NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 468/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu)
(ECB/2014/17)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, článek 6 a čl. 33 odst. 2 tohoto nařízení,
s ohledem na Interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem a Evropskou centrální bankou o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu nad plněním úkolů, které jsou ECB svěřeny v rámci jednotného mechanismu dohledu (2),
s ohledem na veřejné konzultace a analýzy provedené v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013,
s ohledem na návrh Rady dohledu a na základě konzultací s vnitrostátními příslušnými orgány,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) zavádí jednotný mechanismus dohledu, který sestává z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států.
(2)
V rámci článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu má ECB výlučnou pravomoc plnit mikroobezřetnostní úkoly, které jí byly svěřeny na základě článku 4 uvedeného nařízení a které se týkají úvěrových institucí usazených v zúčastněných členských státech. ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu a za výkon dohledu nad fungováním systému na základě odpovědnosti a postupů uvedených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(3)
Pokud je to vhodné a aniž jsou dotčeny povinnosti a odpovědnost ECB za úkoly jí svěřené nařízením o jednotném mechanismu dohledu, mají vnitrostátní příslušné orgány povinnost pomáhat ECB s přípravou a prováděním veškerých aktů týkajících se úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souvislosti se všemi úvěrovými institucemi, a to za podmínek stanovených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení, včetně pomoci při činnostech ověřování. Za tímto účelem by se vnitrostátní příslušné orgány při plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu měly řídit pokyny vydanými ECB.
(4)
Aniž by byla dotčena úloha Eurosystému a Evropské rady pro systémová rizika, musí ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní pověřené orgány plnit makroobezřetnostní úkoly uvedené v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a postupovat podle koordinačních postupů zakotvených v tomto článku, v tomto nařízení a v příslušných právních předpisech Unie.
(5)
V rámci jednotného mechanismu dohledu jsou příslušné úkoly ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu rozděleny podle významu subjektů, které spadají do oblasti působnosti jednotného mechanismu dohledu. Toto nařízení zejména vymezuje specifickou metodiku pro hodnocení tohoto významu, jak vyžaduje čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB má působnost v oblasti přímého dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi usazenými v zúčastněných členských státech a pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které jsou významné. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB v konkrétních případech rozhodnout o převzetí přímého dohledu nad danými subjekty, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování standardů dohledu, jsou vnitrostátní příslušné orgány odpovědné za přímý dohled nad méně významnými subjekty.
(6)
S cílem zohlednit aktuální vývoj v legislativě Unie v oblasti sankcí a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva, pokud se týká oddělení stadia vyšetřování a rozhodování, zřídí ECB samostatnou vyšetřovací jednotku, která bude samostatně vyšetřovat porušení pravidel a rozhodnutí v oblasti dohledu.
(7)
Čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB na základě konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány a na základě návrhu Rady dohledu přijme a zveřejní rámec pro provádění spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(8)
Čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB musí prostřednictvím nařízení a rozhodnutí zveřejnit podrobné operační postupy pro provádění úkolů, které jsou jí uvedeným nařízením svěřeny. Toto nařízení obsahuje ustanovení, kterými se provádí čl. 33 odst. 2, pokud se týká spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(9)
V důsledku těchto skutečností toto nařízení dále rozvíjí a upřesňuje postupy spolupráce, které jsou na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu zavedeny v rámci jednotného mechanismu dohledu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány, případně rovněž vnitrostátními pověřenými orgány, a tím zajišťuje účinné a konzistentní fungování jednotného mechansimu dohledu.
(10)
ECB přikládá velký význam komplexnímu posouzení úvěrových institucí včetně posouzení rozvahy, které musí provést před tím, než převezme své úkoly. To platí i pro všechny členské státy, které vstoupí do eurozóny, a připojí se tedy k jednotnému mechanismu dohledu po datu zahájení dohledu v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(11)
Pro plynulé fungování jednotného mechanismu dohledu je zásadní, aby ECB plně spolupracovala s vnitrostátními příslušnými orgány a aby si vyměňovaly veškeré informace, které mohou mít dopad na jejich příslušné úkoly, zejména veškeré informace, které vnitrostátní příslušné orgány využívají, pokud se týká postupů, které mohou mít dopad na bezpečnost a spolehlivost dohlíženého subjektu nebo které ovlivňují postupy v oblasti dohledu nad těmito subjekty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel
1. Toto nařízení stanoví pravidla týkající se všech těchto skutečností:
a)
rámce uvedeného v čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, tj. rámce pro provádění článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká spolupráce v rámci jednotného mechanismu dohledu, který obsahuje:
i)
specifickou metodiku pro posouzení a přezkum toho, zda dohlížený subjekt je klasifikován jako významný či méně významný podle kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a opatření vyplývající z tohoto posouzení,
ii)
vymezení postupů včetně lhůt, a to i ve vztahu k možnosti vnitrostátních příslušných orgánů vypracovat návrh rozhodnutí, jenž bude zaslán ECB ke zvážení, pro vztah mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad významnými dohlíženými subjekty,
iii)
vymezení postupů včetně lhůt, pokud se týká vztahu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty. Tyto postupy zejména vyžadují, aby vnitrostátní příslušné orgány v závislosti na jednotlivých případech vymezených v tomto nařízení:
-
oznámily ECB jakékoli podstatné řízení v oblasti dohledu,
-
na žádost ECB dále vyhodnotily konkrétní aspekty tohoto řízení,
-
ECB předaly návrhy podstatných rozhodnutí v oblasti dohledu, k nimž může ECB zaujmout stanovisko;
b)
spolupráce a výměny informací mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o postupy, které se týkají významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených subjektů včetně společných postupů pro udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání těchto povolení a posuzování nabývání a zcizování kvalifikovaných účastí;
c)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů ve smyslu článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
d)
postupů týkajících se fungování úzké spolupráce ve smyslu článku 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, které se použijí ve vztahu mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány;
e)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně určitých aspektů podávání zpráv v oblasti dohledu;
f)
postupů týkajících se příjímání rozhodnutí v oblasti dohledu, jež jsou určena dohlíženým subjektům a jiným osobám;
g)
jazykových ujednání mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány a mezi ECB a dohlíženými subjekty a jinými osobami;
h)
postupů platných pro pravomoci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti sankcí v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud se týká úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
i)
přechodných ustanovení.
2. Tímto nařízením nejsou dotčeny úkoly v oblasti dohledu, které ECB nebyly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a které proto mají i nadále vnitrostátní orgány.
3. Toto nařízení se vykládá zejména ve spojení s rozhodnutím ECB/2004/2 (3) a jednacím řádem Rady dohledu Evropské centrální banky (4), zejména pokud se týká rozhodování v rámci jednotného mechanismu dohledu včetně postupů, které se vztahují na Radu dohledu a Radu guvernérů, pokud se týká neuplatnění námitek ze strany Rady guvernérů ve smyslu čl. 26 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a ostatními příslušnými právními akty včetně rozhodnutí ECB/2014/16 (5).
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, platí pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení o jednotném mechanismu dohledu spolu s těmito definicemi:
1)
„povolením“ se rozumí povolení ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (6);
2)
„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;
3)
„společnými postupy“ se rozumí postupy zakotvené v části V, pokud se týká udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání povolení vykonávat tuto činnost a rozhodování ohledně kvalifikovaných účastí;
4)
„členským státem eurozóny“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro;
5)
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, z nichž alespoň jeden je úvěrovou institucí, která se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, nebo podniky vzájemně propojené ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7), včetně jakékoli její podskupiny;
6)
„společným týmem dohledu“ se rozumí tým osob vykonávajících dohled, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou;
7)
„méně významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě mimo eurozónu, jenž je zúčastněným členským státem;
8)
„méně významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který nemá postavení významného dohlíženého subjektu ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
9)
„vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Touto definicí nejsou dotčena ujednání na základě vnitrostátních právních předpisů, která svěřují určité úkoly v oblasti dohledu národní centrální bance, která není určena jako vnitrostátní příslušný orgán. V tomto případě národní centrální banka plní tyto úkoly v rámci vymezeném ve vnitrostátních právních předpisech a v tomto nařízení. V tomto případě se odkaz na vnitrostátní příslušný orgán v tomto nařízení přiměřeně vztahuje na národní centrální banku, pokud jde o úkoly, které jsou jí přiděleny na základě vnitrostátních právních předpisů;
10)
„vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán pověřený zúčastněným členským státem v úzké spolupráci v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8);
11)
„vnitrostátním pověřeným orgánem“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
12)
„vnitrostátním pověřeným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán mimo eurozónu, který zúčastněný členský stát v úzké spolupráci pověřil pro účely plnění úkolů souvisejících s článkem 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
13)
„členským státem mimo eurozónu“ se rozumí členský stát, jehož měnou není euro;
14)
„mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 575/2013;
15)
„zúčastněným členským státem v úzké spolupráci“ se rozumí členský stát mimo eurozónu, který navázal úzkou spolupráci s ECB v souladu s článkem 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
16)
„významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) významný dohlížený subjekt, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu;
17)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
18)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v zúčastněném členském státě mimo eurozónu a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
19)
„dceřinou společností“ se rozumí dceřiná společnost ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 16 nařízení (EU) č. 575/2013;
20)
„dohlíženým subjektem“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů: a) úvěrová instituce usazená v zúčastněném členském státě, b) finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, c) smíšená finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, pokud splňuje podmínky vymezené v bodu 21 písm. b), d) pobočka usazená v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě.
Ústřední protistrana ve smyslu definice obsažené v čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (9), která je kvalifikována jako úvěrová instituce ve smyslu směrnice 2013/36/EU, se považuje za dohlížený subjekt v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu, tímto nařízením a příslušnými právními předpisy Unie, aniž by přitom byl dotčen dohled, který nad ústřední protistranou vykonává dotčený vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu nařízení (EU) č. 648/2012;
21)
„dohlíženou skupinou“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů:
a)
skupina, jejímž mateřským podnikem je úvěrová instituce nebo finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě;
b)
skupina, jejímž mateřským podnikem je smíšená finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě, je-li koordinátor finančního konglomerátu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES (10) orgánem příslušným k dohledu nad úvěrovými institucemi a je-li rovněž koordinátorem ve funkci orgánu dohledu nad úvěrovými institucemi;
c)
dohlížené subjekty, které mají ústředí ve stejném zúčastněném členském státě, pokud jsou trvale přidruženy k ústřednímu subjektu, který nad nimi vykonává dohled za podmínek vymezených v článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a který je usazen ve stejném zúčastněném členském státě;
22)
„významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která má postavení významné dohlížené skupiny podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
23)
„méně významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která nemá postavení významné dohlížené skupiny ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
24)
„řízením ECB v oblasti dohledu“ se rozumí činnost ECB, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí ECB v oblasti dohledu včetně společných postupů a ukládání správních peněžitých sankcí. Na všechna řízení ECB v oblasti dohledu se vztahuje část III. Nestanoví-li část X jinak, platí část III rovněž pro ukládání správních peněžitých sankcí;
25)
„řízením vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu“ se rozumí činnost vnitrostátního příslušného orgánu, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, které je určeno jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám, včetně ukládání správních sankcí;
26)
„rozhodnutím ECB v oblasti dohledu“ se rozumí právní akt přijatý ECB při plnění úkolů a výkonů pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, jenž má formu rozhodnutí ECB, je určen jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám a nejedná se o obecně závazný právní akt;
27)
„třetí zemí“ se rozumí země, která není členským státem, ani členským státem Evropského hospodářského prostoru;
28)
„pracovním dnem“ se rozumí den, který není sobotou, nedělí, ani svátkem ECB v souladu s kalendářem platným v ECB (11).
ČÁST II
USPOŘÁDÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
STRUKTURY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI A MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
KAPITOLA 1
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
Článek 3
Společné týmy dohledu
1. Společný tým dohledu bude ustaven pro dohled nad každým významným subjektem nebo každou významnou skupinou, nad nimiž je vykonáván dohled v zúčastněných členských státech. Každý společný tým dohledu se skládá ze zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů jmenovaných podle článku 4, kteří pracují pod vedením pověřeného zaměstnance ECB (dále jen „koordinátor společného týmu dohledu“) a jednoho či více dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů, jak je uvedeno dále v článku 6.
2. Aniž by byla dotčena ostatní ustanovení tohoto nařízení, zahrnují úkoly společného týmu dohledu zejména:
a)
provádění procesu dohledu a hodnocení uvedeného v článku 97 směrnice 2013/36/EU ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
b)
účast na přípravě programu dohledových šetření při zohlednění procesu dohledu a hodnocení, přičemž tento program se předkládá Radě dohledu včetně plánu kontrol na místě ve smyslu článku 99 směrnice 2013/36/ES, a to pro významný dohlížený subjekt nebo významnou dohlíženou skupinu;
c)
provádění programu dohledových šetření, který byl schválen ECB, a všech rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se týká významného dohlíženého subjektu nebo významné dohlížené skupiny, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
d)
zajištění koordinace s týmem provádějícím kontrolu na místě ve smyslu části XI, pokud se týká provádění plánu kontrol na místě;
e)
případná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem.
Článek 4
Ustavení a složení společných týmů dohledu
1. ECB je pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu. Jmenování zaměstnanců z řad vnitrostátních příslušných orgánů do společných týmů dohledu provádějí relevantní vnitrostátní příslušné orgány v souladu s odstavcem 2.
2. V souladu se zásadami uvedenými v čl. 6 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 31 uvedeného nařízení, vnitrostátní příslušný orgán jmenuje z řad svých zaměstnanců jednu či více osob členem nebo členy společného týmu dohledu. Zaměstnanec z řad vnitrostátního příslušného orgánu může být jmenován členem více než jednoho společného týmu dohledu.
3. Bez ohledu na odstavec 2 může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány změnily jmenování, jež učinily pro účely složení společného týmu dohledu.
4. Pokud v zúčastněném členském státě vykonává úkoly v oblasti dohledu více než jeden vnitrostátní příslušný orgán nebo pokud vnitrostátní právní předpisy zúčastněného členského státu svěří národní centrální bance konkrétní úkoly v oblasti dohledu a národní centrální banka není vnitrostátním příslušným orgánem, příslušné orgány koordinují svou účast ve společných týmech dohledu.
5. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti se společnými týmy dohledu.
Článek 5
Zapojení zaměstnanců národních centrálních bank zúčastněných členských států
1. Národní centrální banky zúčastněných členských států, které jsou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy zapojeny do obezřetnostního dohledu nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou, avšak nejsou vnitrostátními příslušnými orgány, mohou rovněž jednoho či několik svých zaměstnanců jmenovat do společného týmu dohledu.
2. O těchto jmenováních je třeba vyrozumět ECB a článek 4 se použije obdobně.
3. Jsou-li do společného týmu dohledu jmenováni zaměstnanci národních centrálních bank zúčastněných členských států, vykládají se odkazy na vnitrostátní příslušné orgány v souvislosti se společnými týmy dohledu tak, že obsahují odkaz na tyto národní centrální banky.
Článek 6
Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátoři
1. Koordinátor společného týmu dohledu za pomoci dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve smyslu odstavce 2 zajišťuje koordinaci činnosti společného týmu dohledu. Za tímto účelem se členové společného týmu dohledu řídí pokyny koordinátora společného týmu dohledu, pokud se týká jejich úkolů ve společném týmu dohledu. Tím nejsou dotčeny jejich úkoly a povinnosti ve vztahu k jejich relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
2. Každý vnitrostátní příslušný orgán, který do společného týmu dohledu jmenuje více než jednoho zaměstnance, určí jednoho z těchto zaměstnanců jako dílčího koordinátora (dále jen „dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu“). Dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů napomáhají koordinátorovi společného týmu dohledu, pokud jde o organizaci a koordinaci úkolů ve společném týmu dohledu, zejména pokud se týká zaměstnanců, kteří byli jmenováni týmž vnitrostátním příslušným orgánem jako příslušný dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu. Dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu může udílet pokyny členům společného týmu dohledu, kteří byli jmenováni stejným vnitrostátním příslušným orgánem, pokud tyto pokyny nejsou v rozporu s pokyny udělenými koordinátorem společného týmu dohledu.
KAPITOLA 2
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty
Článek 7
Zapojení zaměstnanců z jiných vnitrostátních příslušných orgánů v týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu
Aniž by byl dotčen čl. 31 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud ECB ve vztahu k dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty rozhodne, že je vhodné do týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu zapojit zaměstnance z jednoho či více vnitrostátních příslušných orgánů, může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušný orgán zapojil zaměstnance těchto jiných vnitrostátních příslušných orgánů.
HLAVA 2
DOHLED NA KONSOLIDOVANÉM ZÁKLADĚ A ÚČAST ECB A VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ V KOLEGIÍCH ORGÁNŮ DOHLEDU
Článek 8
Dohled na konsolidovaném základě
1. V souladu s článkem 111 směrnice 2013/36/EU vykonává ECB dohled na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou významné na konsolidovaném základě, pokud je mateřský podnik mateřskou institucí v zúčastněném členském státě nebo mateřskou institucí v EU usazenou v zúčastněném členském státě.
2. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán plní úkoly orgánu dohledu na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou méně významné na konsolidovaném základě.
Článek 9
ECB jako předseda kolegia orgánů dohledu
1. Je-li ECB orgánem dohledu na konsolidovaném základě, předsedá kolegiu ustavenému podle článku 116 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou usazeny případné mateřské podniky, dceřiné společnosti a významné pobočky ve smyslu článku 51 směrnice 2013/36/EU, jsou oprávněny účastnit se kolegia jako pozorovatelé.
2. Není-li ustaveno žádné kolegium podle článku 116 směrnice 2013/36/EU a významný dohlížený subjekt má pobočky v nezúčastněných členských státech, jež se považují za významné v souladu s čl. 51 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, ECB spolu s příslušnými orgány hostitelských členských států ustaví kolegium orgánů dohledu.
