NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 231/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ vymezuje rámec pro nástroje Unie pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (dále jen „NPP II“).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (4) pozbylo dne 31. prosince 2013 platnosti, měl by být v zájmu vyšší účinnosti vnější činnosti Unie zachován na období 2014-2020 rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním nástrojem pro financování vnější činnosti. Je proto třeba zřídit NPP II.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob patřících k menšinám, může požádat o členství v Unii. Evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že splňuje kritéria členství stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena. Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.
(4)
Základem obnovené shody o rozšíření je nadále strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností Unie integrovat nové členy. Přístupový proces je založen na objektivních kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadateli, přičemž každý z nich je posuzován na základě svých vlastních výsledků. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.
(5)
Proces rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu v Evropě a Unie může být díky němu lépe připravena řešit globální výzvy. Transformační síla procesu rozšíření s sebou přináší v zemích zapojených procesu rozšíření dalekosáhlou politickou a hospodářskou reformu, z níž má prospěch i Unie jako celek.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské země Černé Hoře, Islandu, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Srbsku a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, ti s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, mohou být výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí by měla být poskytována všem příjemcům uvedeným v příloze I.
(7)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a s řádným zohledněním sdělení o strategii rozšíření a zpráv o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušných usnesení Evropského parlamentu. Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I, a v souladu s evropskými a přístupovými partnerstvími. Pomoc by se měla zaměřit především na vybraný počet oblastí politiky, jež příjemcům uvedeným v příloze I pomohou posílit demokratické instituce a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů, toleranci, sociální začleňování a zákaz diskriminace. Pomoc by měla i nadále podporovat jejich úsilí o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce, jakož i územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj, který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky, a to za účelem dosažení cílů strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Evropa 2020 (dále jen „strategie Evropa 2020“) a zajištění postupného souladu s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování předvstupní strategie by měla být posílena.
(8)
V zájmu zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených na seznamu v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení a aktualizaci tematických priorit pro poskytování pomoci uvedených v příloze II. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Pro většinu příjemců uvedených v příloze I zůstávají klíčovými výzvami posílení právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, a řádná správa věcí veřejných, včetně reformy veřejné správy; tyto aspekty mají zásadní význam, aby se tito příjemci přiblížili Unii a později v plném rozsahu převzali povinnosti vyplývající z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla co nejdříve řešit požadavky kladené na příjemce uvedené v příloze I.
(10)
Příjemci uvedení v příloze I musí být lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k dosažení cíle, jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(11)
Na základě zkušeností členských států by Unie měla rovněž poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch všech příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly v procesu reforem.
(12)
Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, a to i prostřednictvím pravidelných konzultací. Úloha občanské společnosti jak v programech prováděných vládními orgány, tak i jako přímého příjemce pomoci Unie by měla být posílena.
(13)
Priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politik, jež budou podporovány na základě tohoto nařízení, by měly být stanoveny v orientačních strategických dokumentech, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 za partnerského přispění příjemců uvedených v příloze I na základě jejich konkrétních potřeb a na základě agendy rozšíření v souladu s obecnými a specifickými cíli vymezenými tímto nařízením a s řádným ohledem na příslušné vnitrostátní strategie. Strategické dokumenty by měly rovněž určovat oblasti politiky, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a měly by stanovit, aniž by byly dotčeny výsady Evropského parlamentu a Rady, orientační příděly finančních prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím příjemců uvedených v příloze I, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické dokumenty v případě potřeby přezkoumány a revidovány.
(14)
Je v zájmu Unie napomáhat příjemcům uvedeným v příloze I v reformním úsilí zaměřeném na členství v Unii. Pomoc by měla být řízena s důrazným zaměřením na výsledky a pomocí pobídek pro příjemce, kteří účinným prováděním předvstupní pomoci a pokrokem při plnění kritérií pro členství prokáží odhodlání k reformě.
(15)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I by měl být postupný a měl by být v souladu s kapacitami těchto příjemců. Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat parlamentní dohled nad pomocí mu poskytovanou.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci se týkají strategických dokumentů, programovacích dokumentů a zvláštních pravidel stanovících tyto jednotné podmínky a měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5). Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu. Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(17)
Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(19)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi NPP II, ostatními Unie nástroji pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(20)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nástrojem předvstupní pomoci NPP) zřízeným nařízením (ES) č. 1085/2006 a NPP II a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Nástroj předvstupní pomoci na období 2014-2020 (NPP II) podporuje příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie s ohledem na jejich budoucí členství v Unii.
Prostřednictvím této podpory přispívá NPP II ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě u příjemců uvedených v příloze I.
Článek 2
Specifické cíle
1. Pomoc podle tohoto nařízení sleduje dosažení následujících specifických cílů v souladu s potřebami každého příjemce uvedeného v příloze I a jeho individuální agendou rozšíření:
a)
podpora politických reforem, mimo jiné prostřednictvím:
i)
posílení demokracie a příslušných institucí, včetně nezávislého a efektivního soudnictví, a právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)
prosazování a ochrany lidských práv a základních svobod, důslednějšího dodržování práv příslušníků menšin, včetně osob homosexuální, bisexuální, transsexuální a intersexuální orientace, prosazování rovnosti žen a mužů, nediskriminace a tolerance a svobody sdělovacích prostředků a respektování kulturní rozmanitosti;
iii)
regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů;
iv)
podpory usmíření, budování míru a opatření pro budování důvěry;
v)
boje proti korupci a organizované trestné činnosti;
vii)
posílení veřejné správy a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;
vii)
opatření pro budování kapacit v zájmu zlepšení vymáhání práva, správy hranic a provádění migrační politiky včetně řízení migračních toků;
viii)
rozvoje občanské společnosti;
ix)
zlepšení sociálního dialogu a posílení kapacit sociálních partnerů;
b)
podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)
dosažení souladu s normami Unie v hospodářské oblasti, včetně fungující tržní ekonomiky, jakož i v daňovém řízení a správě ekonomických záležitostí;
ii)
hospodářských reforem nezbytných k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Unii a současně přispívajících k dosažení sociálních a environmentálních cílů;
iii)
podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil, podpory vytváření kvalitních pracovních míst a rozvoje lidského kapitálu;
iv)
podpory sociálního a ekonomického začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin obyvatelstva, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a vysídlených osob;
v)
prosazování integrovaných vzdělávacích systémů podporujících začlenění a ochrany a obnovy kulturního dědictví;
vi)
rozvoje fyzického kapitálu, včetně zlepšení infrastruktury, a lepšího propojení s unijními a regionálními sítěmi;
vii)
posílení kapacit v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací;
c)
posílení schopnosti příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních plnit povinnosti vyplývající z členství v Unii podporou postupného sbližování s acquis Unie a jeho přijetí, provádění a vymáhání, včetně příprav na řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro rozvoj venkova;
d)
posílení regionální integrace a územní spolupráce za účasti příjemců uvedených v příloze I, členských států a případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahování specifických cílů stanovených v odstavci 1 se sleduje a posuzuje na základě předem vymezených, jasných, transparentních a případně pro jednotlivé země uzpůsobených a měřitelných ukazatelů, mezi něž patří:
a)
pokrok v posilování demokracie, právního státu a nezávislého a efektivního systému soudnictví, dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin a zranitelných skupin, základních svobod, rovnosti žen a mužů a práv žen, boji proti korupci a organizované trestné činnosti, usmíření, dobrých sousedských vztazích a navracení uprchlíků, a zejména přehled dosažených výsledků v těchto oblastech;
b)
pokrok v socioekonomických a fiskálních reformách zaměřených na strukturální a makroekonomické nerovnováhy; přiměřenost a účinnost strategií sociálního a hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a vytvoření otevřeného a integrovaného vzdělávání, kvalitní odborné přípravy a zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím veřejných investic podporovaných z NPP II; pokrok při vytváření příznivého podnikatelského prostředí;
c)
pokrok při slaďování právního rámce s acquis Unie, včetně výsledků jeho provádění; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií, včetně přechodu na nepřímé řízení pomoci poskytované podle tohoto nařízení;
d)
pokrok při rozvoji a posilování řádné správy věcí veřejných a správních, institucionálních a absorpčních kapacit na všech úrovních včetně dostatečných lidských zdrojů, jichž je třeba k přijetí a vymáhání právních předpisů souvisejících s acquis;
e)
iniciativy v oblasti regionální a územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
3. Ukazatele uvedené v odstavci 2 se případně použijí k monitorování, posuzování a přezkumu výkonnosti. Jako referenční bod pro posuzování výsledků pomoci z NPP II se použijí každoroční zprávy Komise uvedené v článku 4. Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny ve strategických dokumentech podle článku 6 a programech podle článku 7 a jsou stanoveny tak, aby dosažený pokrok mohl být objektivně posuzován průběžně a ve vhodných případech napříč programy.
Článek 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje především na tyto oblasti politiky:
a)
reformy při přípravě na členství v Unii a související budování institucí a kapacit;
b)
socioekonomický a regionální rozvoj;
c)
zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, podpora rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů;
d)
zemědělství a rozvoj venkova;
e)
regionální a územní spolupráci.
2. Pomoc ve všech oblastech politiky uvedených v odstavci 1 tohoto článku podporuje příjemce uvedené v příloze I při plnění obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2, zejména prostřednictvím politických reforem, sbližování právních předpisů, budování kapacit a investic.
Zvláštní pozornost je podle potřeby věnována řádné správě věcí veřejných, právnímu státu a boji proti korupci a organizované trestné činnosti.
3. Pomoc v oblastech politiky uvedených v odst. 1 písm. b) až e) může zahrnovat financování typu činností stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (11), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 (12), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (13), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 13/2013 (15).
4. Pomoc v oblasti politiky uvedené v odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Rámec pro pomoc
1. Pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a náležitě zohledňuje sdělení o strategii rozšíření a zprávy o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí a rámcem politiky rozšíření.
2. Pomoc je cílená a je uzpůsobena konkrétní situaci příjemců uvedených v příloze I, přičemž se bere v úvahu další úsilí potřebné ke splnění kritérií pro členství i kapacity těchto příjemců. Rozsah a intenzita pomoci závisí na potřebách, odhodlání provádět reformy a pokroku při provádění těchto reforem. Pomoc se soustřeďuje především na pomoc příjemcům uvedeným v příloze I při navrhování a provádění odvětvových reforem. Odvětvové politiky a strategie musí být ucelené a přispívat k dosahování specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 1.
3. Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 1 uvedeny v příloze II. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.
4. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. d) pomoc podporuje přeshraniční spolupráci jak mezi příjemci uvedenými v příloze I, tak mezi těmito příjemci a členskými státy nebo zeměmi evropského nástroje sousedství, zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014, a to za účelem podpory dobrých sousedských vztahů, posilování integrace Unie a podpory socio-ekonomického rozvoje. Tematické priority pro pomoc ve prospěch územní spolupráce jsou uvedeny v příloze III.
Článek 5
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Finanční pomoc podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Unií s příjemci uvedenými v příloze I a musí dodržovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné zveřejňováním informací o objemu a přidělování pomoci, přičemž zajistí, aby údaje byly mezinárodně srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.
3. Komise, členské státy a Evropská investiční banka (EIB) spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pravidelných a otevřených zasedání věnovaných koordinaci pomoci, při zajišťování soudržnosti mezi pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a EIB a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování pomoci.
4. Komise, členské státy a EIB zajistí koordinaci svých programů pomoci, aby se zvýšila účinnost a efektivita při poskytování pomoci a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti pomoci. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci, zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v procesech programování členských států a Unie.
5. Za účelem zvýšení účinnosti a efektivity při poskytování pomoci a předcházení dvojímu financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná opatření pro zajištění lepší koordinace a větší doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Unii.
6. Při přípravě, provádění a monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I. Do partnerství jsou případně zapojeny příslušné státní a místní orgány, jakož i organizace občanské společnosti. Komise podporuje koordinaci mezi zúčastněnými stranami.
Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to případně i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 vypracuje Komise v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I.
2. Strategické dokumenty vymezují priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky uvedených v článku 3, jež jsou podporovány na základě tohoto nařízení v souladu s obecným cílem uvedeným v článku 1 a specifickými cíli uvedenými v článku 2. Strategické dokumenty se přijímají v souladu s rámcem pro pomoc stanoveným v článku 4 a náležitě zohledňují příslušné vnitrostátní strategie.
3. Strategické dokumenty obsahují orientační částku finančních prostředků Unie přidělenou na jednotlivé oblasti politiky a rozepsanou na jednotlivé roky a umožňují řešit nově vznikající potřeby, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v různých oblastech politiky. Součástí strategických dokumentů jsou ukazatele pro posuzování pokroku při dosahování cílů, které jsou v nich stanoveny.
4. Komise každoročně posoudí provádění strategických dokumentů, přičemž rovněž posoudí, zda jsou nadále relevantní s ohledem na vývoj politického rámce uvedeného v článku 4. Komise informuje výbor podle čl. 13 odst. 1 o výsledcích tohoto posouzení a může případně navrhnout revizi strategických dokumentů podle tohoto článku nebo programů a opatření podle čl. 7 odst. 1. Tyto strategické dokumenty jsou také přezkoumány v polovině období a případně revidovány.
5. Komise přijímá strategické dokumenty uvedené v tomto článku a jejich případné revize přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Programování
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je prováděna přímo, nepřímo nebo v rámci sdíleného řízení prostřednictvím programů a opatření uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy, a která Komise přijme v souladu s článkem 13 tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí a programů přeshraniční spolupráce, které vypracovávají příslušní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení nebo případně Komise v souladu se strategickými dokumenty podle článku 6 tohoto nařízení.
2. Při tvorbě nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1. Komise a příslušní příjemci uvedení v příloze I uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.
2. V případě potřeby mohou být mezi Komisí a příslušnými příjemci uvedenými v příloze I nebo jejich prováděcími orgány uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispěje na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy, které se zavedou podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR se určí podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Na použití tohoto příspěvku se vztahuje toto nařízení.
3. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 1299/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
4. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 232/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
5. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření zavedené v rámci makroregionální strategie, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 měnící přílohu II tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II tohoto nařízení mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10 je Komisi svěřena do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle článku 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 10 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Přijetí dalších prováděcích pravidel
Vedle pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 236/2014 se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijmou zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Zřizuje se Výbor pro nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor pro NPP II“), který se skládá ze zástupců členských států a kterému předsedá zástupce Komise. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor pro NPP II je nápomocen Komisi ve všech oblastech politiky uvedených v článku 3. Je rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006.
Článek 14
Odměňování výkonnosti
1. Strategické dokumenty podle článku 6 stanoví, že přiměřená výše pomoci zůstává k dispozici za účelem odměnění konkrétního příjemce uvedeného v příloze I za:
a)
zvláštní pokrok při plnění kritérií pro členství nebo
b)
účinné uplatňování předvstupní pomoci, přičemž je dosahováno zvláště dobrých výsledků v souvislosti se specifickými cíli stanovenými v příslušném strategickém dokumentu.
2. Pokud pokrok dosažený příjemcem uvedeným v příloze I nebo jeho výsledky výrazným způsobem nedosahují úrovně stanovené ve strategických dokumentech, Komise přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 výši přidělených prostředků přiměřeně upraví.