Článek 10
ECB a vnitrostátní příslušné orgány jako členové kolegií orgánů dohledu
Není-li orgán dohledu na konsolidovaném základě v zúčastněném členském státě, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu v souladu s těmito pravidly a s příslušnými právními předpisy Unie:
a)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB kolegia orgánů dohledu jako člen, zatímco vnitrostátní příslušné orgány jsou oprávněny se téhož kolegia účastnit jako pozorovatelé;
b)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny méně významnými dohlíženými subjekty, účastní se vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové;
c)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech jak méně významnými, tak i významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou významné dohlížené subjekty usazeny, jsou oprávněny se účastnit kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé.
HLAVA 3
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PRÁVA USAZOVÁNÍ A VOLNÉHO POHYBU SLUŽEB
KAPITOLA 1
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu
Článek 11
Právo usazování úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu svůj záměr v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
3. Nerozhodne-li ECB do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 1 zřízena a může zahájit svou činnost. ECB oznámí tuto informaci vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
4. Nerozhodne-li vnitrostátní příslušný orgán domovského členského státu do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 2 zřízena a může zahájit svou činnost. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí tuto informaci ECB a vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
5. Dojde-li ke změně jakékoli informace oznámené podle odstavců 1 a 2, oznámí dohlížený subjekt písemně tuto změnu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, který původní informaci přijal, alespoň jeden měsíc před provedením změny. Tento vnitrostátní příslušný orgán informuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 12
Využití volného pohybu služeb ze strany úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. Vnitrostátní příslušný orgán o oznámení vyrozumí též vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, to oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. O oznámení se vyrozumí ECB a vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
KAPITOLA 2
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
Článek 13
Oznámení o využití práva usazování úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu oznamuje informace uvedené v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU postupem uvedeným v čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice, vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má dojít ke zřízení pobočky, vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí o přijetí tohoto oznámení ECB.
2. Do dvou měsíců od přijetí oznámení od příslušného orgánu nezúčastněného členského státu se ECB, jedná-li se o pobočku, která je významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, nebo relevantní vnitrostátní příslušný orgán, jedná-li se o pobočku, která je méně významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, připraví na výkon dohledu nad pobočkou v souladu s články 40 až 46 směrnice 2013/36/EU a v případě potřeby stanoví podmínky, za nichž může pobočka z důvodů obecného zájmu vyvíjet svou činnost v hostitelském členském státě.
3. Vnitrostátní příslušné orgány sdělí ECB podmínky, za kterých může pobočka v jejich členském státě vyvíjet činnost na základě vnitrostátních právních předpisů a z důvodů obecného zájmu.
4. Změna jakékoli informace, kterou úvěrová instituce, jež hodlá zřídit pobočku, poskytla podle bodů b), c) nebo d) čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, se oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 1.
Článek 14
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro pobočky
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vykonává ECB pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu, pokud je pobočka významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení.
2. Je-li pobočka méně významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, vykonává pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 15
Oznámení o využití volného pohybu služeb úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu činí oznámení ve smyslu čl. 39 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, je adresátem tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je využíván volný pohyb služeb. O přijetí tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB.
Článek 16
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro volný pohyb služeb
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 a v rozsahu čl. 4 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu plní ECB úkoly příslušného orgánu hostitelského členského státu ve vztahu k úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které využívají svobody volného pohybu služeb v zúčastněných členských státech.
2. Jedná-li se o volný pohyb služeb z důvodů obecného zájmu za určitých podmínek obsažených ve vnitrostátních právních předpisech zúčastněných členských států, informují vnitrostátní příslušné orgány o těchto podmínkách ECB.
KAPITOLA 3
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
Článek 17
Právo usazování a využití volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. ECB vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
HLAVA 4
DOPLŇKOVÝ DOZOR NAD FINANČNÍMI KONGLOMERÁTY
Článek 18
Koordinátor
1. ECB přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu.
ČÁST III
OBECNÁ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO PROVOZOVÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
ZÁSADY A POVINNOSTI
Článek 19
Přehled
Tato část vymezuje a) obecná pravidla pro provozování jednotného mechanismu dohledu ze strany ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a b) ustanovení, podle kterých ECB postupuje při provádění řízení ECB v oblasti dohledu.
Obecné zásady a ustanovení, které platí mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v úzké spolupráci, jsou vymezeny v části IX.
Článek 20
Povinnost spolupracovat v dobré víře
ECB a vnitrostátní příslušné orgány mají povinnost spolupracovat v dobré víře a povinnost vyměňovat si informace.
Článek 21
Obecná povinnost vyměňovat si informace
1. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB průběžně přímo přijímat informace vykázané dohlíženými subjekty, nebo mít k těmto informacím přímý přístup, vnitrostátní příslušné orgány zejména včas a přesně ECB poskytují veškeré informace, které jsou pro ECB nezbytné k plnění úkolů, jež byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto informace zahrnují informace, které vyplývají z ověřování a činnosti na místě, jež provádějí vnitrostátní příslušné orgány.
2. Získává-li ECB informace přímo od právnických či fyzických osob uvedených v čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytuje tyto informace vnitrostátním příslušným orgánům, kterých se tyto informace týkají, včas a přesně. Tyto informace zahrnují zejména informace, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úlohy napomáhat ECB.
3. Aniž je dotčen odstavec 2, ECB poskytuje vnitrostátním příslušným orgánům pravidelný přístup k aktualizovaným informacím, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úkolů týkajících se obezřetnostního dohledu.
Článek 22
Právo ECB udělit vnitrostátním příslušným orgánům nebo vnitrostátním pověřeným orgánům pokyn využít jejich pravomoci a přijmout opatření, pokud ECB má úkol v oblasti dohledu, avšak žádnou související pravomoc
1. V rozsahu nezbytném pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB formou pokynů vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány využily své pravomoci na základě podmínek vymezených ve vnitrostátních právních předpisech a v souladu s nimi a ve smyslu článku 9 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud nařízení o jednotném mechanismu dohledu nesvěřuje tyto pravomoci ECB.
2. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány (ve vztahu k článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu) informují ECB o výkonu těchto pravomocí bez zbytečného odkladu.
Článek 23
Jazykový režim mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány
ECB a vnitrostátní příslušné orgány přijmou ujednání ohledně komunikace v rámci jednotného mechanismu dohledu, včetně jazyka či jazyků, které se budou používat.
Článek 24
Jazykový režim mezi ECB a právnickými či fyzickými osobami včetně dohlížených subjektů
1. Dokument, který dohlížený subjekt nebo jiná právnická či fyzická osoba, která v jednotlivém případě podléhá řízení ECB v oblasti dohledu, zasílá ECB, může být sepsán v kterémkoli úředním jazyce Unie, který si dohlížený subjekt nebo určitá osoba zvolí.
2. ECB, dohlížené subjekty a jiné právnické nebo fyzické osoby, které v jednotlivém případě podléhají řízení ECB v oblasti dohledu, se mohou dohodnout, že ve své písemné komunikaci, a to i pokud jde o rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, budou používat výlučně jeden z úředních jazyků Unie.
Ukončení této dohody u používání stanoveného jazyka má dopad pouze na ty aspekty řízení ECB v oblasti dohledu, jež dosud nebyly provedeny.
Požadují-li účastníci ústního jednání, aby s nimi bylo jednáno v úředním jazyce Unie, který není jazykem řízení ECB v oblasti dohledu, musí být ECB o tomto požadavku informována s dostatečným předstihem tak, aby mohla učinit nezbytná opatření.
HLAVA 2
OBECNÁ USTANOVENÍ O SPRAVEDLIVÉM PROCESU PŘI PŘIJÍMÁNÍ ROZHODNUTÍ ECB V OBLASTI DOHLEDU
KAPITOLA 1
Řízení ECB v oblasti dohledu
Článek 25
Obecné zásady
1. Řízení ECB v oblasti dohledu zahájené v souladu s článkem 4 a oddílem 2 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu se provádí v souladu s článkem 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a ustanoveními této hlavy.
2. Ustanovení této hlavy se nepoužijí na postupy prováděné správní revizní komisí.
Článek 26
Strany
1. Stranami řízení ECB v oblasti dohledu jsou:
a)
osoby, které podaly žádost;
b)
zamýšlení či skuteční adresáti rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
2. Vnitrostátní příslušné orgány se nepovažují za strany.
Článek 27
Zastoupení strany
1. Strana může být zastoupena právním či zákonným zástupcem či jiným zástupcem zmocněným na základě písemného pověření vykonávat veškeré úkony v souvislosti s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Odvolání mandátu je účinné až v okamžiku, kdy ECB obdrží písemné odvolání. ECB potvrdí přijetí tohoto odvolání.
3. Pokud si strana pro řízení ECB v oblasti dohledu jmenuje zástupce, ECB se v tomto řízení v oblasti dohledu obrací pouze na jmenovaného zástupce, ledaže konkrétní okolnosti vyžadují, aby se ECB obrátila na danou stranu přímo. Pokud se ECB obrací na stranu přímo, informuje o tom jejího zástupce.
Článek 28
Obecné povinnosti ECB a stran řízení ECB v oblasti dohledu
1. Řízení ECB v oblasti dohledu může být zahájeno z úřední povinnosti nebo na žádost strany. S výhradou odstavce 3 ECB určí skutečnosti, které budou relevantní pro přijetí konečného rozhodnutí v každém řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném z úřední povinnosti.
2. ECB ve svém posouzení zohlední veškeré relevantní okolnosti.
3. S výhradou právních předpisů Unie je strana povinna účastnit se řízení ECB v oblasti dohledu a napomáhat při objasňování skutečností. V řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném na žádost strany může ECB omezit určení skutečností na to, že stranu požádá, aby poskytla relevantní faktické informace.
Článek 29
Dokazování v řízení ECB v oblasti dohledu
1. S cílem zjistit skutečnosti daného případu používá ECB takové důkazy, které po náležitém uvážení považuje za vhodné.
2. Strany s výhradou právních předpisů Unie napomáhají ECB při zjišťování skutečností daného případu. S výhradou omezení v souvislosti se sankčními postupy na základě právních předpisů Unie strany zejména pravdivě uvedou skutečnosti, které jim jsou známy.
3. ECB může stanovit lhůtu, v níž jí strany mohou poskytnout důkazy.
Článek 30
Svědci a znalci v řízení ECB v oblasti dohledu
1. Považuje-li to za nezbytné, může ECB vyslýchat svědky a znalce.
2. Pokud ECB ustanoví znalce, v dohodě vymezí jeho úkol a stanoví lhůtu, ve které znalec předloží svou zprávu.
3. Pokud ECB vyslýchá svědky či znalce a pokud o to svědci či znalci požádají, mají nárok na náhradu cestovních nákladů a diety. Poté, co poskytnou své vyjádření, mají svědci nárok na náhradu ušlého výdělku a znalci mají nárok na dohodnutý poplatek za své služby. Náhrada se poskytuje v souladu s příslušnými ustanoveními o poskytování náhrad svědků a odměně znalců ze strany Soudního dvora Evropské unie.
4. ECB může požadovat, aby osoby uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu se jako svědci dostavily do kanceláří ECB nebo do jiného místa v zúčastněném členském státě, které určí ECB. Je-li osoba uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu právnickou osobou, jsou povinny se ve smyslu předchozí věty dostavit fyzické osoby, které tuto právnickou osobu zastupují.
Článek 31
Právo být vyslechnut
1. Před tím, než ECB přijme rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, musí být straně dána možnost předložit ECB písemné vyjádření ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Považuje-li to ECB za vhodné, může dát stranám možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání. V oznámení, kterým ECB dává straně možnost vyjádřit se, uvede podstatný obsah zamýšleného rozhodnutí ECB v oblasti dohledu a podstatné skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit své rozhodnutí. Ustanovení tohoto článku se nevztahují na oddíl 1 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Dá-li ECB straně možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání, není důvodem pro odročení jednání, pokud se strana bez řádné omluvy nedostaví. Je-li strana řádně omluvena, může ECB jednání odročit nebo může straně dát možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, písemně. ECB vypracuje písemný zápis z jednání, který strany podepíší; kopii tohoto zápisu poskytne stranám.
3. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí oznámení, v němž ECB uvedla skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Na žádost strany může ECB tuto lhůtu přiměřeně prodloužit.
Za zvláštních okolností může ECB tuto lhůtu zkrátit na tři pracovní dny. Lhůta se na tři pracovní dny zkracuje rovněž v situacích uvedených v článcích 14 a 15 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Bez ohledu na odstavec 3 a s výhradou odstavce 5 může ECB přijmout rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, aniž by straně dalo před přijetím rozhodnutí možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se zdá, že je naléhavě třeba vydat rozhodnutí v zájmu zabránění závažnému poškození finančního systému.
5. Je-li rozhodnutí ECB v oblasti dohledu přijímáno naléhavě v souladu s odstavcem 4, bude straně dána možnost písemně se vyjádřit ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, bez zbytečného odkladu po přijetí tohoto rozhodnutí. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Na žádost strany může ECB tuto lhůtu prodloužit; lhůta však nesmí být delší než šest měsíců. ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu na základě vyjádření strany přezkoumá a buď jej potvrdí, zruší, změní, nebo jej zruší a nahradí novým rozhodnutím ECB v oblasti dohledu.
6. Odstavce 4 a 5 se nevztahují na řízení ECB v oblasti dohledu, které se týká sankcí podle článku 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a části X tohoto nařízení.
Článek 32
Přístup ke spisům v řízení ECB v oblasti dohledu
1. V řízení ECB v oblasti dohledu jsou plně respektována práva na obhajobu dotčených osob. Za tímto účelem mají strany po zahájení řízení ECB v oblasti dohledu právo na přístup ke spisu ECB s výhradou oprávněných zájmů právnických a fyzických osob, které nejsou příslušnou stranou, na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace. Vnitrostátní příslušné orgány bez zbytečného odkladu postoupí ECB veškeré žádosti, které obdržely v souvislosti s přístupem ke spisům souvisejícím s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Spis se skládá ze všech dokumentů, které ECB obdržela, vytvořila nebo sestavila v průběhu řízení ECB v oblasti dohledu, a to bez ohledu na prostředek, na němž jsou dokumenty uchovávány.
3. Tento článek nebrání tomu, aby ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány zpřístupnily nebo použily informace, které jsou nezbytné k prokázání porušení.
4. ECB může stanovit, že přístup ke spisu bude umožněn jedním či více následujícími způsoby, přičemž se zohlední technické schopnosti stran:
a)
formou CD-ROMu nebo jiného zařízení pro uchovávání elektronických dat včetně zařízení, které může být k dispozici v budoucnu;
b)
pomocí kopií dostupného spisu v papírové formě zaslaných stranám poštou;
c)
výzvou, aby do dostupného spisu nahlédly v kancelářích ECB.
5. Pro účely tohoto článku mohou důvěrné informace zahrnovat interní dokumenty ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a korespondenci mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem nebo mezi vnitrostátními příslušnými orgány.
KAPITOLA 2
Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
Článek 33
Důvody pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je v souladu s odstavcem 2 doplněno odůvodněním tohoto rozhodnutí.
2. V odůvodnění se uvedou podstatné skutečnosti a právní důvody, na nichž se rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zakládá.
3. S výhradou čl. 31 odst. 4 zakládá ECB své rozhodnutí v oblasti dohledu jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se strana mohla vyjádřit.
Článek 34
Odkladný účinek
Aniž by byl dotčen článek 278 SFEU a čl. 24 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB rozhodnout o pozastavení uplatňování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu buď a) tak, že to uvede v rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, nebo b) nejedná-li se o žádost o přezkum správní revizní komisí, na žádost adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Článek 35
Oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. ECB může rozhodnutí ECB v oblasti dohledu straně oznámit a) ústně, b) doručením nebo osobním předáním kopie rozhodnutí v oblasti dohledu, c) doporučenou poštou s potvrzením o přijetí, d) expresní zásilkovou službou, e) faxem nebo f) elektronicky v souladu s odstavcem 10.
2. Je-li na základě písemného pověření zmocněn zástupce, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit zástupci. V těchto případech není ECB povinna rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznamovat rovněž dohlíženému subjektu, který je zastoupen tímto zástupcem.
3. V případě ústního oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu se má za to, že oznámení rozhodnutí je adresátovi doručeno, pokud zaměstnanec ECB informoval a) příslušnou fyzickou osobu, jedná-li se o fyzickou osobu, nebo b) zmocněného zástupce právnické osoby pro převzetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, jedná-li se o právnickou osobu. V tomto případě se bez zbytečného odkladu po tomto ústním oznámení zašle adresátovi písemná kopie rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
4. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doporučenou poštou s potvrzením o přijetí se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu poskytovateli poštovních služeb, ledaže z potvrzení o přijetí vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
5. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu expresní zásilkovou službou se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu zásilkové službě, ledaže z dokumentu o doručení ze strany zásilkové služby vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
6. Pro účely odstavců 4 a 5 musí být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresováno na adresu vhodnou pro doručení (platnou adresu). Platná adresa je:
a)
v případě řízení ECB v oblasti dohledu zahájeného na žádost či podnět adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresa, kterou adresát uvedl ve své žádosti či podnětu;
b)
v případě dohlíženého subjektu poslední obchodní adresa ústředí, kterou dohlížený subjekt poskytl ECB;
c)
v případě fyzických osob poslední adresa poskytnutá ECB, a pokud nebyla ECB poskytnuta žádná adresa a fyzická osoba je zaměstnanec, vedoucí zaměstnanec nebo akcionář dohlíženého subjektu, obchodní adresa dohlíženého subjektu v souladu s písmenem b).
7. Každá osoba, která je stranou řízení ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB na žádost platnou adresu.
8. Je-li osoba usazena nebo má-li sídlo či bydliště ve státě, který není členským státem, může ECB vyžadovat, aby strana v přiměřené době jmenovala oprávněného příjemce, který je rezidentem v členském státě nebo který má obchodní prostory v členském státě. Není-li oprávněný příjemce na žádost ECB jmenován a dokud nedojde ke jmenování tohoto oprávněného příjemce, může být veškerá komunikace zasílána v souladu s odstavci 3 až 5 a 9 na adresu strany, kterou má ECB k dispozici.
9. Pokud osoba, která je adresátem rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB faxové číslo, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit tak, že kopii rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zašle telefaxem. Má se za to, že rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno, pokud ECB obdržela zprávu o úspěšném doručení telefaxu.
10. ECB může stanovit kritéria, za nichž může být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doručeno elektronickými nebo jinými srovnatelnými prostředky komunikace.
HLAVA 3
OZNAMOVÁNÍ PORUŠENÍ PRAVIDEL
Článek 36
Oznamování porušení pravidel
Jakákoli osoba může v dobré víře podat přímo ECB oznámení, má-li tato osoba dostatečné důvody se domnívat, že toto oznámení odhalí porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí, finančních holdingových společností, smíšených finančních holdingových společností nebo příslušných orgánů (včetně ECB samotné).
Článek 37
Přiměřená ochrana oznamování porušení pravidel
1. Podá-li osoba v dobré víře oznámení o údajném porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany dohlížených subjektů, nebo ze strany příslušných orgánů, zachází se s tímto oznámením jako s chráněným.
2. Veškeré osobní údaje, které se týkají osoby, která činí chráněné oznámení, a osoby, která je údajně odpovědná za porušení, jsou chráněny v souladu s příslušným rámcem Unie pro ochranu údajů.
3. ECB nesdělí totožnost osoby, která učinila chráněné oznámení, bez předchozího výslovného souhlasu této osoby s výjimkou případu, kdy je toto zveřejnění vyžadováno na základě soudního příkazu v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
Článek 38
Postupy pro přijímání následných opatření v návaznosti na oznámení
1. ECB posoudí všechna oznámení týkající se významných dohlížených subjektů. Oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů posoudí, pokud se týká porušení nařízení nebo rozhodnutí ECB. Když oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů obdrží vnitrostátní příslušné orgány, předají je ECB, aniž by při tom sdělily totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jim k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
2. Aniž by byl dotčen odstavec 1, předá ECB oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, aniž by při tom sdělila totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jí k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
3. ECB si s vnitrostátními příslušnými orgány vyměňuje informace: a) s cílem posoudit oznámení, která byla zaslána ECB i relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, a koordinovat činnost a b) zjistit výsledek opatření přijatých v návaznosti na oznámení, která byla předána vnitrostátním příslušným orgánům.
4. Při určování toho, jak posuzovat přijatá oznámení a jaká přijmout opatření, postupuje ECB na základě rozumného uvážení.
5. V případě údajného porušení pravidel ze strany dohlížených subjektů poskytne příslušný dohlížený subjekt ECB veškeré informace a dokumenty, které ECB vyžaduje za účelem posouzení přijatých oznámení.
6. V případě údajného porušení pravidel ze strany příslušných orgánů (s výjimkou ECB), požádá ECB příslušný orgán, aby se vyjádřil k oznámeným skutečnostem.
7. Ve své každoroční zprávě ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB ve zkrácené nebo souhrnné formě poskytuje informace o přijatých oznámeních tak, aby nebylo možné identifikovat jednotlivé dohlížené subjekty nebo osoby.
ČÁST IV
URČOVÁNÍ POSTAVENÍ DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
HLAVA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ O KLASIFIKACI SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
Článek 39
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného na individuálním základě
1. Dohlížený subjekt se považuje za významný dohlížený subjekt, pokud tak ECB stanoví v rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu podle článků 43 až 49, přičemž toto rozhodnutí odůvodní.
2. Dohlížený subjekt není nadále klasifikován jako významný dohlížený subjekt, pokud ECB v rozhodnutí ECB, které je určeno danému dohlíženému subjektu a které odůvodní, stanoví, že se jedná o méně významný dohlížený subjekt, nebo že se již nadále nejedná o dohlížený subjekt.
3. Dohlížený subjekt může být klasifikován jako významný dohlížený subjekt na základě některého z těchto kritérií:
a)
jeho velikosti stanovené podle článků 50 až 55 (dále jen „kritérium velikosti“);
b)
jeho důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu stanovené v souladu s články 56 až 58 (dále jen „kritérium ekonomické důležitosti“);
c)
jeho významu ve vztahu k přeshraniční činnosti stanoveného v souladu s články 59 a 60 (dále jen „kritérium přeshraniční činnosti“);
d)
žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z Evropského mechanismu stability (ESM) nebo přijetí takové pomoci, jak je stanoveno v souladu s články 61 až 64 (dále jen „kritérium přímé veřejné finanční pomoci“);
e)
skutečnosti, že dohlížený subjekt je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v souladu s článkem 65 a 66.
4. Nad významnými dohlíženými subjekty vykonává dohled přímo ECB, pokud zvláštní okolnosti neodůvodňují dohled ze strany relevantního vnitrostátního příslušného orgánu v souladu hlavou 9 této části.
5. ECB rovněž vykonává přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou na základě rozhodnutí ECB, které ECB přijala podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a na jehož základě bude ECB přímo vykonávat veškeré příslušné pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Pro účely jednotného mechanismu dohledu se tento méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina klasifikují jako významné.
6. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedených v tomto článku ECB konzultuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Každé rozhodnutí ECB uvedené v tomto článku se rovněž oznámí relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
Článek 40
Klasifikace dohlížených subjektů, které jsou součástí skupiny, jako významných
1. Je-li jeden či více dohlížených subjektů součástí dohlížené skupiny, stanoví se kritéria pro stanovení významu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států v souladu s ustanoveními obsaženými v hlavě 3 až 7 v části IV.
2. Každý dohlížený subjekt, který je součástí dohlížené skupiny, se považuje za významný dohlížený subjekt za kterékoli z těchto okolností:
a)
pokud dohlížená skupina na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států splňuje kritérium velikosti, kritérium ekonomického významu nebo kritérium přeshraniční činnosti;
b)
pokud jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, splňuje kritérium přímé veřejné finanční pomoci;
c)
je-li jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
3. Je-li stanoveno, že dohlížená skupina je významná nebo je-li stanoveno, že již významná není, přijme ECB rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu jako významného nebo o ukončení jeho klasifikace jako významného dohlíženého subjektu a každému dohlíženému subjektu, který je součástí dotčené dohlížené skupiny, v souladu s kritérii a postupy vymezenými v článku 39 poskytne data zahájení a ukončení přímého dohledu ze strany ECB.
Článek 41
Zvláštní ustanovení pro pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
1. Všechny pobočky, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v témže zúčastněném členském státě, se pro účely tohoto nařízení považují za jediný dohlížený subjekt.
2. S pobočkami, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v různých zúčastněných členských státech, se pro účely tohoto nařízení jednotlivě zachází jako se samostatnými dohlíženými subjekty.
3. Aniž je dotčen odstavec 1, pobočky úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují jednotlivě jako samostatné dohlížené subjekty a odděleně od dceřiných společností téže úvěrové instituce.
Článek 42
Zvláštní ustanovení pro dceřiné společnosti úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech a ve třetích zemích
1. Dceřiné společnosti, které v jednom či více zúčastněných členských státech zřídila úvěrová instituce, která má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují odděleně od poboček této úvěrové instituce.
2. Při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se posuzují samostatně ty dceřiné společnosti, které:
a)
jsou usazeny v zúčastněném členském státě;
b)
patří do skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, a
c)
nepatří do dohlížené skupiny v rámci zúčastněných členských států.
HLAVA 2
POSTUP PRO KLASIFIKACI DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ JAKO VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
KAPITOLA 1
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného
Článek 43
Přezkum postavení dohlíženého subjektu
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, ECB alespoň jednou ročně přezkoumává, zda významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina i nadále splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Nestanoví-li toto nařízení jinak, každý vnitrostátní příslušný orgán alespoň jednou ročně přezkoumává, zda méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. V případě méně významné dohlížené skupiny provádí tento přezkum relevantní vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je usazen mateřský podnik určený na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států.
3. Kdykoli poté, co obdrží relevantní informace, a zejména v případech uvedených v článku 52, může ECB přezkoumat a) zda dohlížený subjekt splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a b) zda významný dohlížený subjekt již nesplňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Pokud vnitrostátní příslušný orgán usoudí, že méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, informuje o tom relevantní vnitrostátní příslušný orgán bez zbytečného odkladu ECB.
5. Na žádost ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují při určení, zda je ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině splněno některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
6. Pokud ECB a) rozhodne, že převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou nebo b) rozhodne o ukončení přímého dohledu nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou ze strany ECB, ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují s cílem zajistit plynulý přechod pravomocí v oblasti dohledu. Když ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem, připraví relevantní vnitrostátní příslušný orgán zejména zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil dohlíženého subjektu; když se relevantní vnitrostátní příslušný orgán stane příslušným k dohledu nad dotčeným subjektem, připraví takovou zprávu ECB.
7. ECB určí, zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné, přičemž použije kritéria stanovená v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v pořadí stanoveném v tomto článku, a to: a) velikost; b) důležitost pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu; c) význam přeshraniční činnosti; d) žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM či přijetí takové pomoci; e) skutečnost, že se jedná o jednu ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
Článek 44
Postup, který se použije při určení významu dohlíženého subjektu
1. Při přijímání rozhodnutí o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných v souladu s touto hlavou ECB použije, není-li stanoveno jinak, procesní pravidla stanovená v hlavě 2 části III tohoto nařízení.
2. V časovém rámci vymezeném v článku 45 ECB každému dotčenému dohlíženému subjektu písemně oznámí rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných; toto rozhodnutí rovněž sdělí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. V případě dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány.
3. Dohlíženým subjektům, jimž ECB nezaslala oznámení ve smyslu odstavce 1, slouží seznam uvedený v čl. 49 odst. 2 jako oznámení jejich klasifikace jako méně významných.
4. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
5. Kromě toho ECB v souladu s čl. 39 odst. 6 relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu umožní, aby činil písemné připomínky a vyjádření, které ECB náležitě vezme v úvahu.
6. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významný dohlížený subjekt nebo jako významná dohlížená skupina ode dne oznámení rozhodnutí ECB, které stanoví, že se jedná o významný dohlížený subjekt nebo o významnou dohlíženou skupinu.
KAPITOLA 2
Začátek a konec přímého dohledu ze strany ECB
Článek 45
Začátek přímého dohledu ze strany ECB
1. ECB v rozhodnutí ECB stanoví den, kdy převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou, které byly klasifikovány jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina. Toto rozhodnutí ECB může být stejné jako rozhodnutí podle čl. 44 odst. 2. S výhradou odstavce 2 ECB toto rozhodnutí ECB oznámí každému dotčenému dohlíženému subjektu alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
2. Pokud ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou na základě žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, nebo na základě přijetí této pomoci, oznámí ECB rozhodnutí uvedené v odstavci 1 každému dotčenému dohlíženému subjektu včas alespoň jeden týden přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
3. ECB poskytne kopie rozhodnutí ECB uvedených v odstavci 1 relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
4. ECB převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou nejpozději 12 měsíců po dni, kdy ECB dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině oznámí rozhodnutí ECB podle čl. 44 odst. 2.
5. Pro účely tohoto článku ECB v případě dohlížené skupiny oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci této významné skupiny v příslušné lhůtě řádně informovány.
Článek 46
Konec přímého dohledu ze strany ECB
1. Pokud ECB rozhodne o tom, že přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou ze strany ECB skončí, vydá ECB rozhodnutí ECB adresované každému dotčenému dohlíženému subjektu, v němž uvede den a důvody, pro které bude přímý dohled ukončen. ECB přijme toto rozhodnutí alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy přímý dohled ze strany ECB skončí. ECB rovněž poskytne kopii tohoto rozhodnutí ECB relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Čl. 45 odst. 5 se použije obdobně
2. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
3. Rozhodnutí ECB, které stanoví den, kdy skončí přímý dohled nad dohlíženým subjektem ze strany ECB, může být vydáno společně s rozhodnutím, na jehož základě je dohlížený subjekt klasifikován jako méně významný.
Článek 47
Důvody pro ukončení přímého dohledu ze strany ECB
1. V případě významného dohlíženého subjektu, který je takto klasifikován na základě a) své velikosti, b) své důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu nebo c) významu jeho přeshraniční činnosti, nebo proto, že je součástí dohlížené skupiny, která splňuje alespoň jedno z těchto kritérií, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled nad ním, není-li po tři po sobě jdoucí kalendářní roky splněno žádné z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu bud na individuálním základě, nebo ze strany dohlížené skupiny, k níž dohlížený subjekt patří.
2. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, protože bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM ve vztahu a) k němu, b) dohlížené skupině, k níž dohlížený subjekt patří, nebo c) dohlíženému subjektu, který patří do této skupiny a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud byla přímá veřejná finanční pomoc odepřena, zcela vrácena nebo ukončena. V případě vrácení či ukončení přímé veřejné finanční pomoci může být toto rozhodnutí přijato jen tři kalendářní roky po úplném vrácení nebo ukončení přímé veřejné finanční pomoci.
3. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, neboť je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v článcích 65 až 66, nebo patří do dohlížené skupiny takové úvěrové instituce a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud příslušný dohlížený subjekt nebyl po tři po sobě jdoucí kalendářní roky jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
4. V případě dohlíženého subjektu, nad kterým vykonává přímý dohled ECB na základě rozhodnutí ECB přijatého podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí přímý dohled ze strany ECB, pokud přímý dohled není na základě odůvodněného uvážení ECB nadále nezbytný k zajištění důsledného používání vysokých standardů dohledu.
Článek 48
Probíhající řízení
1. Má-li dojít ke změně působnosti mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem, orgán, jehož působnost má skončit (dále jen „orgán, jehož působnost končí“), informuje orgán, který se má stát příslušným (dále jen „orgán přebírající dohled“), o jakémkoli řízení v oblasti dohledu, které bylo formálně zahájeno a které vyžaduje rozhodnutí. Orgán, jehož působnost končí, poskytne tyto informace ihned poté, co se dozví o bezprostřední změně působnosti. Orgán, jehož působnost končí, tyto informace aktualizuje průběžně, a je-li třeba oznámit nové informace o řízení v oblasti dohledu, pravidelně každý měsíc. Orgán přebírající dohled může v řádně odůvodněných případech umožnit, aby oznámení bylo podáváno méně často. Pro účely článků 48 a 49 se řízením v oblasti dohledu rozumí řízení ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu.
Před změnou působnosti spolupracuje orgán, jehož působnost končí, s orgánem přebírajícím dohled bez zbytečného odkladu po formálním zahájení jakéhokoli nového řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí.
2. Mění-li se působnost v oblasti dohledu, podnikne orgán, jehož působnost končí, kroky k ukončení jakéhokoli probíhajícího řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, přede dnem, kdy má dojít ke změně působnosti v oblasti dohledu.
3. Pokud není možné formálně zahájené řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, ukončit přede dnem, kdy dochází ke změně působnosti v oblasti dohledu, je orgánem příslušným k ukončení takového probíhajícího řízení v oblasti dohledu orgán, jehož působnost končí. Za tímto účelem si orgán, jehož působnost končí, ponechá veškeré příslušné pravomoci až do ukončení řízení v oblasti dohledu. Orgán, jehož působnost končí, dokončí dané probíhající řízení v oblasti dohledu v souladu s příslušnými právními předpisy na základě ponechaných pravomocí. Orgán, jehož působnost končí, informuje orgán přebírající dohled před tím, než přijme rozhodnutí v řízení v oblasti dohledu, které probíhalo před změnou působnosti. Orgánu přebírajícímu dohled poskytne kopii přijatého rozhodnutí a všechny relevantní dokumenty, které s rozhodnutím souvisejí.
4. Odchylně od odstavce 3 může ECB do jednoho měsíce poté, kdy obdrží informace nezbytné k dokončení svého hodnocení příslušného formálně zahájeného řízení v oblasti dohledu, po konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem rozhodnout, že přebírá dotčené řízení v oblasti dohledu. Pokud je z důvodů vnitrostátního práva rozhodnutí ECB vyžadováno před koncem období pro hodnocení řízení uvedeného v předchozí větě, poskytne vnitrostátní příslušný orgán ECB nezbytné informace a zejména upřesní časový rámec, v němž musí ECB rozhodnout, zda hodlá řízení převzít či nikoli. Pokud ECB řízení v oblasti dohledu převezme, oznámí své rozhodnutí převzít dané řízení v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a stranám. ECB ve svém rozhodnutí ECB uvede důsledky převzetí takového řízení v oblasti dohledu.
5. ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují, pokud se týká dokončení jakéhokoli probíhajícího řízení, a mohou si za tímto účelem vyměňovat veškeré relevantní informace.
6. Tento článek se nevztahuje na společná řízení.
KAPITOLA 3
Seznam dohlížených subjektů
Článek 49
Zveřejnění
1. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu a každé dohlížené skupiny, nad nimiž vykonává přímý dohled ECB, přičemž u příslušných dohlížených subjektů uvede také dohlíženou skupinu, do níž náleží, a konkrétní právní základ pro tento přímý dohled. V případě klasifikace subjektu jako významného na základě kritéria velikosti obsahuje seznam celkovou hodnotu aktiv dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny. ECB rovněž zveřejní název dohlížených subjektů, které ačkoli splňují jedno z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a byly by proto kvalifikovány jako významné, ECB přesto považuje za méně významné z důvodu zvláštních okolností podle hlavy 9 části IV, a ECB nad nimi proto nevykonává přímý dohled.
2. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu, nad nímž vykonává dohled vnitrostátní příslušný orgán, a název relevantního vnitrostátního příslušného orgánu.
3. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se zveřejňují elektronicky a jsou přístupné na internetových stránkách ECB.
4. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se pravidelně aktualizují.
HLAVA 3
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ VELIKOSTI
Článek 50
Určení významu na základě velikosti
1. Zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné na základě kritéria velikost či nikoli, se určí s ohledem na celkovou hodnotu jejich aktiv.
2. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významné, je-li celková hodnota jejich aktiv vyšší než 30 miliard EUR (dále jen „práh velikosti“).