3. Za účelem odměn uvedených v odstavci 1 tohoto článku se vyčlení přiměřená částka a přidělí se na základě hodnocení výkonnosti a pokroku za období několika let, nejpozději však v roce 2017 v případě hodnocení výkonnosti a v roce 2020 v případě hodnocení pokroku. Zohlední se přitom ukazatele výkonnosti podle čl. 2 odst. 2 vymezené ve strategických dokumentech.
4. Orientační částka finančních prostředků Unie obsažená ve strategických dokumentech podle článku 6 zohlední možnost přidělit příslušné dodatečné finanční prostředky na základě výkonnosti nebo pokroku.
Článek 15
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 11 698 668 000 EUR v běžných cenách. Až 4 % finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy na základě jejich potřeb a priorit.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (17), evropského nástroje sousedství, NPP II a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (18), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 231/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta' Marzu 2014
li jistabbilixxi Strument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA II)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 212(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tad-29 ta' Ġunju 2011 intitolata “Baġit għall-Ewropa 2020”, il-Kummissjoni stabbilixxiet il-qafas għall-istrumenti tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna, inkluż l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (“IPA II”).
(2)
Minħabba li r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1085/2006 (4) skada fil-31 ta' Diċembru 2013 u sabiex isir użu aktar effettiv mill-azzjoni esterna tal-Unjoni, għandu jinżamm qafas għall-ippjanar u għall-konsenja tal-għajnuna esterna għall-perijodu mill-2014 sal-2020. Il-politika ta' tkabbir tal-Unjoni għandha tibqa' tiġi appoġġata minn strument speċifiku għall-finanzjament tal-azzjoni esterna. L-IPA II għandu għalhekk jiġi stabbilit.
(3)
L-Artikolu 49 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) jipprevedi li kull Stat Ewropew li japprova l-valuri tar-rispett għad-dinjità tal-bniedem, il-libertà, id-demokrazija, l-ugwaljanza, l-istat tad-dritt u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem, inklużi d-drittijiet tal-persuni li jiffurmaw parti minn minoranzi, jista' japplika sabiex isir membru tal-Unjoni. Stat Ewropew li applika sabiex jissieħeb fl-Unjoni jista' jsir membru biss meta jkun ġie kkonfermat li jissodisfa l-kriterji għas-sħubija stabbiliti fil-Kunsill Ewropew ta' Kopenħagen f'Ġunju 1993 (il-“kriterji ta' Kopenħagen”) u dment li l-adeżjoni ma tkunx estendiet iżżejjed il-kapaċità tal-Unjoni biex tintegra l-membru l-ġdid. Dawk il-kriterji huma relatati mal-istabbiltà tal-istituzzjonijiet li jiggarantixxu d-demokrazija, l-istat tad-dritt, id-drittijiet tal-bniedem u r-rispett għal u l-protezzjoni tal-minoranzi, l-eżistenza ta' ekonomija tas-suq operattiva kif ukoll il-kapaċità li pajjiż ilaħħaq mal-pressjoni kompetittiva u l-forzi tas-suq fl-Unjoni, u l-abbiltà li jassumu mhux biss id-drittijiet iżda wkoll l-obbligi taħt it-Trattati, inkluż l-aderenza mal-għanijiet tal-unjoni politika, ekonomika u monetarja.
(4)
L-istrateġija għat-tkabbir ibbażata fuq il-konsolidazzjoni, il-kondizzjonalità u l-komunikazzjoni, flimkien mal-kapaċità tal-Unjoni li tintegra membri ġodda, għadha tifforma l-bażi għal kunsens imġedded dwar it-tkabbir. Il-proċess ta' adeżjoni huwa bbażat fuq kriterji oġġettivi u fuq l-applikazzjoni tal-prinċipju ta' trattament ugwali tal-applikanti kollha, b'kull wieħed minnhom jiġi vvalutat fuq il-merti tiegħu stess. Il-progress lejn l-adeżjoni jiddependi fuq ir-rispett ta' kull applikant għall-valuri tal-Unjoni u l-kapaċità tiegħu li jwettaq ir-riformi meħtieġa sabiex jallinja s-sistemi politiċi, istituzzjonali, legali, amministrattivi u ekonomiċi mar-regoli, l-istandards, il-politiki u l-prattiki fl-Unjoni.
(5)
Il-proċess ta' tkabbir isaħħaħ il-paċi, id-demokrazija u l-istabbiltà fl-Ewropa u jippermetti li l-Unjoni tkun f'pożizzjoni aħjar biex tindirizza l-isfidi globali. Il-qawwa trasformattiva tal-proċess tat-tkabbir tiġġenera riforma politika u ekonomika estensiva fil-pajjiżi ta' tkabbir li hija ta' benefiċċju wkoll għall-Unjoni fl-intier tagħha.
(6)
Il-Kunsill Ewropew ta l-istatus ta' pajjiż kandidat lill-Islanda, il-Montenegro, dik li kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja, it-Turkija u s-Serbja. Huwa kkonferma l-perspettiva Ewropea tal-Balkani tal-Punent. Mingħajr preġudizzju għall-pożizzjonijiet dwar l-istatus jew għal kwalunkwe deċiżjoni futura li għandha tittieħed mill-Kunsill Ewropew jew mill-Kunsill, dawk li jibbenefikaw min perspettiva Ewropea bħal din li ma ngħatawx status ta' pajjiż kandidat jistgħu jitqiesu bħala kandidati potenzjali għall-fini uniku ta' dan ir-Regolament. L-assistenza finanzjarja taħt dan ir-Regolament għandha tingħata lill-benefiċjarji kollha elenkati fl-Anness I.
(7)
L-assistenza taħt dan ir-Regolament għandha tingħata f'konformità mal-qafas ta' politika dwar it-tkabbir iddefinit mill-Kunsill Ewropew u mill-Kunsill u b'kont dovut tal-Komunikazzjoni dwar l-Istrateġija għat-Tkabbir u r-Rapporti ta' Progress inklużi fil-pakkett annwali tal-Kummissjoni dwar it-tkabbir, kif ukoll ir-riżoluzzjonijiet rilevanti tal-Parlament Ewropew. L-assistenza għandha tingħata wkoll f'konformità mal-ftehimiet konklużi mill-Unjoni mal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I, u f'konformità mas-Sħubiji Ewropej u għall-Adeżjoni. L-assistenza għandha tiffoka prinċipalment fuq għadd magħżul ta' oqsma ta' politika li ser jgħinu lill-benefiċjarji elenkati fl-Anness I biex isaħħu l-istituzzjonijiet demokratiċi u l-istat tad-dritt, ir-riforma tal-ġudikatura u l-amministrazzjoni pubblika, ir-rispett tad-drittijiet fundamentali u l-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn is-sessi, it-tolleranza, l-inklużjoni soċjali u n-nondiskriminazzjoni. L-assistenza għandha tkompli tappoġġa l-isforzi tagħhom biex jagħmlu progress fil-kooperazzjoni reġjonali, makroreġjonali u transkonfinali kif ukoll fl-iżvilupp territorjali, inkluż permezz tal-implimentazzjoni tal-istrateġiji makroreġjonali tal-UE. Hija għandha wkoll issaħħaħ l-iżvilupp ekonomiku u soċjali tagħhom, li jenfasizza aġenda tat-tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiva b'attenzjoni partikolari fuq l-impriżi żgħar u ta' daqs medju, bil-ħsieb li jinkisbu l-miri tal-istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv (“Strateġija Ewropa 2020”) u għall-allinjament progressiv mal-kriterji ta' Kopenħagen. Il-koerenza bejn l-assistenza finanzjarja u l-progress ġenerali li sar fl-implimentazzjoni tal-istrateġija ta' qabel l-adeżjoni għandha tissaħħaħ.