Článek 51
Základ pro určení, zda je dohlížený subjekt významný na základě velikosti či nikoli
1. Je-li dohlížený subjekt součástí dohlížené skupiny, celková hodnota jeho aktiv se určí na základě obezřetnostních konsolidovaných výkazů za dohlíženou skupinu ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Nelze-li celková aktiva určit na základě údajů uvedených v odstavci 1, určí se celková hodnota aktiv na základě poslední aktuální auditované konsolidované účetní závěrky vypracované v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS), které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (12), a pokud tato účetní závěrka není k dispozici, na základě konsolidované roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
3. Pokud dohlížený subjekt není součástí dohlížené skupiny, celková hodnota aktiv se určí na základě obezřetnostních individuálních výkazů ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
4. Pokud celková aktiva nelze určit za použití údajů uvedených v odstavci 3, celková hodnota aktiv se určí na základě poslední aktuální auditované roční účetní závěrky vypracované v souladu s IFRS, které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002, a pokud tato roční závěrka není k dispozici, na základě roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
5. Je-li dohlížený subjekt pobočkou úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, celková hodnota jeho aktiv se určuje na základě statistických údajů vykazovaných v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
Článek 52
Základ pro určení významu na základě velikosti za zvláštních či výjimečných okolností
1. Dojde-li ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu k výjimečné zásadní změně okolností, které jsou relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, přezkoumá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Dojde-li k takové změně ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu, přezkoumá ECB, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Mezi výjimečnou zásadní změnu okolností, která je relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, se řadí jakákoli z těchto skutečností: a) sloučení dvou či více úvěrových institucí, b) prodej nebo převod zásadní obchodní divize, c) převod akcií úvěrové instituce, kdy tato instituce již není součástí dohlížené skupiny, jejíž součástí byla před prodejem, d) konečné rozhodnutí provést řádnou likvidaci dohlíženého subjektu (nebo skupiny), e) srovnatelné faktické situace.
2. Méně významný dohlížený subjekt a v případě méně významné dohlížené skupiny méně významný dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách uvedených v odstavci 1.
Významný dohlížený subjekt a v případě dohlížené skupiny dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje ECB o všech změnách uvedených v odstavci 1.
3. Odchylně od pravidla tří let uvedeného v čl. 47 odst. 1 až 3 a v případě výjimečných okolností včetně těch uvedených v odstavci 1 ECB po konzultaci s vnitrostátními příslušnými orgány rozhodne, zda dotčené dohlížené subjekty jsou významné nebo méně významné, a určí datum, od něhož bude dohled vykonávat ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány.
Článek 53
Skupiny konsolidovaných podniků
1. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti sestává dohlížená skupina konsolidovaných podniků z podniků, které musí být konsolidovány pro obezřetnostní účely v souladu s právními předpisy Unie.
2. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti dohlížená skupina konsolidovaných podniků zahrnuje rovněž dceřiné společnosti a pobočky v nezúčastněných členských státech a třetích zemích.
Článek 54
Metoda konsolidace
Metodou konsolidace je metoda konsolidace použitelná v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
Článek 55
Metoda pro výpočet celkových aktiv
Pro účely určení významu úvěrové instituce na základě kritéria velikosti se „celková hodnota aktiv“ odvozuje z řádky „celková aktiva“ v rozvaze vypracované v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
HLAVA 4
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PRO HOSPODÁŘSTVÍ UNIE NEBO JAKÉHOKOLI ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU
Článek 56
Práh významu pro národní hospodářství
Dohlížený subjekt usazený v zúčastněném členském státě nebo dohlížená skupina, jejíž mateřský podnik je usazen v zúčastněném členském státě, se klasifikují jako významné na základě jejich důležitosti pro ekonomiku příslušného zúčastněného členského státu, pokud:
(práh významu pro národní ekonomiku)
a
A ≥ EUR 5 miliard,
přičemž
A
je celková hodnota aktiv určená v souladu s články 51 až 55 pro daný kalendářní rok a
B
je hrubý domácí produkt v tržních cenách, jak je definován v bodě 8.89 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (14) (ESA 2010) a zveřejněn Eurostatem na daný kalendářní rok.
Článek 57
Kritéria pro určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu
1. ECB zejména při posuzování toho, zda dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina jsou důležité pro ekonomiku Unie nebo zúčastněného členského státu z důvodů jiných než uvedených v článku 56, zohlední tato kritéria:
a)
význam dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny pro konkrétní ekonomické sektory Unie nebo zúčastněného členského státu;
b)
vzájemnou propojenost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny s ekonomikou Unie nebo zúčastněného členského státu;
c)
nahraditelnost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako účastníka trhu i poskytovatele služeb klientům;
d)
obchodní, strukturální a operační složitost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny.
2. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 58
Určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku kteréhokoli zúčastněného členského státu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB oznámit, že dohlížený subjekt považuje za významný ve vztahu ke své tuzemské ekonomice.
2. ECB posoudí oznámení vnitrostátního příslušného orgánu na základě kritérií uvedených v čl. 57 odst. 1.
3. Článek 57 se použije obdobně.
HLAVA 5
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PŘESHRANIČNÍ ČINNOSTI
Článek 59
Kritéria pro určení významu na základě významu přeshraniční činnosti dohlížené skupiny
1. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud mateřský podnik dohlížené skupiny zřídil dceřiné společnosti, které jsou samy úvěrovými institucemi, ve více než jednom jiném zúčastněném členském státě.
2. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud celková hodnota jejích aktiv přesahuje 5 miliard EUR a:
a)
poměr jejích přeshraničních aktiv k celkovým aktivům je vyšší než 20 % nebo
b)
poměr jejích přeshraničních pasiv k celkovým pasivům je vyšší než 20 %.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 60
Přeshraniční aktiva a pasiva
1. „Přeshraničními aktivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových aktiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
2. „Přeshraničními pasivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových pasiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
HLAVA 6
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ ŽÁDOSTI O VEŘEJNOU FINANČNÍ POMOC Z ESM NEBO NA ZÁKLADĚ PŘIJETÍ TÉTO POMOCI
Článek 61
Žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo přijetí této pomoci
1. O přímou veřejnou finanční pomoc pro dohlížený subjekt je požádáno, pokud člen ESM podá žádost o poskytnutí finanční pomoci ze strany ESM tomuto subjektu v souladu s rozhodnutím přijatým Radou guvernérů ESM v souladu s článkem 19 Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability, pokud se týká přímé rekapitalizace úvěrové instituce, a s nástroji přijatými na základě tohoto rozhodnutí.
2. K přijetí přímé veřejné finanční pomoci ze strany úvěrové instituce dochází, když tuto finanční pomoc úvěrová instituce obdržela podle rozhodnutí a nástrojů uvedených v odstavci 1.
Článek 62
Povinnost vnitrostátních příslušných orgánů informovat ECB o možné žádosti méně významného dohlíženého subjektu o veřejnou finanční pomoc nebo o jejím přijetí ze strany tohoto subjektu
1. Aniž by byla dotčena povinnost informovat ECB o zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu vymezená v článku 96, vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB, jakmile se dozví o možné potřebě veřejné finanční pomoci pro méně významný dohlížený subjekt, jež by měla být poskytnuta na vnitrostátní úrovni nepřímo z ESM a/nebo ze strany ESM.
2. S výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů předloží vnitrostátní příslušný orgán své posouzení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu ke zvážení ECB před tím, než jej předloží ESM.
Článek 63
Začátek a konec přímého dohledu
1. Dohlížený subjekt, v jehož případě bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo který obdržel přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, se klasifikuje jako významný dohlížený subjekt ode dne, kdy bylo jeho jménem požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc.
2. ECB v rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2 stanoví den, kdy ECB převezme přímý dohled.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 64
Rozsah
Je-li požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc ve vztahu k dohlíženému subjektu, který je součástí dohlížené skupiny, klasifikují se jako významné všechny dohlížené subjekty, které jsou součástí dohlížené skupiny.
HLAVA 7
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ SKUTEČNOSTI, ŽE DOHLÍŽENÝ SUBJEKT JE JEDNOU ZE TŘÍ NEJVÝZNAMNĚJŠÍCH ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V ZÚČASTNĚNÉM ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 65
Kritéria pro určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě
1. Úvěrová instituce nebo dohlížená skupina se klasifikuje jako významná, je-li jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě.
2. Pro účely určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán zohlední velikost dohlíženého subjektu, resp. dohlížené skupiny určenou podle článků 50 až 55.
Článek 66
Přezkum
1. Ve vztahu ke každému zúčastněnému členskému státu ECB do 1. října každého kalendářního roku určí, zda by tři úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny s mateřským podnikem usazeným v takovém zúčastněném členském státě měly být klasifikovány jako významné dohlížené subjekty či nikoli.
2. Na žádost ECB vnitrostátní příslušné orgány ECB informují o třech nejvýznamnějších úvěrových institucích nebo dohlížených skupinách usazených v jejich příslušných zúčastněných členských státech do 1. října daného kalendářního roku. Vnitrostátní příslušné orgány určí tři nejvýznamnější úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny na základě kritérií uvedených v článcích 50 až 55.
3. Za každou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněných členských státech předloží relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil v jednotlivých případech, pokud úvěrová instituce nebo dohlížená skupina ještě není klasifikována jako významná.
Po přijetí informací uvedených v odstavci 2 provede ECB vlastní hodnocení. ECB může za tímto účelem relevantní vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby poskytl příslušné informace.
4. Pokud dne 1. října každého roku není jedna či více ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě klasifikována jako významný dohlížený subjekt, přijme ECB v souladu s hlavou 2 rozhodnutí ve vztahu ke kterékoli ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin, které nejsou klasifikovány jako významné.
5. Čl. 52 odst. 3 se uplatňují obdobně.
HLAVA 8
ROZHODNUTÍ ECB VYKONÁVAT PŘÍMÝ DOHLED NAD MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY PODLE ČL. 6 ODST. 5 PÍSM. B) NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 67
Kritéria pro rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB kdykoli na základě rozhodnutí ECB rozhodnout, že bude přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedeného v odstavci 1 ECB zohlední mimo jiné kterýkoli z těchto faktorů:
a)
zda je méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina blízko ke splnění jednoho z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
b)
vzájemnou propojenost méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny s jinými úvěrovými institucemi;
c)
zda dotčený méně významný dohlížený subjekt je či není dceřinou společností dohlíženého subjektu, který má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi a který zřídil jednu či více dceřiných společností, které jsou rovněž úvěrovými institucemi, nebo jednu či více poboček v zúčastněných členských státech, z nichž jedna či více jsou významné;
d)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nepostupoval podle pokynů ECB;
e)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nedodržuje akty uvedené v čl. 4 odst. 3 první pododstavec nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
f)
skutečnost, že méně významný dohlížený subjekt požádal nebo nepřímo přijal finanční pomoc z EFSF nebo ESM.
Článek 68
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. ECB na žádost vnitrostátního příslušného orgánu posoudí, zda je třeba v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán ve své žádosti: a) identifikuje méně významný dohlížený subjekt nebo méně významnou dohlíženou skupinu, o které se vnitrostátní příslušný orgán domnívá, že by nad ní měla převzít přímý dohled ECB, a b) uvede, proč je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Spolu se svou žádostí předloží vnitrostátní příslušný orgán zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny.
4. Pokud ECB nesouhlasí s žádostí vnitrostátního příslušného orgánu, konzultuje s dotčeným vnitrostátním příslušným orgánem před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
5. Pokud ECB rozhodne, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
Článek 69
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě vlastní iniciativy ECB
1. ECB může vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby jí předložil zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny. ECB určí termín, do kterého by jí tato zpráva měla být předložena.
2. ECB konzultuje vnitrostátní příslušný orgán před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Dojde-li ECB k závěru, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
HLAVA 9
ZVLÁŠTNÍ OKOLNOSTI, KTERÉ MOHOU ODŮVODNIT KLASIFIKACI DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO, AČKOLI JSOU SPLNĚNA KRITÉRIA PRO JEHO KLASIFIKACI JAKO VÝZNAMNÉHO
Článek 70
Zvláštní okolnosti, které vedou ke klasifikaci významného dohlíženého subjektu jako méně významného
1. Zvláštní okolnosti ve smyslu druhého a pátého pododstavce čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu (dále jen „zvláštní okolnosti“) jsou dány, nastanou-li zvláštní a skutkové okolnosti, kvůli nimž je klasifikace subjektu jako významného nepřiměřená s ohledem na cíle a zásady nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a zejména s ohledem na nezbytnost zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Pojem „zvláštní okolnosti“ se vykládá úzce.
Článek 71
Posuzování výskytu zvláštních okolností
1. Zda jsou dány zvláštní okolnosti, které odůvodňují klasifikaci subjektu, který by jinak byl významným dohlíženým subjektem, jako méně významného, se určí v každém jednotlivém případě a konkrétně pro dotčený dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, nikoli však pro kategorie dohlížených subjektů.
2. Článek 40 se použije obdobně.
3. Články 44 až 46 a články 48 a 49 se použijí obdobně. ECB uvede v rozhodnutí ECB důvody, které ji vedly k závěru, že jsou zvláštní okolnosti dány.
Článek 72
Přezkum
1. ECB za podpory relevantních vnitrostátních příslušných orgánů alespoň jednou ročně přezkoumá, zda jsou ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež jsou klasifikovány jako méně významné z důvodu zvláštních okolností, i nadále zvláštní okolnosti dány.
2. Dotčený dohlížený subjekt poskytne veškeré informace a dokumenty, které si ECB vyžádá k provedení přezkumu uvedeného v odstavci 1.
3. Má-li ECB za to, že zvláštní okolnosti již nejsou dány, přijme rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu a které stanoví, že je klasifikován jako významný a že již nejsou dány zvláštní okolnosti.
4. Hlava 2 části IV se použije obdobně.
ČÁST V
SPOLEČNÁ ŘÍZENÍ
HLAVA 1
SPOLUPRÁCE PŘI ŽÁDOSTI O POVOLENÍ K PŘÍSTUPU K ČINNOSTI ÚVĚROVÉ INSTITUCE
Článek 73
Oznámení žádosti o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží žádost o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce, která má být usazena v zúčastněném členském státě, vyrozumí ECB o přijetí této žádosti do 15 pracovních dnů.
2. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o lhůtě, ve které musí být rozhodnutí o žádosti vydáno a oznámeno žadateli v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
3. Není-li žádost úplná, vnitrostátní příslušný orgán na základě své vlastní inciativy nebo na žádost ECB požádá žadatele o poskytnutí požadovaných dodatečných informací. Veškeré dodatečné informace, které vnitrostátní příslušný orgán obdrží, zašle ECB do 15 pracovních dnů ode dne, kdy je tento orgán přijal.
Článek 74
Posouzení žádostí ze strany vnitrostátních příslušných orgánů
Vnitrostátní příslušný orgán, ke kterému byla žádost podána, posoudí, zda žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech členského státu vnitrostátního příslušného orgánu.
Článek 75
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o zamítnutí žádosti
Vnitrostátní příslušné orgány zamítnou žádosti, které nesplňují podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, a zašlou kopii svého rozhodnutí ECB.
Článek 76
Návrhy rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce
1. Je-li vnitrostátní příslušný orgán přesvědčen, že žádost splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, vypracuje návrh rozhodnutí, v němž navrhuje, aby ECB žadateli udělila povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce (dále jen „návrh rozhodnutí o povolení“).
2. Vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby návrh rozhodnutí o povolení byl ECB a žadateli oznámen alespoň 20 pracovních dnů před koncem maximálního období pro posouzení, které stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy.
3. Vnitrostátní příslušný orgán může navrhovat, aby byla k návrhu rozhodnutí o povolení připojena doporučení, podmínky nebo omezení v souladu s vnitrostátními a unijními právními předpisy. V těchto případech je za dodržování souladu s těmito podmínkami nebo omezeními zodpovědný vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 77
Posouzení žádostí ze strany ECB a jednání se žadateli
1. ECB posoudí žádost na základě podmínek pro vydání povolení uvedených v příslušných právních předpisech Unie. Má-li ECB za to, že tyto podmínky nejsou splněny, dá žadateli možnost, aby se v souladu s článkem 31 písemně vyjádřil ke skutečnostem a námitkám, které jsou relevantní pro toto posouzení.
2. Je-li jednání považováno za nezbytné a ve všech ostatních případech, které jsou řádně odůvodněny, může ECB prodloužit maximální lhůtu pro rozhodování o žádosti v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Prodloužení lhůty žadateli oznámí v souladu s článkem 35 tohoto nařízení.
Článek 78
Rozhodnutí ECB o žádostech
1. ECB rozhodne o návrhu rozhodnutí o povolení, který obdrží od vnitrostátního příslušného orgánu, do 10 pracovních dnů, pokud nerozhodne o prodloužení maximální lhůty v souladu s čl. 77 odst. 2. ECB může návrh rozhodnutí o povolení podpořit, a vyjádřit tak svůj souhlas s povolením, nebo k návrhu rozhodnutí o povolení předložit námitky.
2. ECB své rozhodnutí založí na posouzení žádosti, návrhu rozhodnutí o povolení a připomínkách poskytnutých žadatelem podle článku 77.
3. Nerozhodne-li ECB ve lhůtě uvedené v odstavci 1, považuje se návrh rozhodnutí o povolení vypracovaný příslušným vnitrostátním orgánem za přijatý.
4. ECB přijme rozhodnutí, kterým udělí povolení, pokud žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž je žadatel usazen.
5. Rozhodnutí, kterým se uděluje povolení, zahrnuje činnost žadatele jako úvěrové instituce ve smyslu příslušných vnitrostátních právních předpisů, aniž by byly dotčeny jakékoli dodatečné požadavky pro vydání povolení pro činnost, která nespočívá v přijímání vkladů či jiných splatných prostředků od veřejnosti a poskytování úvěrů na svůj vlastní účet, které vyplývají z příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 79
Postup při zániku povolení
Povolení zaniká v situacích uvedených v čl. 18 písm. a) směrnice 2013/36/EU, pokud tak stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy. Vnitrostátní příslušné orgány informují ECB o jednotlivých případech zániku povolení. ECB následně - poté, co uvědomí relevantní vnitrostátní příslušný orgán a dotčený dohlížený subjekt, - zveřejní zánik povolení v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE PŘI ODNĚTÍ POVOLENÍ
Článek 80
Návrh vnitrostátních příslušných orgánů na odnětí povolení
1. Má-li relevantní vnitrostátní příslušný orgán za to, že povolení úvěrové instituce by mělo být zcela nebo částečně odňato v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy, včetně odnětí na žádost úvěrové instituce, předloží ECB návrh rozhodnutí, v němž navrhne odnětí povolení (dále jen „návrh rozhodnutí o odnětí“) spolu se všemi příslušnými podpůrnými dokumenty.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v případě každého návrhu rozhodnutí o odnětí, které je významné pro vnitrostátní orgán příslušný pro řešení problémů úvěrových institucí (dále jen „vnitrostátní orgán pro řešení problémů“), koordinuje s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů.
Článek 81
Posouzení návrhu rozhodnutí o odnětí ze strany ECB
1. ECB bezodkladně posoudí návrh rozhodnutí o odnětí. Zejména zohlední naléhavé důvody, které uvede vnitrostátní příslušný orgán.
2. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
Článek 82
Posouzení z vlastní iniciativy ECB a konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány
1. Dozví-li se ECB o okolnostech, které mohou odůvodňovat odnětí povolení, ECB z vlastní iniciativy posoudí, zda by povolení mělo být odňato v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.
2. ECB může kdykoli konzultovat relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, konzultuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je úvěrová instituce usazena, alespoň 25 pracovních dnů přede dnem, kdy zamýšlí učinit své rozhodnutí. V řádně odůvodněných naléhavých případech může být lhůta pro konzultaci zkrácena na pět pracovních dnů.
3. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány o všech připomínkách předložených úvěrovou institucí. Použije se právo úvěrové instituce být vyslechnuta ve smyslu článku 31.
4. Pokud se týká návrhu na odnětí povolení v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, koordinuje ECB s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů.
Článek 83
Rozhodnutí ECB o odnětí povolení
1. ECB bezodkladně přijme rozhodnutí o odnětí povolení. Při tom může přijmout nebo odmítnout příslušný návrh rozhodnutí o odnětí.
2. Při přijímání svého rozhodnutí ECB zohlední všechny tyto skutečnosti: a) své posouzení okolností, které odůvodňují odnětí; b) případný návrh rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o odnětí; c) konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, a pokud vnitrostátní příslušný orgán není vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů (spolu s vnitrostátním příslušným orgánem dále jen „vnitrostátní orgány“); d) všechny připomínky předložené úvěrovou institucí podle čl. 81 odst. 2 a čl. 82 odst. 3.
3. ECB přijme rozhodnutí rovněž v případech popsaných v článku 84, pokud relevantní vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky proti odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability.
Článek 84
Postup v případě možných opatření k řešení problémů přijatých vnitrostátními orgány
1. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů oznámí svou námitku vůči záměru ECB odejmout povolení, ECB a vnitrostátní orgán pro řešení problémů si dohodnou lhůtu, po kterou ECB nepřistoupí k odnětí povolení. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů s cílem dosáhnout dohody.
2. Po uplynutí dohodnuté lhůty ECB s ohledem na dosažený pokrok posoudí, zda hodlá přistoupit k odnětí povolení, nebo zda hodlá prodloužit dohodnutou lhůtu v souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB konzultuje jak s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, tak s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, není-li vnitrostátním příslušným orgánem. Vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o opatřeních přijatých těmito orgány a o svém posouzení důsledků odnětí.
3. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky vůči odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability, použije se článek 83.
HLAVA 3
SPOLUPRÁCE PŘI NABYTÍ KVALIFIKOVANÝCH ÚČASTÍ
Článek 85
Oznámení nabytí kvalifikované účasti vnitrostátním příslušným orgánům
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží oznámení o záměru nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci usazené v daném zúčastněném členském státě, toto oznámení oznámí ECB nejpozději pět pracovních dnů od potvrzení jeho přijetí v souladu s čl. 22 odst. 2. směrnice 2013/36/EU.
2. Pokud musí vnitrostátní příslušný orgán přerušit období pro posouzení z důvodu vyžádání dodatečných informací, oznámí tuto skutečnost ECB. Vnitrostátní příslušný orgán zašle veškeré takové dodatečné informace ECB do pěti pracovních dnů ode dne, kdy je obdržel.
3. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o datu, do kterého je třeba rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím kvalifikované účasti oznámit žadateli podle příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 86
Posouzení možných nabytí
1. Vnitrostátní příslušný orgán, kterému byl oznámen záměr nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci, posoudí, zda možné nabytí splňuje veškeré podmínky uvedené v příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisech. Po provedení tohoto posouzení vypracuje vnitrostátní příslušný orgán pro ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím.
2. Vnitrostátní příslušný orgán předloží ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím nejméně 15 pracovních dnů před uplynutím lhůty pro posouzení ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 87
Rozhodnutí ECB o nabytí
ECB rozhodne o souhlasu nebo nesouhlasu s nabytím na základě svého posouzení navrhovaného nabytí a návrhu rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
HLAVA 4
OZNÁMENÍ ROZHODNUTÍ O SPOLEČNÉM ŘÍZENÍ
Článek 88
Postupy pro oznamování rozhodnutí
1. ECB bez zbytečného odkladu v souladu s článkem 35 oznámí stranám tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
2. ECB bez zbytečného odkladu oznámí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
c)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
3. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí žadateli o vydání povolení tato rozhodnutí:
a)
návrh rozhodnutí o povolení;
b)
rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o zamítnutí žádosti o povolení, pokud žadatel nesplňuje podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech;
c)
rozhodnutí ECB o nesouhlasu s návrhem rozhodnutí o povolení uvedeným v písm. a);
d)
rozhodnutí ECB o povolení.
4. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu pro řešení problémů rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce.
5. ECB oznámí Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) každé rozhodnutí ECB o udělení nebo odnětí povolení působit jako úvěrová instituce a každý zánik povolení. ECB v oznámení uvede důvody pro přijetí rozhodnutí o odnětí povolení nebo důvody zániku povolení.
ČÁST VI
POSTUPY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY A POMOC ZE STRANY VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ
Článek 89
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
ECB vykonává přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty v souladu s postupy vymezenými v části II, zejména pokud se týká úkolů a složení společných týmů dohledu.
Článek 90
Úloha vnitrostátních příslušných orgánů při pomoci ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán napomáhá ECB při plnění jejích úkolů za podmínek vymezených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení a vykonává zejména tyto činnosti:
a)
v souladu s článkem 91 předkládá ECB návrhy rozhodnutí týkajících se významných dohlížených subjektů usazených v jeho zúčastněném členském státě;
b)
napomáhá ECB při přípravě a provádění aktů souvisejících s plněním úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně pomoci při činnostech ověřování a každodenního posuzování stavu významného dohlíženého subjektu;
c)
napomáhá ECB při vynucování jejích rozhodnutí za případného použití pravomocí uvedených v třetím pododstavci čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Při poskytování pomoci ECB postupují vnitrostátní příslušné orgány ve vztahu k významným dohlíženým subjektům v souladu s pokyny ECB.
Článek 91
Návrhy rozhodnutí, které mají vypracovat vnitrostátní příslušné orgány pro účely uvážení ze strany ECB
1. V souladu s čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 7 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby tento orgán pro účely uvážení ze strany ECB vypracoval návrh rozhodnutí týkajícího se plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
V žádosti je stanovena lhůta pro zaslání návrhu rozhodnutí ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může návrh rozhodnutí týkajícího se významného dohlíženého subjektu ECB k uvážení předložit rovněž na základě své vlastní iniciativy prostřednictvím společného týmu dohledu.
Článek 92
Výměna informací
ECB a vnitrostátní příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vyměňují informace o významných dohlížených subjektech, existují-li závažné náznaky toho, že významné dohlížené subjekty nadále nejsou schopny plnit své závazky vůči svým věřitelům, a zejména zajišťovat bezpečnost majetkových hodnot, které jim byly svěřeny jejich vkladateli, nebo existují-li závažné náznaky toho, že došlo k výskytu okolností, které by mohly vést k závěru, že dotčená úvěrová instituce není schopna vyplatit vklady ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. i) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (15). ECB a vnitrostátní příslušné orgány tak učiní před přijetím rozhodnutí o tomto závěru.
HLAVA 2
SPLNĚNÍ POŽADAVKŮ NA ZPŮSOBILOST A BEZÚHONNOST OSOB ODPOVĚDNÝCH ZA ŘÍZENÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ
Článek 93
Posouzení vhodnosti členů řídících orgánů významných dohlížených subjektů
1. S cílem zajistit, aby instituce zavedly spolehlivé systémy správy a řízení, a aniž by byly dotčeny příslušné unijní a vnitrostátní právní předpisy a část V, významný dohlížený subjekt vyrozumí relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách členů svých řídících orgánů v řídících funkcích a ve funkcích dohledu (dále jen „manažeři“) ve smyslu čl. 3 odst. 1 bod 7) a čl. 3 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, včetně opakovaného jmenování manažerů na další funkční období. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán bezodkladně oznámí ECB všechny tyto změny, přičemž uvede lhůtu, ve které musí být vydáno a oznámeno rozhodnutí v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
2. K posouzení vhodnosti manažerů významných dohlížených subjektů má ECB pravomoci v oblasti dohledu, které mají příslušné orgány na základě příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisů.
Článek 94
Průběžný přezkum vhodnosti manažerů
1. Významný dohlížený subjekt informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení vhodnosti, nebo o všech dalších otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, bezodkladně, jakmile se dohlížený subjekt nebo příslušný manažer o těchto skutečnostech nebo otázkách dozví. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o všech nových skutečnostech nebo otázkách bezodkladně.
2. Na základě nových skutečností nebo otázek uvedených v odstavci 1 nebo pokud se ECB dozví o nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení příslušného manažera, nebo o jakýchkoli jiných otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, může ECB zahájit nové posouzení. ECB potom rozhodne o přijetí vhodného opatření v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy a o tomto opatření bezodkladně informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
HLAVA 3
OSTATNÍ POSTUPY PRO VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SUBJEKTY
Článek 95
Požadavky, oznámení či žádosti ze strany významných dohlížených subjektů
1. Aniž by byla dotčena konkrétní řízení zakotvená zejména v části V a jeho běžná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem, významný dohlížený subjekt zasílá ECB všechny své požadavky, oznámení či žádosti, které se týkají plnění úkolů svěřených ECB.
2. ECB dá takový požadavek, oznámení či žádost k dispozici relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a může požádat, aby vnitrostátní příslušný orgán vypracoval návrh rozhodnutí podle článku 91.
3. V případě podstatných změn v porovnání s povolením uděleným na základě původního požadavku, oznámení nebo žádosti významný dohlížený subjekt zašle ECB nový požadavek, oznámení či žádost v souladu s postupem uvedeným v odstavci 1.
ČÁST VII
POSTUPY PRO DOHLED NA MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY O PODSTATNÝCH ŘÍZENÍCH VNITROSTÁTNÍHO PŘÍSLUŠNÉHO ORGÁNU V OBLASTI DOHLEDU A O PODSTATNÝCH NÁVRZÍCH ROZHODNUTÍ V OBLASTI DOHLEDU
Článek 96
Zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu
Aniž by bylo dotčeno použití článku 62, informují vnitrostátní příslušné orgány ECB, pokud dojde k rychlému a podstatnému zhoršení stavu jakéhokoli méně významného dohlíženého subjektu, zejména pokud by toto zhoršení mohlo vést k žádosti o přímou či nepřímou finanční pomoc z ESM.
Článek 97
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytují vnitrostátní příslušné orgány ECB informace o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, jež se týkají méně významných dohlížených subjektů. ECB vymezí obecná kritéria, která stanoví, které informace je třeba oznámit pro konkrétní méně významné dohlížené subjekty; při tom zohlední zejména rizikový stav a možný dopad na tuzemský finanční systém dotčeného méně významného dohlíženého subjektu. Vnitrostátní příslušné orgány poskytnou tyto informace předem nebo v řádně odůvodněných naléhavých případech současně se zahájením řízení.
2. Mezi podstatná řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu uvedená v odstavci 1 se řadí:
a)
odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců, kteří převezmou řízení méně významných dohlížených subjektů, a
b)
postupy, které mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku může si ECB od vnitrostátních příslušných orgánů kdykoli vyžádat informace o plnění jejich úkolů ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům.
4. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku vyrozumí vnitrostátní příslušné orgány ze své vlastní iniciativy ECB o všech dalších řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu:
a)
která považují za podstatná nebo
b)
která mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
5. Požaduje-li ECB, aby vnitrostátní příslušný orgán dále posoudil určité aspekty podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, uvede ve své žádosti, o které aspekty se jedná. ECB a vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby druhá strana měla dostatek času na to, aby tento postup a jednotný mechanismus dohledu jako celek mohly účinně fungovat.
Článek 98
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných návrzích rozhodnutí v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zasílají vnitrostátní příslušné orgány ECB návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, která splňují kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 a která se týkají méně významných dohlížených subjektů, v jejichž případě se ECB na základě obecných kritérií, která ve vztahu k rizikovému stavu a možnému dopadu na tuzemský finanční systém ECB stanoví, domnívá, že by jí měly být informace sděleny.
2. S výhradou odstavce 1 by návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu měly být ECB zasílány před tím, než budou zaslány méně významným dohlíženým subjektům, pokud tato rozhodnutí:
a)
se týkají odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců; nebo
b)
mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků na informace uvedených v odstavcích 1 a 2 předávají vnitrostátní příslušné orgány ECB všechny další návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu:
a)
k nimž je třeba stanovisko ECB; nebo
b)
které mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušné orgány zašlou návrhy rozhodnutí, jež splňují kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, a jež se tedy považují za podstatné návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, ECB nejpozději 10 dnů před plánovaným dnem přijetí daného rozhodnutí. ECB k návrhu rozhodnutí zaujme stanovisko v přiměřené lhůtě před plánovaným přijetím daného rozhodnutí. V naléhavých případech vymezí relevantní vnitrostátní příslušný orgán přiměřenou lhůtu pro zaslání návrhu rozhodnutí, které splňuje kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, ECB.
HLAVA 2
NÁSLEDNÉ VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MÉNĚ VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
Článek 99
Obecná informační povinnost vnitrostátních příslušných orgánů vůči ECB
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a aniž by byla dotčena kapitola 1, může ECB vyžadovat, aby jí vnitrostátní příslušné orgány pravidelně informovaly o přijatých opatřeních a o plnění úkolů, jež mají vykonávat podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB každoročně informuje vnitrostátní příslušné orgány o kategoriích méně významných dohlížených subjektů a o povaze požadovaných informací.
2. Požadavky vymezenými v odstavci 1 není dotčeno právo ECB využít v případě méně významných dohlížených subjektů pravomocí uvedených v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 100
Četnost a rozsah zpráv, které vnitrostátní příslušné orgány předkládají ECB
Vnitrostátní příslušné orgány v souladu s požadavky ECB předkládají ECB výroční zprávu o méně významných dohlížených subjektech, méně významných dohlížených skupinách nebo o kategoriích méně významných dohlížených subjektů.
ČÁST VIII
SPOLUPRÁCE MEZI ECB, VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY A VNITROSTÁTNÍMI POVEŘENÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH ÚKOLŮ A NÁSTROJŮ
HLAVA 1
DEFINICE MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 101
Obecná ustanovení
1. Pro účely této části se makroobezřetnostními nástroji rozumí kterýkoli z těchto nástrojů:
a)
kapitálové rezervy ve smyslu článku 130 až 142 směrnice 2013/36/EU;
b)
opatření pro úvěrové instituce s vnitrostátním povolením nebo dílčí soubor těchto úvěrových institucí podle článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
jakákoli jiná opatření, která v konkrétních případech vymezených v příslušných právních předpisech Unie přijmou vnitrostátní pověřené orgány nebo vnitrostátní příslušné orgány s cílem řešit systémová nebo makroobezřetnostní rizika a která jsou zakotvena a vztahují se na ně postupy vymezené v nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnici 2013/36/EU.
2. Makroobezřetnostní postupy uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nejsou řízeními ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu ve smyslu tohoto nařízení, aniž by tím byl dotčen článek 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká rozhodnutí určených jednotlivým dohlíženým subjektům.
Článek 102
Používání makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
ECB používá makroobezřetnostní nástroje uvedené v článku 101 v souladu s tímto nařízením a v souladu s čl. 5 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a pokud jsou makroobezřetnostní nástroje zakotveny ve směrnici, za předpokladu provedení této směrnice do vnitrostátního práva. Pokud vnitrostátní pověřený orgán nestanoví sazbu kapitálových rezerv, nezabraňuje to ECB, aby stanovila požadavek na kapitálové rezervy v souladu s tímto nařízením a čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
PROCESNÍ USTANOVENÍ PRO POUŽÍVÁNÍ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 103
Seznam vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů odpovědných za makroobezřetnostní nástroje
ECB shromažďuje od vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů zúčastněných členských států informace o totožnosti orgánů pověřených pro účely příslušných makroobezřetnostních nástrojů uvedených v článku 101, jakož i o makroobezřetnostních nástrojích, které tyto orgány mohou používat.
Článek 104
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů vnitrostátním příslušným orgánem nebo vnitrostátním pověřeným orgánem
1. V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán, který hodlá použít tyto nástroje, oznámí svůj záměr ECB deset pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán hodlají použít makroobezřetnostní nástroj, informují ECB co nejdříve o tom, že identifikovaly makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán předloží oznámení o záměru ECB.