(8)
Sabiex jittieħed kont tal-bidliet fil-qafas ta' politika dwar it-tkabbir jew ta' żviluppi sinifikanti fil-benefiċjarji elenkati fl-Anness I, is-setgħa biex jiġu adottati atti f'konformità mal-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward tal-adattament u l-aġġornament tal-prijoritajiet tematiċi għall-assistenza elenkati fl-Anness II. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni tagħmel konsultazzjonijiet adegwati matul il-ħidma ta' tħejjija tagħha, anke fil-livell ta' esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f'waqtha u adatta ta' dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(9)
It-tisħiħ tal-istat tad-dritt, inkluż il-ġlieda kontra l-korruzzjoni u l-kriminalità organizzata, u l-governanza tajba, inkluż ir-riforma tal-amministrazzjoni pubblika, jibqgħu sfidi ewlenin fil-parti l-kbira tal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I u huma essenzjali sabiex dawk il-benefiċjarji jersqu eqreb tal-Unjoni u biex aktar tard jassumu bis-sħiħ l-obbligi tas-sħubija mal-Unjoni. Fid-dawl tan-natura aktar fit-tul tar-riformi mwettqin f'dawk l-oqsma u l-ħtieġa li jiġu akkumulati riżultati tanġibbli, l-assistenza finanzjarja taħt dan ir-Regolament għandha tindirizza r-rekwiżiti imposti fuq il-benefiċjarji elenkati fl-Anness I malajr kemm jista' jkun.
(10)
Jeħtieġ li l-benefiċjarji elenkati fl-Anness I ikunu ppreparati aħjar sabiex jindirizzaw l-isfidi globali, bħall-iżvilupp sostenibbli u t-tibdil fil-klima, u li jallinjaw ruħhom mal-isforzi tal-Unjoni biex tindirizza dawk il-kwistjonijiet. L-assistenza tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandha tikkontribwixxi wkoll għall-kisba tal-għan li jiżdied il-proporzjon tal-baġit tal-Unjoni relatat mal-klima għal mill-inqas 20 %.
(11)
L-Unjoni għandha wkoll tipprovdi appoġġ għat-transizzjoni lejn l-adeżjoni għall-benefiċċju tal-benefiċjarji kollha elenkati fl-Anness I, abbazi tal-esperjenza tal-Istati Membri tagħha. Din il-kooperazzjoni għandha tiffoka b'mod partikolari fuq il-kondiviżjoni tal-esperjenza miksuba mill-Istati Membri fil-proċess tar-riforma.
(12)
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-konformità, il-koerenza u l-komplementarjetà tal-assistenza tagħhom, b'mod partikolari permezz ta' konsultazzjonijiet regolari u skambji frekwenti ta' informazzjoni matul il-fażijiet differenti taċ-ċiklu ta' assistenza. Il-passi meħtieġa għandhom jittieħdu wkoll biex tiġi żgurata koordinazzjoni u komplementarjetà aħjar, inkluż permezz ta' konsultazzjonijiet regolari, ma' donaturi oħra. Ir-rwol tas-soċjetà ċivili għandu jissaħħaħ kemm fil-programmi implimentati permezz ta' korpi governattivi kif ukoll bħala benefiċjarja diretta tal-assistenza mill-Unjoni.
(13)
Il-prijoritajiet għall-azzjoni lejn il-kisba tal-għanijiet fl-oqsma ta' politika rilevanti li ser ikunu appoġġati taħt dan ir-Regolament għandhom jiġu definiti f'dokumenti ta' strateġija indikattivi stabbiliti mill-Kummissjoni għad-durata tal-qafas finanzjarju pluriennali tal-Unjoni għall-perijodu mill-2014 sal-2020 fi sħubija mal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I, abbażi tal-ħtiġijiet speċifiċi tagħhom u l-aġenda tat-tkabbir, f'konformità mal-objettivi ġenerali u speċifiċi definiti b'dan ir-Regolament u b'kont debitu meħud tal-istrateġiji nazzjonali rilevanti. Id-dokumenti ta' strateġija għandhom jidentifikaw ukoll l-oqsma ta' politika li għandhom jiġu appoġġati bl-assistenza u, mingħajr preġudizzju għall-prerogattivi tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, għandhom jistabbilixxu l-allokazzjonijiet indikattivi ta' fondi tal-Unjoni għal kull qasam ta' politika, imqassma għal kull sena, inkluż stima tan-nefqa relatata mal-klima. Għandu jkun hemm flessibbiltà suffiċjenti li tilqa' għall-ħtiġijiet emerġenti u li tagħti inċentivi għat-titjib tal-prestazzjoni. Id-dokumenti ta' strateġija għandhom jiżguraw koerenza u konsistenza mal-isforzi tal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I kif rifless fil-baġits nazzjonali tagħhom u għandhom jieħdu kont tal-appoġġ ipprovdut minn donaturi oħra. Sabiex jittieħed kont tal-iżviluppi interni u esterni, id-dokumenti ta' strateġija għandhom jiġu analizzati u riveduti skont kif ikun il-każ.
(14)
Huwa fl-interess tal-Unjoni li l-benefiċjarji elenkati fl-Anness I jiġu assistiti fl-isforzi tagħhom biex jirriformaw bil-ħsieb ta' sħubija mal-Unjoni. L-assistenza għandha tiġi ġestita b'attenzjoni kbira fuq ir-riżultati u b'inċentivi għal dawk li juru l-impenn tagħhom li jirriformaw permezz ta' implimentazzjoni effiċjenti ta' assistenza ta' qabel l-adeżjoni u progress lejn l-issodisfar tal-kriterji ta' sħubija.
(15)
L-assistenza għandha tkompli tagħmel użu mill-istrutturi u l-istrumenti li ġew ipprovati tajbin fil-proċess ta' qabel l-adeżjoni. It-transizzjoni minn ġestjoni diretta mill-Kummissjoni tal-fondi ta' qabel l-adeżjoni għal ġestjoni indiretta mill-benefiċjarji elenkati fl-Anness I għandha tkun progressiva u konformi mal-kapaċitajiet rispettivi ta' dawk il-benefiċjarji. F'konformità mal-prinċipju ta' demokrazija parteċipattiva, is-sorveljanza parlamentari f'kull benefiċjarju elenkat fl-Anness I tal-assistenza pprovduta lil dak il-benefiċjarju għandha tiġi mħeġġa mill-Kummissjoni.
(16)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat huma relatati mad-dokumenti ta' strateġija, dokumenti ta' programmar u ma' regoli speċifiċi li jistabbilixxu tali kondizzjonijiet uniformi u għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). B'kont meħud tan-natura ta' dawk l-atti ta' implimentazzjoni, partikolarment in-natura ta' orjentazzjoni politika tagħhom jew l-implikazzjonijiet finanzjarji tagħhom, il-proċedura ta'eżami għandha fil-prinċipju tintuża għall-adozzjoni tagħhom, ħlief fil-każ ta' miżuri fuq skala finanzjarja żgħira. Fl-istabbiliment ta' kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandu jittieħed kont tal-esperjenza miksuba preċedentement mill-ġestjoni u l-implimentazzjoni ta' assistenza ta' qabel l-adeżjoni. Dawk il-kondizzjonijiet uniformi għandhom jiġu emendati jekk l-iżviluppi jkunu jirrikjedu dan.
(17)
Il-kumitat stabbilit taħt dan ir-Regolament għandu jkun kompetenti fir-rigward ta' atti legali u impenji taħt ir-Regolament (KE) Nru 1085/2006, kif ukoll fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 389/2006 (6).
(18)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju għall-perijodu tal-applikazzjoni tiegħu, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza primarja, fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f'materji ta' baġit u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (7), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(19)
L-Unjoni għandha tfittex li tikseb l-aktar użu effiċjenti mir-riżorsi disponibbli sabiex tottimizza l-impatt tal-azzjoni esterna tagħha. Dak għandu jinkiseb permezz ta' koerenza u komplementarjetà bejn l-istrumenti tal-Unjoni għall-azzjoni esterna, kif ukoll il-ħolqien ta' sinerġiji bejn l-IPA II, strumenti oħra tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna u politiki oħra tal-Unjoni. Dan għandu jinvolvi wkoll it-tisħiħ reċiproku tal-programmi ppjanati taħt l-istrumenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna.
(20)
Ir-regoli u proċeduri komuni għall-implimentazzjoni tal-istrumenti tal-Unjoni għall-finanzjament tal-azzjoni esterna huma stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8).
(21)
Minħabba li l-objettiv ta' dan ir-Regolament ma jistax jinkiseb suffiċjentement mill-Istati Membri iżda jista' jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(22)
Huwa kunsiljabbli li tiġi żgurata transizzjoni bla xkiel u mingħajr interruzzjoni bejn l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (IPA) stabbilit taħt ir-Regolament (KE) Nru 1085/2006, u l-IPA II u li jiġi allinjat il-perijodu ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament ma' dak tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (9). Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Objettiv ġenerali
L-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni għall-perijodu mill-2014 sal-2020 (IPA II) għandu jappoġġa lill-benefiċjarji elenkati fl-Anness I fl-adozzjoni u l-implimentazzjoni tar-riformi politiċi, istituzzjonali, legali, amministrattivi, soċjali u ekonomiċi li huma meħtieġa minn dawk il-benefiċjarji sabiex ikunu konformi mal-valuri tal-Unjoni u biex progressivament jallinjaw ruħhom mar-regoli, l-istandards, il-politiki u l-prattiki tal-Unjoni bil-għan li jissieħbu fl-Unjoni.
Permezz ta' tali appoġġ, l-IPA II għandu jikkontribwixxi għall-istabbiltà, is-sigurtà u l-prosperità fil-benefiċjarji elenkati fl-Anness I.
Artikolu 2
Objettivi speċifiċi
1. L-assistenza taħt dan ir-Regolament għandu jkollha l-għan li tikseb l-objettivi speċifiċi li ġejjin skont il-ħtiġijiet ta' kull wieħed mill-benefiċjarji elenkati fl-Anness I, kif ukoll l-aġenda individwali tagħhom rigward it-tkabbir:
(a)
appoġġ għar-riformi politiċi, fost l-oħrajn permezz ta':
(i)
it-tisħiħ tad-demokrazija u l-istituzzjonijiet tagħha, inkluż ġudikatura indipendenti u effiċjenti, u tal-istat tad-dritt, inkluż l-implimentazzjoni tiegħu;
(ii)
il-promozzjoni u l-protezzjoni tad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, it-tisħiħ tar-rispett għad-drittijiet ta' persuni li jagħmlu parti minn minoranzi, inkluż persuni lesbjani, omosesswali, bisesswali, transġeneru u intersess, il-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn is-sessi, in-nondiskriminazzjoni u t-tolleranza, kif ukoll il-libertà tal-mezzi tax-xandir u r-rispett għad-diversità kulturali;
(iii)
il-kooperazzjoni reġjonali u relazzjonijiet tajbin bejn il-ġirien;
(iv)
il-promozzjoni tar-rikonċiljazzjoni, il-konsolidazzjoni tal-paċi, u l-miżuri għall-bini ta' fiduċja;
(v)
il-ġlieda kontra l-korruzzjoni u l-kriminalità organizzata;
(vi)
it-tisħiħ tal-amministrazzjoni pubblika u governanza tajba fil-livelli kollha;
(vii)
miżuri għall-bini tal-kapaċitajiet għat-titjib tal-infurzar tal-liġi, il-ġestjoni tal-fruntieri u l-implimentazzjoni tal-politika dwar il-migrazzjoni, inkluż il-ġestjoni tal-flussi migratorji;
(viii)
l-iżvilupp tas-soċjetà ċivili;
(ix)
it-titjib tad-djalogu soċjali u t-tisħiħ tal-kapaċitajiet tal-imsieħba soċjali;
(b)
l-appoġġ għall-iżvilupp ekonomiku, soċjali u territorjali, bil-għan ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv, fost l-oħrajn permezz ta':
(i)
il-kisba ta' standards tal-Unjoni fl-ekonomija, inkluż ekonomija tas-suq li taħdem, kif ukoll governanza fiskali u ekonomika;
(ii)
ir-riformi ekonomiċi meħtieġa biex jifilħu għall-pressjoni kompetittiva u l-forzi tas-suq fl-Unjoni, filwaqt li jikkontribwixxu għall-kisba ta' għanijiet soċjali u ambjentali;
(iii)
il-promozzjoni tal-impjiegi u l-mobbiltà tas-suq tax-xogħol, il-promozzjoni tal-ħolqien ta' impjiegi ta' kwalità u l-iżvilupp tal-kapital uman;
(iv)
il-promozzjoni tal-inklużjoni soċjali u ekonomika, b'mod partikolari dik tal-minoranzi u l-gruppi vulnerabbli, inkluż il-persuni b'diżabbiltà, ir-rifuġjati u l-persuni spostati;
(v)
it-trawwim ta' sistema edukattiva inklużiva u integrata u l-preservazzjoni u l-irkupru tal-wirt kulturali;
(vi)
l-iżvilupp tal-kapital fiżiku, inkluż it-titjib tal-infrastruttura, u tal-konnessjonijiet man-netwerks tal-Unjoni u n-netwerks reġjonali;
(vii)
it-tisħiħ tar-riċerka, l-iżvilupp teknoloġiku u l-kapaċità innovattiva;
(c)
it-tisħiħ tal-kapaċità tal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I fil-livelli kollha biex jissodisfaw l-obbligi li jirriżultaw mis-sħubija mal-Unjoni permezz ta' appoġġ tal-allinjament progressiv mal-acquis tal-Unjoni u l-adozzjoni, l-implimentazzjoni u l-infurzar tiegħu, inkluż it-tħejjija għall-amministrazzjoni tal-Fondi Strutturali, il-Fond ta' Koeżjoni, u l-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali tal-Unjoni.
(d)
it-tisħiħ tal-integrazzjoni reġjonali u l-kooperazzjoni territorjali li jinvolvu l-benefiċjarji elenkati fl-Anness I, l-Istati Membri u, fejn ikun il-każ, pajjiżi terzi li jaqgħu taħt il-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10).