3. Má-li ECB námitky proti zamýšlenému opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu, uvede ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán tyto důvody ECB řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
Článek 105
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
1. Pokud ECB hodlá v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze své vlastní iniciativy nebo na návrh vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik, úzce spolupracuje s vnitrostátními pověřenými orgány v dotčených členských státech, a zejména oznámí svůj záměr vnitrostátnímu pověřenému orgánu nebo vnitrostátnímu příslušnému orgánu 10 pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud ECB hodlá uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik na úrovni úvěrových institucí postupem podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU v případech konkrétně stanovených v právních předpisech Unie, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány nebo vnitrostátní pověřené orgány co nejdříve o tom, že identifikovala makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Má-li kterýkoli z dotčených vnitrostátních příslušných orgánů nebo vnitrostátních pověřených orgánů námitky proti zamýšlenému opatření ze strany ECB, oznámí ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru ECB. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. ECB tyto důvody řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
ČÁST IX
POSTUPY PRO ÚZKOU SPOLUPRÁCI
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 106
Postup pro navázání úzké spolupráce
ECB posoudí žádosti členských států mimo eurozónu o navázání úzké spolupráce v souladu s postupem vymezeným v rozhodnutí ECB/2014/5 (16).
Článek 107
Zásady platné po navázání úzké spolupráce
1. Ode dne, od něhož se uplatňuje rozhodnutí ECB podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, kterým se navazuje úzká spolupráce mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem členského státu mimo eurozónu, až do ukončení či přerušení této úzké spolupráce plní ECB v souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu úkoly uvedené v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve vztahu k dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v příslušném zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Byla-li navázána úzká spolupráce podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, mají ECB a vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci postavení srovnatelné s postavením vůči významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v členských státech eurozóny, přičemž je třeba zohlednit skutečnost, že ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci nemá ECB přímo použitelné pravomoci.
3. V souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci vydávat pokyny ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a pouze obecné pokyny ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a skupinám.
4. Úzká spolupráce skončí v den, kdy dojde ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU pro zúčastněný členský stát v úzké spolupráci v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU; od tohoto okamžiku se přestanou uplatňovat ustanovení této části.
Článek 108
Právní nástroje týkající se dohledu v souvislosti s úzkou spoluprací
1. Ve vztahu k úkolům uvedeným v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB udílet pokyny, uplatňovat požadavky nebo vydávat obecné zásady.
2. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci by ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo skupině měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, obrátí se na tento vnitrostátní příslušný orgán:
a)
ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují vydání rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k tomuto významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci, nebo
b)
ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu nebo méně významné dohlížené skupině s obecným pokynem nebo obecnými zásadami.
3. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán v úzké spolupráci by měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může se na tento vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán obrátit s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují uplatnění vyšších požadavků na kapitálové rezervy nebo uplatnění přísnějších opatření zaměřených na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik.
4. ECB v pokynu, požadavku nebo obecných zásadách upřesní příslušnou lhůtu pro přijetí opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu v úzké spolupráci, která nesmí být kratší než 48 hodin, ledaže by dřívější přijetí bylo nezbytné k zabránění nenapravitelné škody. Při stanovení této lhůty ECB zohlední správní a procesní právní předpisy, podle kterých musí relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci postupovat.
5. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby splnil pokyny, požadavky a obecné zásady ECB, přičemž o přijatých opatřeních bez zbytečného odkladu informuje ECB.
HLAVA 2
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K ČÁSTEM III, IV, V, VIII, X A XI
Článek 109
Jazykový režim a režim úzké spolupráce
Ustanovení článku 23 se uplatňují obdobně i v případě vnitrostátních příslušných orgánů v úzké spolupráci.
Článek 110
Posouzení významu úvěrové instituce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části IV o určování postavení dohlížených subjektů nebo dohlížených skupin jako významných nebo méně významných se uplatňují obdobně v případě dohlížených subjektů a dohlížených skupin v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci v souladu s ustanoveními tohoto článku.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části IV mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám usazeným v jeho členském státě.
3. Pokud část IV stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
Článek 111
Společná řízení v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části V o společných řízeních se s výhradou ustanovení tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části V mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům usazeným v jeho členském státě. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zejména zajistí, aby ECB obdržela veškeré informace a dokumentaci nezbytnou pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pokud část V stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
4. Pokud část V stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán vypracuje návrh rozhodnutí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci předloží návrh rozhodnutí ECB a vyžádá si pokyny.
Článek 112
Makroobezřetnostní nástroje v režimu úzké spolupráce
Ustanovení části VIII o spolupráci mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
Článek 113
Správní sankce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části X o správních sankcích se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve spojení s částí X tohoto nařízení stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
3. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nebo část X tohoto nařízení stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán zašle rozhodnutí významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zahájí řízení s cílem přijmout opatření v zájmu zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené správní sankce pouze na základě pokynů ECB. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB o přijetí rozhodnutí.
Článek 114
Vyšetřovací pravomoci podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části XI, která se týkají spolupráce ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci využívá vyšetřovací pravomoci podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souladu s pokyny ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci poskytne ECB zjištění, která vyplývají z použití vyšetřovacích pravomocí podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby se pověřený zaměstnanec ECB mohl jako pozorovatel účastnit jakéhokoli šetření podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 3
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM
Článek 115
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci
1. Části II a VI se v souladu s ustanoveními tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby ECB obdržela všechny informace a oznámení od významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin a ve vztahu k nim, jež vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci sám obdržel a jež jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pro dohled nad každým významným dohlíženým subjektem nebo významnou dohlíženou skupinou usazenou v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci se ustaví společný tým dohledu. Členové společného týmu dohledu jsou jmenováni v souladu s článkem 4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci jmenuje dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu, aby v souladu s pokyny vydanými koordinátorem společného týmu dohledu jednal přímo ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby pověření zaměstnanci ECB byli zváni k účasti na kontrole na místě prováděné ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině. ECB může určit počet zaměstnanců ECB, kteří se budou účastnit jako pozorovatelé.
5. Pokud je mateřský podnik v kontextu konsolidovaného dohledu a kolegií orgánů dohledu usazen v členském státě eurozóny nebo zúčastněném členském státě mimo eurozónu, ECB jako příslušný orgán vykonává dohled na konsolidovaném základě a předsedá kolegiu orgánů dohledu. ECB vyzve relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci, aby jmenoval zaměstnance vnitrostátního příslušného orgánu jako pozorovatele. ECB může jednat pomocí pokynů udílených relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci.
Článek 116
Rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám
1. Aniž by byly dotčeny pravomoci vnitrostátních příslušných orgánů ve vztahu k úkolům, které nebyly na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijímá rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám ve svém členském státě jen na základě pokynů ECB. Pokyny ECB si může vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci rovněž vyžádat.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zpřístupní veškerá rozhodnutí ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině neprodleně ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB, pokud se týká: a) rozhodnutí, která přijímá ve své pravomoci ve vztahu k úkolům, které nebyly nařízením o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB; a b) rozhodnutí, která přijímá podle pokynů ECB, nebo jak je stanoveno v této části.
HLAVA 4
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM A MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SKUPINÁM
Článek 117
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty a méně významnými dohlíženými skupinami
1. Část VII se v souladu s následujícími ustanoveními uplatňuje obdobně ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a méně významným dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pro účely zajištění konzistentnosti výsledků dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu může ECB vydávat obecné pokyny a obecné zásady a ukládat požadavky vnitrostátním příslušným orgánům v úzké spolupráci, kterými vyžaduje, aby tyto orgány přijaly rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům nebo méně významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci. Tyto obecné pokyny, obecné zásady nebo požadavky se mohou týkat skupin nebo kategorií úvěrových institucí.
3. ECB může rovněž vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci uložit požadavek na podrobnější vyhodnocení aspektů podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu ve smyslu čl. 6 odst. 7 písm. c) odrážka ii) nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
POSTUP PŘI NESOUHLASU ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU V ÚZKÉ SPOLUPRÁCI
Článek 118
Postup při nesouhlasu s návrhem rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Při dodržení požadavků v oblasti důvěrnosti podle právních předpisů Unie informuje ECB vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o konečném návrhu rozhodnutí Rady dohledu ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež se nachází v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s konečným návrhem rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení konečného návrhu rozhodnutí písemně oznámí důvody svého nesouhlasu Radě guvernérů.
3. Rada guvernérů o dané věci rozhodne do pěti pracovních dnů od obdržení tohoto oznámení, přičemž plně zohlední uvedené důvody nesouhlasu, a své rozhodnutí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci písemně vysvětlí.
4. Zúčastněný členský stát v úzké spolupráci může ECB požádat o okamžité ukončení úzké spolupráce a nebude následným rozhodnutím Rady guvernérů vázán.
Článek 119
Postup při nesouhlasu s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o všech námitkách Rady guvernérů vůči úplnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s námitkou Rady guvernérů vůči konečnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení námitky Rady guvernérů písemně oznámí důvody svého nesouhlasu ECB.
3. Rada guvernérů do 30 dní od přijetí odůvodněného nesouhlasu předloží své písemné stanovisko k odůvodněnému nesouhlasu vyjádřenému vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a svou námitku potvrdí nebo ji vezme zpět, přičemž uvede své důvody. ECB o tom informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci.
4. V případě, že Rada guvernérů svou námitku potvrdí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci může do pěti dnů od okamžiku, kdy byl informován o tom, že Rada guvernérů svou námitku potvrdila, informovat ECB, že rozhodnutím přijatým v návaznosti na pozměněný původní konečný návrh rozhodnutí, vůči němuž má Rada guvernérů námitku, nebude vázán.
ECB poté s náležitým ohledem na účinnost dohledu zváží možné pozastavení nebo ukončení úzké spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a v tomto ohledu přijme rozhodnutí. ECB zohlední zejména faktory uvedené v čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
ČÁST X
SPRÁVNÍ SANKCE
HLAVA 1
DEFINICE A VZTAH K NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č. 2532/98 (17)
Článek 120
Definice správních sankcí
Pro účely této části se výrazem „správní sankce“ rozumí buď:
a)
správní peněžité sankce stanovené a ukládané na základě čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
pokuty a penále vymezené v článku 2 nařízení (ES) č. 2532/98 a ukládané na základě čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 121
Vztah k nařízení (ES) č. 2532/98
1. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu uplatňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení.
2. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu doplňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení procesní pravidla vymezená v nařízení (ES) č. 2532/98 a uplatňují se v souladu s články 25 a 26 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 122
Pravomoc ECB ukládat správní sankce podle čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB ukládá správní sankce ve smyslu čl. 120 písm. b), nejsou-li plněny povinnosti na základě nařízení nebo rozhodnutí ECB, která se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů nebo
b)
méně významných dohlížených subjektů, pokud příslušná nařízení nebo rozhodnutí ECB ukládají méně významným dohlíženým subjektům povinnosti vůči ECB.
HLAVA 2
PROCESNÍ PRAVIDLA PRO UKLÁDÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ S VÝJIMKOU PENÁLE DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY
Článek 123
Zřízení nezávislé vyšetřovací jednotky
1. ECB zřídí vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen „vyšetřovací jednotka“), která se skládá z vyšetřujících úředníků jmenovaných ECB.
2. Vyšetřující úředníci se nesmějí účastnit na přímém či nepřímém dohledu nad příslušným dohlíženým subjektem, ani na vydávání povolení tomuto subjektu, a to již po dva roky před tím, než se stali vyšetřujícími úředníky.
3. Vyšetřující úředníci vykonávají své vyšetřovací funkce nezávisle na Radě dohledu i Radě guvernérů a neúčastní se jednání Rady dohledu a Rady guvernérů.
Článek 124
Postoupení údajných porušení vyšetřovací jednotce
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu za to, že existuje důvodné podezření, že:
a)
významný dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil příslušné přímo použitelné právní předpisy Unie ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil nařízení či rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu,
postoupí ECB záležitost vyšetřovací jednotce.
Článek 125
Pravomoci vyšetřovací jednotky
1. Pro účely vyšetřování údajných porušení ve smyslu článku 124 může vyšetřovací jednotka využít pravomoci, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Je-li vůči dotčenému dohlíženému subjektu v kontextu vyšetřování uplatněn požadavek na základě pravomocí, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, upřesní vyšetřovací jednotka předmět a účel vyšetřování.
3. Při plnění svých úkolů má vyšetřovací jednotka přístup ke všem dokumentům a informacím, které během své činnosti v oblasti dohledu shromáždila ECB, případně relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 126
Procesní práva
1. Po skončení vyšetřování a před tím, než je předloha konečného návrhu rozhodnutí vypracována a předložena Radě dohledu, vyšetřovací jednotka písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o zjištěních provedeného vyšetřování a o námitkách vznesených vůči těmto zjištěním.
2. V oznámení podle odstavce 1 vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt informuje o právu předložit vyšetřovací jednotce písemná podání týkající se skutkových závěrů a námitek, které byly proti tomuto subjektu vzneseny a které jsou v tomto oznámení uvedeny, včetně jednotlivých ustanovení, jež byla údajně porušena, a stanoví přiměřenou lhůtu pro přijetí těchto podání. ECB není povinna zohlednit písemná podání, která přijala po uplynutí lhůty stanovené vyšetřovací jednotkou.
3. V návaznosti na oznámení ve smyslu odstavce 1 může vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt rovněž pozvat na ústní jednání. Strany, které jsou vyšetřovány, mohou být na jednání zastoupeny právníkem nebo jinými kvalifikovanými osobami nebo jim může právník nebo tyto osoby pomáhat. Ústní jednání nejsou veřejná.
4. Právo dohlíženého subjektu, který je vyšetřován, na přístup do spisu vyšetřovací jednotky je vymezeno v souladu s článkem 32.
Článek 127
Přezkum spisu Radou dohledu
1. Má-li vyšetřovací jednotka za to, že dohlíženému subjektu by měla být uložena správní sankce, vyšetřovací jednotka předloží předlohu konečného návrhu rozhodnutí Radě dohledu, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, a uvede správní sankci, která má být uložena. Vyšetřovací jednotka rovněž předloží vyšetřovací spis Radě dohledu.
2. Vyšetřovací jednotka svou předlohu konečného návrhu rozhodnutí založí pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
3. Má-li Rada dohledu za to, že spis předložený vyšetřovací jednotkou je neúplný, může spis vyšetřovací jednotce vrátit spolu s odůvodněnou žádostí o dodatečné informace. Článek 125 se uplatňuje přiměřeně.
4. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, pokud se týká jednoho či více porušení a skutkového základu tohoto rozhodnutí, přijme konečný návrh rozhodnutí navrhovaný vyšetřovací jednotkou, pokud se týká porušení, v jejichž případě souhlasí s tím, že k nim došlo. V rozsahu, v němž Rada dohledu s předlohou nesouhlasí, bude přijato rozhodnutí podle příslušných ustanovení tohoto článku.
5. Má-li Rada dohledu na základě úplného spisu za to, že skutečnosti popsané v předloze konečného návrhu rozhodnutí ve smyslu článku 1 zřejmě nepředstavují dostatečný důkaz porušení ve smyslu článku 124, může přijmout konečný návrh rozhodnutí, kterým se případ uzavře.
6. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, avšak nesouhlasí s navrhovaným doporučením týkajícím se správních sankcí, přijme konečný návrh rozhodnutí, v němž uvede správní sankce, které považuje za přiměřené.
7. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu nesouhlasí s návrhem vyšetřovací jednotky, avšak dojde k závěru, že dohlížený subjekt se dopustil jiného porušení nebo že návrh vyšetřovací jednotky vychází z jiných skutečností, písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o svých zjištěních a o námitkách, které byly vůči dotčenému dohlíženému subjektu uplatněny. Čl. 126 odst. 2 až 4 se pro Radu dohledu uplatňuje přiměřeně.
8. Rada dohledu vypracuje konečný návrh rozhodnutí, který stanoví, zda se dotčený dohlížený subjekt dopustil porušení či nikoli, a uvede správní sankce, které mají být případně uloženy.
9. Konečný návrh rozhodnutí, který byl přijat Radou dohledu a který bude předložen Radě guvernérů, je založen pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
Článek 128
Definice celkového ročního obratu pro účely stanovení horní hranice pro uložení správní peněžité sankce
Celkovým ročním obratem ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se rozumí roční obrat dohlíženého subjektu ve smyslu článku 67 směrnice 2013/36/EU podle poslední aktuální dostupné roční účetní závěrky tohoto dohlíženého subjektu. Pokud dohlížený subjekt, který se dopustil porušení, patří do dohlížené skupiny, je relevantním celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z poslední aktuální dostupné konsolidované roční účetní závěrky dohlížené skupiny.
HLAVA 3
PENÁLE
Článek 129
Procesní pravidla platná pro penále
1. V případě pokračujícího porušování nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu může ECB uložit penále s cílem přimět dotčené osoby k plnění nařízení nebo rozhodnutí v oblasti dohledu. ECB uplatňuje procesní pravidla v článku 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a hlavu 2 části III tohoto nařízení.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se vypočítává za každý den porušení, dokud dotčená osoba nesplní dané nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
3. Horní hranice penále je stanovena v nařízení (ES) č. 2532/98. Příslušné období začne běžet v den stanovený v rozhodnutí o uložení penále. Dnem stanoveným v rozhodnutí může být nejdříve den, kdy je dotčená osoba písemně vyrozuměna o důvodech ECB pro uložení penále.
4. Penále lze uložit po dobu, která nepřesahuje šest měsíců ode dne stanoveného v rozhodnutí ve smyslu odstavce 3.
HLAVA 4
LHŮTY
Článek 130
Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB ukládat správní sankce dohlíženým subjektům se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet v den, kdy došlo k porušení. V případě trvajících nebo opakujících se porušení začne promlčecí doba běžet v den, kdy porušení zanikne.
2. Promlčecí dobu pro ukládání správních peněžitých pokut přerušuje jakýkoli úkon ECB pro účely vyšetřování nebo řízení, pokud se týká porušení podle článku 124. Promlčecí doba se přerušuje s účinkem ode dne, kdy je úkon oznámen dotčenému dohlíženému subjektu.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba. Promlčecí doba však uplyne nejpozději v den, kdy uběhne období v délce trvání dvou promlčecích dob, aniž by ECB uložila správní sankci. Toto období se prodlužuje o dobu, po kterou dochází ke stavení promlčecí doby v souladu s odstavcem 5.
4. Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí se staví po dobu, po kterou je rozhodnutí Rady guvernérů ECB předmětem přezkumu před správní revizní komisí nebo odvolacího řízení před Soudním dvorem.