2. Il-progress lejn il-kisba tal-objettivi speċifiċi stabbiliti fil-paragrafu 1 għandu jiġi mmonitorjat u vvalutat abbażi ta' indikaturi predefiniti, ċari, trasparenti u, fejn ikun il-każ, speċifiċi għall-pajjiż u li jistgħu jitkejlu li jkopru, fost l-oħrajn:
(a)
il-progress fl-oqsma tat-tisħiħ tad-demokrazija, l-istat ta' dritt u sistema ġudizzjarja indipendenti u effiċjenti, ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem, inkluż id-drittijiet ta' persuni li jagħmlu parti minn minoranzi u gruppi vulnerabbli, il-libertajiet fundamentali, l-ugwaljanza bejn is-sessi u d-drittijiet tan-nisa, il-ġlieda kontra l-korruzzjoni u l-kriminalità organizzata, ir-rikonċiljazzjoni, ir-relazzjonijiet tajbin bejn il-ġirien u r-ritorn tar-rifuġjati, u b'mod partikolari, l-istabbiliment ta' esperjenza f'dawk l-oqsma;
(b)
il-progress fir-riformi soċjoekonomiċi u fiskali, l-indirizzar tal-iżbilanċi strutturali u makroekonomiċi; is-solidità u l-effettività tal-istrateġiji ta' żvilupp soċjali u ekonomiku, il-progress lejn tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv u l-ħolqien ta' edukazzjoni inklużiva u integrata, taħriġ u impjiegi ta' kwalità, inkluż permezz ta' investimenti pubbliċi appoġġati mill-IPA II; il-progress lejn il-ħolqien ta' ambjent li jiffavorixxi n-negozju;
(c)
il-progress fl-allinjament tal-korp ta' leġislazzjoni mal-acquis tal-Unjoni, inkluż rekord tal-implimentazzjoni tagħha; il-progress fir-riforma istituzzjonali relatata mal-Unjoni, inkluż transizzjoni lejn amministrazzjoni indiretta tal-assistenza pevista f'dan ir-Regolament;
(d)
il-progress fil-bini u t-tisħiħ tal-governanza tajba u l-kapaċitajiet amministrattivi, istituzzjonali u ta' assorbiment fil-livelli kollha, inkluż riżorsi umani adegwati, meħtieġa għall-adozzjoni u l-infurzar tal-leġislazzjoni relatata mal-acquis;
(e)
l- inizjattivi ta' kooperazzjoni reġjonali u territorjali u l-evoluzzjoni tal-flussi kummerċjali.
3. L-indikaturi msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jintużaw għall-finijiet ta' monitoraġġ, valutazzjoni u analiżi tal-prestazzjoni, skont kif ikun il-każ. Ir-rapporti annwali tal-Kummissjoni msemmija fl-Artikolu 4 għandhom jitqiesu bħala punt ta' referenza fil-valutazzjoni tar-riżultati tal-assistenza mill-IPA II. L-indikaturi ta' prestazzjoni rilevanti għandhom jiġu definiti u inklużi fid-dokumenti ta' strateġija u l-programmi msemmija fl-Artikoli 6 u 7 u għandhom ikunu stabbiliti b'tali mod li jippermettu li l-progress jiġi vvalutat b'mod objettiv matul iż-żmien u, fejn ikun il-każ, għal programmi differenti.
Artikolu 3
Oqsma ta' politika
1. L-assistenza taħt dan ir-Regolament għandha tindirizza prinċipalment l-oqsma ta' politika li ġejjin:
(a)
ir-riformi bi tħejjija għas-sħubija mal-Unjoni u l-bini tal-istituzzjonijiet u l-bini tal-kapaċitajiet relatati;
(b)
l-iżvilupp soċjoekonomiku u reġjonali;
(c)
l-impjiegi, il-politiki soċjali, l-edukazzjoni, il-promozzjoni tal-ugwaljanza bejn is-sessi u l-iżvilupp tar-riżorsi umani;
(d)
l-agrikoltura u l-iżvilupp rurali;
(e)
il-kooperazzjoni reġjonali u territorjali.
2. L-assistenza taħt l-oqsma ta' politika kollha msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha tappoġġa lill-benefiċjarji elenkati fl-Anness I biex jiksbu l-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti fl-Artikoli 1 u 2, b'mod partikolari permezz tar-riformi ta' politika, l-approssimazzjoni tal-liġijiet, il-bini tal-kapaċitajiet u l-investiment.
Fejn ikun i-każ, għandha tingħata attenzjoni partikolari għall-governanza tajba, l-istat tad-dritt u l-ġlieda kontra l-korruzzjoni u l-kriminalità organizzata.
3. L-assistenza taħt l-oqsma ta' politika msemmija fil-punti (b) sa (e) tal-paragrafu 1 jistgħu jinkludu, il-finanzjament tat-tipi ta' azzjonijiet previsti taħt ir-Regolament (UE) Nru 1301/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), ir-Regolament (UE) Nru 1300/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), ir-Regolament (UE) Nru 1304/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), ir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) u r-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15).
4. L-assistenza taħt il-qasam ta' politika msemmi fil-punt (e) tal-paragrafu 1, tista' b'mod partikolari tiffinanzja azzjonijiet li jinvolvu lil ħafna pajjiżi jew orizzontali kif ukoll azzjonijiet ta' kooperazzjoni transkonfinali, transnazzjonali u interreġjonali.
Artikolu 4
Qafas għall-assistenza
1. L-assistenza taħt dan ir-Regolament għandha tingħata f'konformità mal-qafas ta' politika dwar it-tkabbir iddefinit mill-Kunsill Ewropew u mill-Kunsill u għandha tieħu kont dovut tal-Komunikazzjoni dwar l-Istrateġija għat-Tkabbir u r-Rapporti ta' Progress inklużi fil-pakkett annwali tal-Kummissjoni dwar it-tkabbir, kif ukoll tar-riżoluzzjonijiet rilevanti tal-Parlament Ewropew. Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-koerenza bejn l-assistenza u l-qafas ta' politika dwar it-tkabbir.
2. L-assistenza għandha tkun immirata u aġġustata għas-sitwazzjoni speċifika tal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I, b'kont meħud ta' sforzi oħrajn meħtieġa biex jiġu ssodisfati l-kriterji ta' sħubija kif ukoll il-kapaċitajiet ta' dawk il-benefiċjarji. L-assistenza għandha tkun differenzjata fir-rigward tal-ambitu u l-intensità skont il-ħtiġijiet, l-impenn għal riformi u l-progress fl-implimentazzjoni ta' dawk ir-riformi. Hija għandha tkun diretta prinċipalment lejn l-għoti ta' għajnuna lill-benefiċjarji elenkati fl-Anness I biex ifasslu u jimplimentaw ir-riformi fis-settur. Il-politiki u l-istrateġiji settorjali għandhom ikunu komprensivi u għandhom jikkontribwixxu għall-kisba tal-objettivi speċifiċi li jinsabu fl-Artikolu 2(1).
3. F'konformità mal-objettivi speċifiċi li jinsabu fl-Artikolu 2(1), il-prijoritajiet tematiċi għall-għoti ta' assistenza skont il-ħtiġijiet u l-kapaċitajiet tal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I jinsabu fl-Anness II. Kull waħda minn dawk il-prijoritajiet tematiċi tista' tikkontribwixxi għall-kisba ta' iktar minn objettiv speċifiku wieħed.
4. F'konformità mal-objettiv speċifiku li jinsab fl-Artikolu 2(1)(d), l-assistenza għandha tappoġġa l-kooperazzjoni transkonfinali, kemm bejn il-benefiċjarji elenkati fl-Anness I kif ukoll bejnhom u l-Istati Membri jew il-pajjiżi taħt l-Istrument Ewropew tal-Viċinat (l-“ENI”, European Neighbourhood Instrument), stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 232/2014, bil-ħsieb tal-promozzjoni ta' relazzjonijiet tajbin bejn il-ġirien, it-trawwim tal-integrazzjoni tal-Unjoni u l-promozzjoni tal-iżvilupp soċjoekonomiku. Il-prijoritajiet tematiċi għall-assistenza għall-kooperazzjoni territorjali jinsabu fl-Anness III.
Artikolu 5
Konformità, koerenza u komplementarjetà
1. L-assistenza finanzjarja taħt dan ir-Regolament għandha tkun konsistenti mal-politiki tal-Unjoni. Hija għandha tikkonforma mal-ftehimiet konklużi mill-Unjoni mal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I u għandha tirrispetta l-impenji skont ftehimiet multilaterali li tagħhom l-Unjoni hija parti.
2. Il-Kummissjoni, flimkien mal-Istati Membri, għandha tikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-impenji tal-Unjoni lejn aktar trasparenza u sens ta' responsabbiltà fl-għoti ta' assistenza, inkluż permezz tal-iżvelar pubbliku ta' informazzjoni dwar il-volum u l-allokazzjoni tal-assistenza, filwaqt li tiżgura li d-data tkun komparabbli internazzjonalment u li tkun tista' tiġi ppubblikata u kondiviża faċilment u jkun hemm aċċess faċli għaliha.
3. Il-Kummissjoni, l-Istati Membri u l-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) għandhom jikkooperaw biex jiżguraw koerenza u għandhom jagħmlu ħilithom biex jevitaw id-duplikazzjoni bejn l-assistenza mogħtija taħt dan ir-Regolament u assistenza oħra mogħtija mill-Unjoni, l-Istati Membri u l-BEI, inkluż permezz ta' laqgħat regolari u inklużivi mmirati għall-koordinazzjoni tal-assistenza.
4. Il-Kummissjoni, l-Istati Membri u l-BEI għandhom jiżguraw il-koordinazzjoni tal-programmi ta' assistenza rispettivi tagħhom bl-għan li tiżdied l-effettività u l-effiċjenza fl-għoti ta' assistenza u biex jiġi evitat finanzjament doppju f'konformità mal-prinċipji stabbiliti għat-tisħiħ tal-koordinazzjoni operazzjonali fil-qasam tal-assistenza esterna, u għall-armonizzazzjoni tal-linji ta' politika u l-proċeduri, partikolarment il-prinċipji internazzjonali dwar l-effettività tal-għajnuna. Il-koordinazzjoni tinvolvi konsultazzjonijiet regolari u skambji frekwenti ta' informazzjoni matul il-fażijiet differenti taċ-ċiklu ta' assistenza, b'mod partikolari fil-livell tal-qasam u għandha tikkostitwixxi pass ewlieni fil-proċessi ta' programmazzjoni tal-Istati Membri u l-Unjoni.
5. Sabiex jiżdiedu l-effettività u l-effiċjenza fl-għoti tal-assistenza u sabiex jiġi evitat il-finanzjament doppju, il-Kummissjoni, flimkien mal-Istati Membri, għandha tieħu l-passi meħtieġa sabiex tiżgura koordinazzjoni u komplementarjetà aħjar mal-organizzazzjonijiet u l-entitajiet multilaterali u reġjonali, bħall-istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali, l-aġenziji, il-fondi u l-programmi tan-Nazzjonijiet Uniti u d-donaturi li mhumiex parti mill-Unjoni.
6. Fit-tħejjija, l-implimentazzjoni u l-monitoraġġ tal-assistenza taħt dan ir-Regolament, fil-prinċipju, il-Kummissjoni għandha taġixxi fi sħubija mal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I. Is-sħubija għandha tinkludi, skont kif ikun il-każ, awtoritajiet nazzjonali u lokali kompetenti, kif ukoll l-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili. Il-Kummissjoni għandha tinkoraġġixxi l-koordinazzjoni fost il-partijiet interessati rilevanti.
Il-kapaċitajiet tal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili għandhom jissaħħu, inkluż, skont kif ikun il-każ, bħala benefiċjarji diretti tal-assistenza.
TITOLU II
IPPJANAR STRATEĠIKU
Artikolu 6
Dokumenti ta' strateġija
1. L-assistenza taħt dan ir-Regolament għandha tingħata abbażi ta' dokumenti ta' strateġija indikattivi għal pajjiż wieħed jew għal diversi pajjiżi (id-“dokumenti ta' strateġija”), li jiġu stabbiliti għat-tul tal-qafas finanzjarju pluriennali tal-Unjoni għall-perijodu mill-2014 sal-2020, mill-Kummissjoni fi sħubija mal-benefiċjarji elenkati fl-Anness I.
2. Id-dokumenti ta' strateġija għandhom jiddefinixxu l-prijoritajiet għall-azzjoni biex jintlaħqu l-objettivi fl-oqsma ta' politika rilevanti msemmija fl-Artikolu 3, li għandhom jiġu appoġġati taħt dan ir-Regolament f'konformità mal-objettivi ġenerali u speċifiċi msemmija fl-Artikoli 1 u 2 rispettivament. Id-dokumenti ta' strateġija għandhom jiġu adottati f'konformità mal-qafas għall-assistenza stipulat fl-Artikolu 4 u għandhom jieħdu kont dovut tal-istrateġiji nazzjonali rilevanti.
3. Id-dokumenti ta' strateġija għandhom jinkludu l-allokazzjoni indikattiva tal-fondi tal-Unjoni għal kull qasam ta' politika, kif applikabbli, imqassma kull sena, u għandhom jippermettu li jiġu indirizzati ħtiġijiet li jitfaċċaw, mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li l-assistenza f'oqsma ta' politika differenti tiġi kkombinata. Id-dokumenti ta' strateġija għandhom jinkludu l-indikaturi għall-valutazzjoni tal-progress fir-rigward tal-kisba tal-miri li jinsabu fihom.
4. Il-Kummissjoni għandha twettaq valutazzjoni annwali tal-implimentazzjoni tad-dokumenti ta' strateġija u r-rilevanza kontinwa tagħhom fid-dawl tal-evoluzzjoni tal-qafas ta' politika msemmi fl-Artikolu 4. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-kumitat imsemmi fl-Artikolu 13(1) bir-riżultati ta' dik il-valutazzjoni u tista' tipproponi reviżjonijiet tad-dokumenti ta' strateġija msemmija f'dan l-Artikolu u/jew tal-programmi u l-miżuri msemmija fl-Artikolu 7(1), skont il-każ. Dawk id-dokumenti ta' strateġija għandhom ukoll jiġu eżaminati f'nofs it-terminu u riveduti, skont kif ikun il-każ.
5. Il-Kummissjoni għandha tadotta d-dokumenti ta' strateġija msemmija f'dan l-Artikolu u kwalunkwe reviżjoni tagħhom f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
TITOLU III
IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 7
Programmazzjoni
1. L-assistenza tal-Unjoni taħt dan ir-Regolament għandha tiġi implimentata direttament, indirettament jew f'ġestjoni kondiviża permezz ta' programmi u miżuri kif imsemmija fl-Artikoli 2 u 3 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014 u f'konformità ma' regoli speċifiċi li jistabbilixxu kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari rigward l-istrutturi u l-proċeduri ta' ġestjoni, li l-Kummissjoni għandha tadotta f'konformità mal-Artikolu 12 ta' dan ir-Regolament. L-implimentazzjoni għandha, bħala regola, tieħu l-għamla ta' programmi annwali jew pluriennali, speċifiċi għall-pajjiż jew għal diversi pajjiżi kif ukoll programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali stabbiliti f'konformità mad-dokumenti ta' strateġija msemmija fl-Artikolu 6 u mfasslin mill-benefiċjarji rispettivi elenkati fl-Anness I ta' dan ir-Regolament u/jew il-Kummissjoni, skont il-każ.
2. Kwalunkwe programmazzjoni jew reviżjoni tal-programmi li jsir wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' reviżjoni ta' nofs it-terminu msemmi fl-Artikolu 17 tar-Regolament UE Nru 236/2014 (ir-“rapport ta' reviżjoni ta' nofs it-terminu”) għandu jieħu kont tar-riżultati, is-sejbiet u l-konklużjonijiet ta' dak ir-rapport.
Artikolu 8
Ftehimiet qafas u ftehimiet sussidjarji
1. Il-Kummissjoni u l-benefiċjarji rispettivi elenkati fl-Anness I għandhom jikkonkludu ftehimiet qafas dwar l-implimentazzjoni tal-assistenza.
2. Il-ftehimiet sussidjarji dwar l-implimentazzjoni tal-assistenza jistgħu jiġu konklużi bejn il-Kummissjoni u l-benefiċjarji rispettivi elenkati fl-Anness I jew l-awtoritajiet ta' implimentazzjoni tagħhom, kif meħtieġ.