5. Promlčecí doba se rovněž staví po dobu trvání trestního řízení vedeného vůči dohlíženému subjektu v souvislosti se stejnými skutečnostmi.
Článek 131
Promlčecí doba pro vymáhání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB vynutit rozhodnutí přijaté podle čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet ode dne přijetí daného rozhodnutí.
2. Promlčecí dobu pro vymáhání správních sankcí přerušuje jakýkoli úkon ECB určený k vynucení platby nebo platebních podmínek dotčené správní sankce.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba.
4. Promlčecí doba pro vynucení správních sankcí se přerušuje po dobu:
a)
lhůty pro zaplacení;
b)
po kterou je vynucení platby přerušeno na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB, nebo Soudního dvora.
HLAVA 5
ZVEŘEJŇOVÁNÍ ROZHODNUTÍ A VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 132
Zveřejňování rozhodnutí o správních sankcích
1. ECB na svých internetových stránkách bez zbytečného odkladu a poté, co bylo rozhodnutí oznámeno dotčenému dohlíženému subjektu, zveřejní každé rozhodnutí o uložení správní sankce ve smyslu článku 120 dohlíženému subjektu v zúčastněném členském státě včetně informace o druhu a povaze porušení a totožnosti dotčeného dohlíženého subjektu, ledaže by zveřejnění tímto způsobem:
a)
ohrožovalo stabilitu finančních trhů nebo probíhající trestní vyšetřování, nebo
b)
pokud to lze zjistit, způsobilo dotčenému dohlíženému subjektu nepřiměřenou škodu.
Za těchto okolností se rozhodnutí o správních sankcích zveřejňují anonymně. Je-li pravděpodobné, že tyto okolnosti v přiměřené lhůtě zaniknou, lze zveřejnění na základě tohoto odstavce eventuálně po tuto dobu odložit.
2. Bylo-li podáno odvolání proti rozhodnutí podle odstavce 1 k Soudnímu dvoru, ECB bez zbytečného odkladu na svých úředních internetových stránkách rovněž zveřejní informace o stavu předmětného odvolání a jeho výsledek.
3. ECB zajistí, aby informace zveřejněné podle odstavců 1 a 2 byly na jejích úředních internetových stránkách po dobu alespoň pěti let.
Článek 133
Informování Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA)
S výhradou požadavků na služební tajemství ve smyslu článku 27 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB informuje EBA o všech správních sankcích ve smyslu článku 120, které byly dohlíženému subjektu uloženy v členském státě eurozóny, včetně všech odvolání proti těmto sankcím a jejich výsledků.
HLAVA 6
SPOLUPRÁCE ECB S VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY PODLE ČL. 18 ODST. 5 NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 134
Významné dohlížené subjekty
1. Vnitrostátní příslušný orgán ve vztahu k významným dohlíženým subjektům zahájí řízení pouze na žádost ECB, pokud je to nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, s cílem přijmout opatření k zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené sankce v případech, na které se nevztahuje čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto případy zahrnují uplatňování:
a)
nepeněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie ze strany právnických nebo fyzických osob, jakož i všech peněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie za strany fyzických osob;
b)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí v případě porušení vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné směrnice Unie, ze strany právnických nebo fyzických osob;
c)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí, které mají být uloženy v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, které svěřují určité pravomoci vnitrostátním příslušným orgánům v členských státech eurozóny, jež nejsou příslušnými právními předpisy Unie v současné době vyžadovány.
Ustanoveními tohoto odstavce není dotčena možnost vnitrostátního příslušného orgánu zahájit řízení z vlastní iniciativy, pokud se týká uplatňování vnitrostátních právních předpisů ve vztahu k úkolům, které nebyly svěřeny ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB vyzvat, aby jej požádala o zahájení řízení v případech uvedených v odstavci 1.
3. Vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu vyrozumí ECB o ukončení řízení o uložení sankce, které bylo zahájeno na žádost ECB v souladu s odstavcem 1. ECB je zejména informována o případných uložených sankcích.
Článek 135
Oznamování ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům
Relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB pravidelně informuje o všech správních sankcích uložených méně významným dohlíženým subjektům v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu.
HLAVA 7
TRESTNÉ ČINY
Článek 136
Důkazy o skutečnostech, které by mohly případně zakládat trestný čin
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu důvod domnívat se, že mohlo dojít ke spáchání trestného činu, požádá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, aby věc postoupil příslušným orgánům za účelem vyšetřování a případného trestního stíhání v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 8
VÝNOS ZE SANKCÍ
Článek 137
Výnos ze sankcí
Výnos ze správních sankcí, které ECB uložila na základě čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, je majetkem ECB.
ČÁST XI
PŘÍSTUP K INFORMACÍM, VYKAZOVÁNÍ, ŠETŘENÍ A KONTROLY NA MÍSTĚ
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 138
Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány, pokud se týká pravomocí ve smyslu článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
Ustanovení zakotvená v této části platí pro významné dohlížené subjekty. Platí rovněž pro méně významné dohlížené subjekty, pokud ECB v souladu s čl. 6 odst. 5 písm. d) nařízení o jednotném mechanismu dohledu rozhodne, že ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu využije pravomoci uvedené v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tím však není dotčena pravomoc vnitrostátních příslušných orgánů vykonávat přímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE V PŘÍPADĚ ŽÁDOSTÍ O INFORMACE
Článek 139
Ad-hoc žádosti o informace podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a s výhradou příslušných právních předpisů Unie a v souladu s těmito předpisy může ECB od právnických nebo fyzických osob ve smyslu čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení vyžadovat, aby poskytly veškeré informace, které jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. ECB vymezí požadované informace a přiměřenou lhůtu, ve které mají být poskytnuty ECB.
2. Před tím, než si vyžádá informace v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, ECB nejprve zohlední informace, které již mají k dispozici vnitrostátní příslušné orgány.
3. ECB poskytne relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu kopii jakékoli informace, kterou obdržela od právnické nebo fyzické osoby, které byla žádost o informace určena.
HLAVA 3
VYKAZOVÁNÍ
Článek 140
Úkoly týkající se vykazování v oblasti dohledu příslušným orgánům
1. ECB odpovídá za zajištění souladu s příslušnými právními předpisy Unie, které úvěrovým institucím ukládají požadavky v oblasti vykazování příslušným orgánům.
2. Za tímto účelem má ECB ve vztahu k významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování v oblasti dohledu. Vnitrostátní příslušné orgány mají ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování příslušným orgánům.
3. Bez ohledu na odstavec 2 a není-li stanoveno jinak, dohlížený subjekt svému relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu sděluje informace, které mají být pravidelně vykazovány v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Není-li výslovně stanoveno jinak, všechny informace vykázané dohlíženými subjekty se předkládají vnitrostátním příslušným orgánům. Tyto orgány provedou úvodní kontroly údajů a informace dají k dispozici ECB.
4. ECB uspořádá postupy týkající se shromažďování a přezkumu kvality údajů vykazovaných dohlíženými subjekty s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a prováděcími technickými standardy EBA.
Článek 141
Žádosti o informace v opakovaných intervalech podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zejména s pravomocí ECB vyžadovat pro účely dohledu a pro související statistické účely informace, které mají být poskytovány v opakovaných intervalech a v konkrétních formátech, a s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, může ECB od dohlížených subjektů vyžadovat, aby vykazovaly další informace v oblasti dohledu, kdykoli jsou tyto informace pro ECB nezbytné k plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. S výhradou podmínek vymezených v příslušných právních předpisech Unie ECB může stanovit zejména kategorie informací, které mají být vykazovány, jakož i postupy, formáty, četnost a lhůty týkající se dotčených informací.
2. Pokud ECB vyžaduje, aby právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu poskytovaly informace v opakovaných intervalech, použijí se přiměřeně čl. 140 odst. 3 a 4 tohoto nařízení.
HLAVA 4
SPOLUPRÁCE V OBLASTI OBECNÝCH ŠETŘENÍ
Článek 142
Zahájení obecného šetření na základě článku 11 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB provádí šetření jakékoli právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě rozhodnutí ECB. V tomto rozhodnutí se vymezí všechny tyto skutečnosti:
a)
právní základ a účel rozhodnutí;
b)
záměr vykonat pravomoci vymezené v čl. 11 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
c)
skutečnost, že jakékoli bránění šetření ze strany vyšetřované osoby představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
KONTROLY NA MÍSTĚ
Článek 143
Rozhodnutí ECB provést kontrolu na místě podle článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Na základě článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB za účelem plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, ustanoví týmy pro provádění kontrol na místě, jak je uvedeno v článku 144, s cílem provést všechny nezbytné kontroly na místě v prostorách právnické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Aniž by byl dotčen článek 142 a podle čl. 12 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu jsou kontroly na místě prováděny na základě rozhodnutí ECB, které stanoví alespoň tyto skutečnosti:
a)
předmět a účel kontroly na místě a
b)
skutečnost, že jakékoli bránění kontrole na místě ze strany právnické osoby, která kontrole na místě podléhá, představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
3. Je-li kontrola na místě prováděna v návaznosti na šetření vedené na základě rozhodnutí ECB ve smyslu článku 142 a za předpokladu, že kontrola na místě má tentýž účel a rozsah jako šetření, úředníkům a jiným osobám pověřeným ECB a vnitrostátním příslušným orgánem bude umožněn přístup do obchodních prostor a na pozemky právnické osoby, která podléhá šetření na základě téhož rozhodnutí v souladu s čl. 12 odst. 2 a 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 13 uvedeného nařízení.
Článek 144
Ustavení a složení týmů pro provádění kontrol na místě
1. ECB je pověřena ustavením a složením týmů pro provádění kontrol na místě se zapojením vnitrostátních příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. ECB jmenuje vedoucího týmu pro provádění kontrol na místě z řad zaměstnanců ECB a vnitrostátního příslušného orgánu.
3. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti s týmy pro provádění kontrol na místě.
Článek 145
Postup pro provádění kontroly na místě a oznámení této kontroly
1. ECB oznámí právnické osobě, která podléhá kontrole na místě, rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 143 odst. 2, jakož i totožnost členů týmu pro provádění kontroly na místě alespoň pět pracovních dnů před zahájením kontroly na místě. ECB o této kontrole vyrozumí rovněž vnitrostátní příslušný orgán členského státu, kde má být kontrola na místě prováděna, alespoň jeden týden před tím, než vyrozumí právnickou osobu, která podléhá kontrole na místě.
2. Je-li to třeba k řádnému provedení a účinnosti kontroly, může ECB provést kontrolu na místě, aniž by dotčený subjekt předem vyrozuměla. Vnitrostátní příslušný orgán bude vyrozuměn co nejdříve před zahájením této kontroly na místě.
Článek 146
Provádění kontrol na místě
1. Ti, kdo provádějí kontrolu na místě, se řídí pokyny vedoucího týmu pro provádění kontroly na místě.
2. Je-li subjekt, který podléhá kontrole na místě, významným dohlíženým subjektem, odpovídá vedoucí týmu pro provádění kontroly na místě za koordinaci mezi týmem pro provádění kontroly na místě a společným týmem dohledu, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem.
ČÁST XII
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 147
Zahájení přímého dohledu ze strany ECB, když ECB poprvé převezme své úkoly
1. Alespoň dva měsíce přede dnem 4. listopadu 2014 zašle ECB každému dohlíženému subjektu, v jehož případě přebírá úkoly, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, rozhodnutí, v němž potvrzuje, že tento subjekt je významným dohlíženým subjektem. V případě subjektů, které jsou členy významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány. Tato rozhodnutí nabývají účinnosti dnem 4. listopadu 2014.
2. Bez ohledu na odstavec 1, pokud ECB započne s plněním úkolů, které jí byly svěřeny, přede dnem 4. listopadu 2014, zašle rozhodnutí dotčenému subjektu a relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, nabývá toto rozhodnutí účinnosti oznámením. Relevantní vnitrostátní příslušné orgány budou o záměru vydat takové rozhodnutí předem vyrozuměny co možná nejdříve.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavce 1 poskytne ECB příslušnému dohlíženému subjektu možnost činit písemná podání.
Článek 148
Vymezení formátu zprávy o historii v oblasti dohledu a rizikovém profilu, kterou vnitrostátní příslušné orgány poskytují ECB
1. Vnitrostátní příslušné orgány nejpozději do 4. srpna 2014 ECB sdělí totožnost úvěrových institucí, kterým vydaly povolení, a předloží jí zprávu o těchto úvěrových institucích ve formátu stanoveném ECB.
2. Pokud ECB bez ohledu na odstavec 1 započne plnit úkoly, které jí byly svěřeny, před 4. listopadem 2014, může vnitrostátní příslušné orgány požádat, aby v přiměřené lhůtě, která bude uvedena v žádosti, ECB sdělily totožnost příslušných úvěrových institucí a aby jí předložily zprávu ve formátu stanoveném ECB.
Článek 149
Kontinuita stávajících řízení
1. Nerozhodne-li ECB jinak, pokud vnitrostátní příslušný orgán zahájil řízení v oblasti dohledu, pro které na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu převezme působnost ECB, a to přede dnem 4. listopadu 2014, použijí se postupy vymezené v článku 48.
2. Odchylně od článku 48 se tento článek vztahuje na společná řízení.
Článek 150
Rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány
Aniž by byl dotčen výkon pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, zůstávají rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány přede dnem 4. listopadu 2014 nedotčena.
Článek 151
Členské státy, jejichž měnou se stane euro
1. Dojde-li v případě členského státu v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU, použijí se články 148 až 150 s výhradou odstavce 2 přiměřeně ve vztahu k řízením v oblasti dohledu zahájeným či rozhodnutím přijatým vnitrostátním příslušným orgánem tohoto členského státu.
2. Odkaz na den 4. listopadu 2014 v článcích 149 a 150 se považuje za odkaz na den, kdy příslušný členský stát přijme euro.
Článek 152
Kontinuita stávajících ujednání
Veškerá stávající ujednání o spolupráci s jinými orgány, která vnitrostátní příslušný orgán uzavře před 4. listopadem 2014 a která se alespoň částečně týkají úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují i nadále. ECB může rozhodnout, že se na těchto stávajících ujednáních o spolupráci bude účastnit v souladu s postupem použitelným pro daná ujednání nebo že zavede nová ujednání o spolupráci s třetími stranami, pokud se týká úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. Vnitrostátní orgán dohledu i nadále postupuje podle stávajících ujednání o spolupráci, pouze pokud nebyla nahrazena ujednáními o spolupráci s ECB. Je-li to nezbytné pro provedení stávajících ujednání o spolupráci, odpovídá vnitrostátní příslušný orgán za pomoc ECB, zejména tím, že vykonává svá práva a plní své povinnosti na základě ujednání ve spolupráci s ECB.
Článek 153
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru . 468/2014 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tas-16 ta’ April 2014
li jistabbilixxi qafas għal kooperazzjoni fi ħdan il-Mekkaniżmu Superviżorju Uniku bejn il-Bank Ċentrali Ewropew u l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti u ma’ awtoritajiet nazzjonali nominati (Regolament Qafas tal-MSU)
(BĊE/2014/17)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 127(6) u l-Artikolu 132 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b’mod partikolari l-Artikolu 34 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1024/2013 tal-15 ta’ Ottubru 2013 li jikkonferixxi kompiti speċifiċi lill-Bank Ċentrali Ewropew fir-rigward ta’ politiki relatati mas-superviżjoni prudenzjali ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 4(3), l-Artikolu 6 u l-Artikolu 33(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-Ftehim Inter-istituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew u l-Bank Ċentrali Ewropew dwar il-modalitajiet prattiċi biex jiġu eżerċitati kontabilità u sorveljanza demokratiċi fuq l-eżerċitar tal-kompiti mogħtija lill-BĊE fil-qafas tal-Mekkaniżmu Superviżorju Uniku (2),
Wara li kkunsidra l-konsultazzjoni pubblika u l-analiżi li saru b’mod konformi mal-Artikolu 4(3) tar-Regolament (UE) Nru 1024/2013,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Bord Superviżorju u b’konsultazzjoni mal-awtoritajiet nazzjonali kompetenti,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (UE) Nru 1024/2013 (iktar ‘il quddiem ir-“Regolament MSU”) jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Superviżorju Uniku (MSU) kompost mill-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti (national competent authorities - NCAs) tal-Istati Membri parteċipanti.
(2)
Fil-qafas tal-Artikolu 6 tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu kompetenza esklużiva li jwettaq il-kompiti mikro-prudenzjali mogħtija lilu mill-Artikolu 4 tiegħu dwar l-istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fl-Istati Membri parteċipanti. Il-BĊE huwa responsabbli għall-funzjonament effettiv u konsistenti tal-MSU u biex jissorvelja l-funzjonament tas-sistema, fuq il-bażi tar-responsabbiltajiet u l-proċeduri stipulati fl-Artikolu 6 tar-Regolament MSU.
(3)
Fejn xieraq u mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà u l-kontabbiltà tal-BĊE għall-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, l-NCAs huma responsabbli biex jassistu lill-BĊE, taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament MSU u f’dan ir-Regolament, fit-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe att relatat mal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4 relatati mal-istituzzjonijiet ta’ kreditu kollha, inkluża assistenza f’attivitajiet ta’ verifika. Għal dan l-iskop, l-NCAs għandhom isegwu l-istruzzjonijiet mogħtija mill-BĊE meta jwettqu l-kompiti msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament MSU.
(4)
Il-BĊE, l-NCAs u l-awtoritajiet nazzjonali nominati (national designated authorities - NDAs) għandhom iwettqu l-kompiti makro-prudenzjali msemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament MSU u jsegwu l-proċeduri ta’ koordinazzjoni pprovduti fih, f’dan ir-Regolament u fil-liġi tal-Unjoni relevanti, mingħajr preġudizzju għall-irwol tal-Eurosistema u tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku.