Artikolu 9
Dispożizzjonijiet trasversali
1. F'ċirkostanzi debitament iġġustifikati u sabiex tiżgura l-koerenza u l-effettività tal-finanzjament tal-Unjoni jew biex trawwem il-kooperazzjoni reġjonali, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li testendi l-eliġibbiltà tal-programmi u l-miżuri msemmija fl-Artikolu 7(1) għal pajjiżi, territorji u reġjuni li f'ċirkostanzi differenti ma jkunux eliġibbli għal finanzjament skont l-Artikolu 1, meta l-programm jew il-miżura li għandha tiġi implimentata tkun ta' natura globali, reġjonali jew transkonfinali.
2. Il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (FEŻR) għandu jikkontribwixxi għal programmi jew miżuri stabbiliti taħt dan ir-Regolament għal kooperazzjoni transkonfinali bejn il-benefiċjarji elenkati fl-Anness I u l-Istati Membri. L-ammont tal-kontribuzzjoni mill-FEŻR għandu jiġi ddeterminat skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 1299/2013. Dan ir-Regolament għandu japplika għall-użu ta' dik il-kontribuzzjoni.
3. Fejn ikun il-każ, l-IPA II tista' tikkontribwixxi għal programmi jew miżuri ta' kooperazzjoni transnazzjonali u interreġjonali li jiġu stabbiliti u implimentati taħt ir-Regolament (UE) Nru 1299/2013 u li fihom jipparteċipaw il-benefiċjarji elenkati fl-Anness I ta' dan ir-Regolament.
4. Fejn ikun il-każ, l-IPA II jista' jikkontribwixxi għal programmi jew miżuri ta' kooperazzjoni transkonfinali li jiġu stabbiliti u implimentati skont ir-Regolament (UE) Nru 232/2014 u li fihom jipparteċipaw il-benefiċjarji elenkati fl-Anness I ta' dan ir-Regolament.
5. Fejn ikun il-każ, l-IPA II jista' jikkontribwixxi għal programmi jew miżuri li jiġu introdotti bħala parti minn strateġija makroreġjonali, u li fihom jiġu involuti l-benefiċjarji elenkati fl-Anness I.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 10
Delega ta' setgħat
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati f'konformità mal-Artikolu 11 biex temenda l-Anness II ta' dan ir-Regolament. B'mod partikolari, wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' reviżjoni ta' nofs it-terminu, u abbażi tar-rakkomandazzjonijiet li jinsabu fih, il-Kummissjoni għandha tadotta att delegat li jemenda l-Anness II ta' dan ir-Regolament sal-31 ta' Marzu 2018.
Artikolu 11
L-eżerċizzju tad-delega
1. Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati kif imsemmija fl-Artikolu 10 hija mogħtija lill-Kummissjoni sal-31 ta' Diċembru 2020.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 10 tista' tiġi rrevokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Hija għandha ssir effettiva fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità tal-ebda att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikolu 10 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill matul perijodu ta' xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 12
Adozzjoni ta' aktar regoli ta' implimentazzjoni
Minbarra r-regoli stipulati fir-Regolament (UE) Nru 236/2014, għandhom jiġu adottati regoli speċifiċi li jistabbilixxu kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
Artikolu 13
Proċedura ta' Kumitat
1. B'dan huwa stabbilit kumitat tal-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni (il-“Kumitat tal-IPA II”) magħmul minn rappreżentanti tal-Istati Membri u ppresedut minn rappreżentant tal-Kummissjoni Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Il-Kumitat tal-IPA II għandu jassisti lill-Kummissjoni fir-rigward tal-oqsma kollha ta' politika msemmija fl-Artikolu 3. Il-Kumitat tal-IPA II għandu jkollu kompetenza wkoll għall-atti legali u l-impenji taħt ir-Regolament (KE) Nru 1085/2006 u għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 389/2006.
Artikolu 14
Ippremjar tal-prestazzjoni
1. Id-dokumenti ta' strateġija msemmija fl-Artikolu 6 għandhom jipprovdu għal ammont adegwat ta' assistenza biex jibqa' disponibbli biex benefiċjarju individwali elenkat fl-Anness I jiġi ppremjat għal:
(a)
progress partikolari magħmul lejn is-sodisfazzjon tal-kriterji għas-sħubija; u/jew
(b)
implimentazzjoni effiċjenti tal-assistenza ta' qabel l-adeżjoni li permezz tagħha jinkisbu riżultati partikolarment tajbin fir-rigward tal-miri speċifiċi stabbiliti fid-dokument ta' strateġija rilevanti.
2. Fejn il-progress li jkun sar u/jew ir-riżultati li jkunu nkisbu minn benefiċjarju elenkat fl-Anness I jibqgħu sinifikattivament taħt il-livelli maqbula stabbiliti fid-dokumenti ta' strateġija, il-Kummissjoni għandha taġġusta l-allokazzjonijiet b'mod proporzjonali, f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 16(3) tar-Regolament (UE) Nru 236/2014.
3. Għandu jitwarrab ammont adegwat għal finijiet tal-ippremjar imsemmi fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu u dan għandu jiġi allokat abbażi ta' valutazzjoni tal-prestazzjoni u l-progress tul perijodu ta' diversi snin iżda mhux aktar tard mill-2017 u l-2020, rispettivament. L-indikaturi tal-prestazzjoni kif imsemmija fl-Artikolu 2(2) u speċifikati fid-dokumenti ta' strateġija, għandhom jiġu kkunsidrati.
4. L-allokazzjoni indikattiva tal-fondi tal-Unjoni fid-dokumenti ta' strateġija msemmija fl-Artikolu 6 għandha tieħu kont tal-possibbiltà li l-fondi addizzjonali kkonċernati jiġu allokati abbażi tal-prestazzjoni u/jew tal-progress.
Artikolu 15
Pakkett finanzjarju
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għall-perijodu mill-2014 sal-2020 huwa b'dan stabbilit għall-ammont ta' EUR 11 698 668 000 fuq il-bażi tal-prezzijiet attwali. Ammont sa 4 % tal-pakkett finanzjarju għandu jiġi allokat għall-programmi ta' kooperazzjoni transkonfinali bejn il-benefiċjarji elenkati fl-Anness I u l-Istati Membri, f'konformità mal-ħtiġijiet u l-prijoritajiet tagħhom.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali għall-perijodu mill-2014 sal-2020.
3. F'konformità mal-Artikolu 18(4) tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16), b'dan huwa allokat ammont indikattiv ta' EUR 1 680 000 000 mill-istrumenti differenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna, jiġifieri l-Istrument tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17), l-ENI, l-IPA II, u l-Istrument tas-Sħubija stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) għal azzjonijiet fir-rigward ta' mobbiltà fit-tagħlim lejn jew minn pajjiżi msieħba fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 u għal kooperazzjoni u djalogu politiku ma' awtoritajiet, istituzzjonijiet u organizzazzjonijiet minn dawk il-pajjiżi. Ir-Regolament (UE) Nru 1288/2013 għandu japplika għall-użu ta' dawk il-fondi.
Il-finanzjament għandu jkun disponibbli permezz ta' żewġ allokazzjonijiet pluriennali li jkopru l-ewwel erba' snin u t-tliet snin li jkun baqa', rispettivament. L-allokazzjoni ta' dak il-finanzjament għandha tkun riflessa fil-programmazzjoni prevista f'dan ir-Regolament, f'konformità mal-ħtiġijiet u l-prijoritajiet identifikati tal-pajjiżi kkonċernati. L-allokazzjonijiet jistgħu jiġu riveduti f'każ ta' ċirkustanzi maġġuri imprevisti jew bidliet politiċi importanti f'konformità mal-prijoritajiet tal-azzjoni esterna tal-Unjoni.
Artikolu 16
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta' Marzu 2014.