(5)
Fi ħdan l-MSU, ir-responsabbiltajiet superviżorji rispettivi tal-BĊE u tal-NCA huma allokati fuq il-bażi tas-sinifikanza tal-entitajiet li jaqgħu taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tal-MSU. Dan ir-Regolament jistabbilixxi, b’mod partikolari, il-metodoloġija speċifika għall-evalwazzjoni ta’ dik is-sinifikanza, kif meħtieġ mill-Artikolu 6(7) tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu kompetenza ta’ superviżjoni diretta fir-rigward ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji, kumpaniji holding finanzjarji mħallta stabbiliti fi Stati Membri parteċipanti, u fergħat fi Stati Membri parteċipanti ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri li ma jipparteċipawx li huma sinifikanti. L-NCAs huma responsabbli għas-superviżjoni diretta tal-entitajiet li huma inqas sinifikanti, mingħajr preġudizzju għas-setgħa tal-BĊE li jiddeċiedi f’każijiet speċifiċi li jagħmel superviżjoni diretta ta’ dawk l-entitajiet meta dan ikun neċessarju għall-applikazzjoni konsistenti ta’ standards ta’ superviżjoni.
(6)
Sabiex jitqiesu l-iżviluppi reċenti fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni fil-qasam tas-sanzjonijiet u l-ġurisprudenza tal-Qorti Ewropea tad-Drittijiet tal-Bniedem fir-rigward tal-prinċipju ta’ separazzjoni bejn investigazzjoni u l-fażi tat-teħid ta’ deċiżjoni, ser tiġi stabbilita unità indipendenti ta’ investigazzjoni mill-BĊE li għandha tinvestiga b’mod awtonomu l-ksur ta’ regoli u deċiżjonijiet ta’ superviżjoni.
(7)
L-Artikolu 6(7) tar-Regolament MSU jipprovdi li l-BĊE għandu, b’konsultazzjoni mal-NCAs u fuq il-bażi ta’ proposta mill-Bord Superviżorju, jadotta u jippubblika qafas biex jorganizza l-arranġamenti prattiċi għal kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU.
(8)
L-Artikolu 33(2) tar-Regolament MSU jiddikjara li l-BĊE għandu jippubblika, permezz ta’ regolamenti u deċiżjonijiet, l-arranġamenti operazzjonali ddettaljati għal-implimentazzjoni tal-kompiti mogħtija lilu permezz ta’ dak ir-Regolament. Dan ir-Regolament jinkludi d-dispożizzjonijiet li jimplimentaw l-Artikolu 33(2) dwar il-kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU.
(9)
Bħala riżultat, dan ir-Regolament jiżviluppa aktar u jispeċifika l-proċeduri ta’ kooperazzjoni stabbiliti fir-Regolament MSU bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU, kif ukoll fejn xieraq, mal-awtoritajiet nazzjonali nominati, u b’hekk jiżgura l-funzjonament effettiv u konsistenti tal-MSU.
(10)
Il-BĊE jagħti importanza kbira lill-evalwazzjoni komprensiva ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, inkluża l-evalwazzjoni tal-karta tal-bilanċ li huwa għandu jwettaq qabel ma jassumi l-kompiti tiegħu. Dan jestendi għal kull Stat Membru li jissieħeb maż-żona tal-euro u li b’hekk jingħaqad mal-MSU wara d-data għall-bidu tas-superviżjoni b’mod konformi mal-Artikolu 33(2) tar-Regolament MSU.
(11)
Huwa essenzjali għall-funzjonament mingħajr xkiel tal-MSU li jkun hemm kooperazzjoni sħiħa bejn il-BĊE u l-NCAs u li jiskambjaw l-informazzjoni kollha li jista’ jkollha impatt fuq il-kompiti rispettivi tagħhom, b’mod partikolari, l-informazzjoni kollha li l-NCAs ikollhom għad-dispożizzjoni tagħhom fir-rigward ta’ proċeduri li jista’ jkollhom impatt fuq is-sikurezza u s-sodezza ta’ entità taħt superviżjoni jew li jinteraġixxu mal-proċeduri superviżorji b’rabta ma’ dawk l-entitajiet,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
PARTI I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett u skop
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli dwar dawn kollha li ġejjin:
(a)
il-qafas imsemmi fl-Artikolu 6(7) tar-Regolament MSU, jiġifieri qafas biex jiġu organizzati l-arranġamenti prattiċi għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 6 tar-Regolament MSU fir-rigward tal-kooperazzjoni fi ħdan l-MSU, sabiex jinkludi:
(i)
il-metodoloġija speċifika għall-evalwazzjoni u r-rieżami ta’ jekk entità taħt superviżjoni hijiex ikklassifikata bħala sinifikanti jew inqas sinifikanti skont il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU, u l-arranġamenti li jirriżultaw minn din l-evalwazzjoni;
(ii)
id-definizzjoni tal-proċeduri, inklużi l-limiti taż-żmien, ukoll f’relazzjoni mal-possibbiltà għall-NCAs li jħejju abbozzi ta’ deċiżjonijiet għall-kunsiderazzjoni tal-BĊE, fir-rigward tar-relazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tas-superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni;
(iii)
id-definizzjoni tal-proċeduri, inklużi l-limiti taż-żmien, fir-rigward tar-relazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tas-superviżjoni ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni. B’mod partikolari, dawn il-proċeduri għandhom jeħtieġu lill-NCAs, skont il-każijiet iddefiniti f’dan ir-Regolament, biex:
-
jinnotifikaw lill-BĊE dwar kwalunkwe proċedura superviżorja materjali;
-
jivvalutaw ulterjorment, fuq talba tal-BĊE, aspetti speċifiċi tal-proċedura;
-
jibagħtu lill-BĊE l-abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji materjali, li dwarhom il-BĊE jista’ jesprimi l-fehmiet tiegħu;
(b)
kooperazzjoni u skambju ta’ informazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fi ħdan l-MSU fir-rigward tal-proċeduri relatati ma’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni u entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, inklużi proċeduri komuni li japplikaw għal awtorizzazzjonijiet biex jinbeda negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu, l-irtirar ta’ dawk l-awtorizzazzjonijiet u l-evalwazzjoni ta’ akkwisti u ċessjonijiet ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti;
(c)
proċeduri relatati ma’ kooperazzjoni bejn il-BĊE, l-NCAs u l-NDAs fir-rigward tal-kompiti u l-għodod makroprudenzjali fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 5 tar-Regolament MSU;
(d)
proċeduri relatati mat-twettiq ta’ kooperazzjoni mill-qrib fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 7 tar-Regolament MSU u applikabbli bejn il-BĊE, l-NCAs u l-NDAs;
(e)
definizzjoni tal-proċeduri relatati mal-kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tal-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU, inkluż dwar ċerti aspetti relatati mar-rapportar superviżorju;
(f)
proċeduri relatati mal-adozzjoni ta’ deċiżjonijiet superviżorji indirizzati lil entitajiet taħt superviżjoni u persuni oħrajn;
(g)
arranġamenti lingwistiċi bejn il-BĊE u l-NCAs u bejn il-BĊE u entitajiet taħt superviżjoni u persuni oħrajn;
(h)
proċeduri applikabbli għas-setgħat ta’ sanzjonar tal-BĊE u tal-NCAs fi ħdan l-MSU fir-rigward tal-kompiti mogħtija lil-BĊE permezz tar-Regolament MSU;
(i)
dispożizzjonijiet tranżitorji.
2. Dan ir-Regolament ma jaffettwax il-kompiti superviżorji li ma ngħatawx lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU u li b’hekk jibqgħu tal-awtoritajiet nazzjonali.
3. Dan ir-Regolament għandu jinqara b’mod partikolari flimkien mad-Deċiżjoni BĊE/2004/2 (3) u r-Regoli tal-Proċedura tal-Bord Superviżorju tal-Bank Ċentrali Ewropew (4), b’mod partikolari fir-rigward tat-teħid ta’ deċiżjonijiet fi ħdan l-MSU, inkluża l-proċedura li tapplika bejn il-Bord Superviżorju u l-Kunsill Governattiv fir-rigward tan-nuqqas ta’ oġġezzjoni mill-Kunsill Governattiv kif imsemmi fl-Artikolu 26(8) tar-Regolament MSU u atti legali relevanti oħrajn tal-BĊE, inkluża d-Deċiżjoni BĊE/2014/16 (5).
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li jinsabu fir-Regolament MSU għandhom japplikaw, ħlief jekk ikun speċifikat mod ieħor, flimkien mad-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“awtorizzazzjoni” tfisser awtorizzazzjoni kif iddefinita fil-punt (42) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6);
2.
“fergħa” tfisser fergħa kif iddefinita fil-punt (17) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
3.
“proċeduri komuni” tfisser il-proċeduri stipulati fil-Parti V fir-rigward ta’ awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu, l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni biex jitwettaq dak in-negozju u deċiżjonijiet fir-rigward ta’ parteċipazzjonijiet azzjonarji kwalifikanti;
4.
“Stat Membru taż-żona tal-euro” tfisser Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro;
5.
“grupp” tfisser grupp ta’ impriżi li ta’ mill-inqas waħda minnhom tkun istituzzjoni ta’ kreditu u li tikkonsisti f’impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha, jew impriżi marbuta ma’ xulxin b’relazzjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 22 tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), inkluż kull subgrupp tiegħu;
6.
“tim superviżorju konġunt” tfisser tim ta’ superviżuri inkarigati mis-superviżjoni ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni;
7.
“entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser kemm (a) entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro; kif ukoll (b) entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru mhux taż-żona tal-euro li jkun Stat Membru parteċipanti;
8.
“entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro” tfisser entità taħt superviżjoni stabbilita fi Stat Membru taż-żona tal-euro li ma jkollhiex l-istatus ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU;
9.
“awtorità nazzjonali kompetenti” (national competent authority - NCA) tfisser kwalunkwe awtorità nazzjonali kompetenti kif iddefinita fil-punt (2) tal-Artikolu 2 tar-Regolament MSU. Din id-definizzjoni hija mingħajr preġudizzju għall-arranġamenti taħt il-liġi nazzjonali li jassenjaw ċerti kompiti superviżorji lil bank ċentrali nazzjonali (BĊN) mhux innominat bħala NCA. F’dan il-każ, il-BĊN għandu jwettaq dawn il-kompiti fi ħdan il-qafas stabbilit fil-liġi nazzjonali u f’dan ir-Regolament. Referenza għal NCA f’dan ir-Regolament għandha f’dan il-każ tapplika kif xieraq għall-BĊN għall-kompiti assenjati lilu permezz tal-liġi nazzjonali;
10.
“NCA f’kooperazzjoni mill-qrib” tfisser NCA innominata minn Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib b’mod konformi mad-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8);
11.
“awtorità nazzjonali nominata” (national designated authority - NDA) tfisser awtorità nazzjonali nominata kif iddefinita fil-punt (7) tal-Artikolu 2 tar-Regolament MSU;
12.
“NDA f’kooperazzjoni mill-qrib” tfisser NDA mhux taż-żona tal-euro nominata minn Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib għall-finijiet tal-kompiti relatati mal-Artikolu 5 tar-Regolament MSU;
13.
“Stat Membru mhux taż-żona tal-euro” tfisser Stat Membru li l-munita tiegħu mhijiex l-euro;
14.
“impriża prinċipali” tfisser impriża prinċipali kif iddefinita fil-punt (15) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
15.
“Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib” tfisser Stat Membru mhux taż-żona tal-euro li jkun daħal f’kooperazzjoni mill-qrib mal-BĊE b’mod konformi mal-Artikolu 7 tar-Regolament MSU;
16.
“entità sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser kemm (a) entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro; u (b) entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti taż-żona tal-euro;
17.
“entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro” tfisser entità taħt superviżjoni stabbilita fi Stat Membru taż-żona tal-euro li jkollha l-istatus ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni skont deċiżjoni tal-BĊE ibbażata fuq l-Artikolu 6(4) jew l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU;
18.
“entità sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti taż-żona tal-euro” tfisser entità taħt superviżjoni stabbilita fi Stat Membru parteċipanti taż-żona tal-euro li jkollha l-istatus ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni skont deċiżjoni tal-BĊE ibbażata fuq l-Artikolu 6(4) jew l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU;
19.
“sussidjarja” tfisser impriża sussidjarja kif iddefinita fil-punt (16) tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
20.
“entità taħt superviżjoni” tfisser kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin: (a) istituzzjoni ta’ kreditu stabbilita fi Stat Membru parteċipanti; (b) kumpanija holding finanzjarja stabbilita fi Stat Membru parteċipanti; (c) kumpanija holding finanzjarja mħallta stabbilita fi Stat Membru parteċipanti, kemm-il darba tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-punt (21)(b); (d) fergħa stabbilita fi Stat Membru parteċipanti minn istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti.
Kontroparti ċentrali (KPĊ), kif iddefinita fl-Artikolu 2(1) tar-Regolament (UE) Nru 648/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), li tikkwalifika bħala istituzzjoni ta’ kreditu fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2013/36/UE, għandha titqies bħala entità taħt superviżjoni skont ir-Regolament MSU, dan ir-Regolament u l-liġi tal-Unjoni relevanti mingħajr preġudizzju għas-superviżjoni ta’ KPĊ mill-NCAs relevanti kif stipulati fir-Regolament (UE) Nru 648/2012;
21.
“grupp taħt superviżjoni” tfisser kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
grupp li l-impriża prinċipali tiegħu tkun istituzzjoni ta’ kreditu jew kumpanija holding finanzjarja li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru parteċipanti;
(b)
grupp li l-impriża prinċipali tiegħu tkun kumpanija holding finanzjarja mħallta li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru parteċipanti, kemm-il darba l-koordinatur tal-konglomerat finanzjarju, fi ħdan it-tifsira tad-Direttiva 2002/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) ikun awtorità kompetenti għas-superviżjoni ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu u jkun ukoll il-koordinatur fil-funzjoni tiegħu bħala superviżur ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu;
(c)
entitajiet taħt superviżjoni li kull waħda minnhom ikollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fl-istess Stat Membru parteċipanti, kemm-il darba jkunu affiljati b’mod permanenti ma’ korp ċentrali li jissorveljahom taħt il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) nru 575/2013 u li jkun stabbilit fl-istess Stat Membru parteċipanti;
22.
“grupp sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser grupp taħt superviżjoni li jkollu l-istatus ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni skont deċiżjoni tal-BĊE ibbażata fuq l-Artikolu 6(4) jew l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU;
23.
“grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni” tfisser grupp taħt superviżjoni li ma jkollux l-istatus ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU;
24.
“proċedura superviżorja tal-BĊE” tfisser kwalunkwe attività tal-BĊE mmirata lejn it-tħejjija tal-ħruġ ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, inklużi proċeduri komuni u l-impożizzjoni ta’ penali finanzjarji amministrattivi. Il-proċeduri superviżorji tal-BĊE kollha huma soġġetti għall-Parti III. Il-Parti III tapplika wkoll għall-impożizzjoni ta’ penali finanzjarji amministrattivi, ħlief jekk il-Parti X tipprovdi mod ieħor;
25.
“Proċedura superviżorja ta’ NCA” tfisser kull attività ta’ NCA indirizzata lejn it-tħejjija tal-ħruġ ta’ deċiżjoni superviżorja mill-NCA, li tkun indirizzata lil entità, entitajiet taħt superviżjoni jew gruppi taħt superviżjoni jew lejn persuna jew persuni, inkluża l-impożizzjoni ta’ penali amministrattivi;
26.
“Deċiżjoni superviżorja tal-BĊE” tfisser att legali adottat mill-BĊE fit-twettiq tal-kompiti u s-setgħat mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU li jieħu l-forma ta’ deċiżjoni tal-BĊE, tkun indirizzata lil entità/entitajiet taħt superviżjoni jew grupp/i taħt superviżjoni jew lil persuna jew persuni oħrajn, u li ma tkunx att legali ta’ applikazzjoni ġenerali;
27.
“pajjiż terz” tfisser pajjiż li la jkun Stat Membru u lanqas Stat Membru taż-Żona Ekonomika Ewropea;
28.
“jum tax-xogħol” tfisser jum li ma jkunx is-Sibt, il-Ħadd jew btala pubblika tal-BĊE skont il-kalendarju applikabbli għall-BĊE (11).
PARTI II
ORGANIZZAZZJONI TAL-MSU
TITOLU 1
STRUTTURI GĦAS-SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI U INQAS SINIFIKANTI
KAPITOLU 1
Superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
Artikolu 3
Timijiet superviżorji konġunti
1. Tim superviżorju konġunt għandu jiġi stabbilit għas-superviżjoni ta’ kull entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti. Kull tim superviżorju konġunt għandu jkun kompost minn membri tal-persunal mill-BĊE u mill-NCAs maħtura skont l-Artikolu 4 u li jaħdmu taħt il-koordinazzjoni ta’ membru tal-persunal innominat tal-BĊE (iktar ‘il quddiem il-“koordinatur tat-TSK”) u subkoordinatur tal-NCA wieħed jew aktar, kif stabbilit ulterjorment fl-Artikolu 6.
2. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet l-oħrajn ta’ dan ir-Regolament, il-kompiti ta’ tim superviżorju konġunt għandhom jinkludu, iżda ma għandhomx ikunu limitati għal, dawn li ġejjin:
(a)
it-twettiq tal-proċess superviżorju ta’ rieżami u evalwazzjoni (PSRE) li għalih issir referenza [bħala “Rieżami superviżorju u proċess ta’ evalwazzjoni”] fl-Artikolu 97 tad-Direttiva 2013/36/UE għall-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni li jkunu taħt is-superviżjoni tiegħu;
(b)
waqt li jitqies il-PSRE, il-parteċipazzjoni fit-tħejjija ta’ programm ta’ eżami superviżorju li jrid jiġi propost lill-Bord Superviżorju, inkluż pjan ta’ spezzjoni fuq is-sit, kif stipulat fl-Artikolu 99 tad-Direttiva 2013/36/KE, għal entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni;
(c)
l-implimentazzjoni tal-programm ta’ eżami superviżorju approvat mill-BĊE u kull deċiżjoni superviżorja tal-BĊE fir-rigward tal-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni li jkunu taħt is-superviżjoni tiegħu;
(d)
li tiġi żgurata koordinazzjoni tat-tim ta’ spezzjoni fuq is-sit imsemmi fil-Parti XI fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-pjan ta’ spezzjoni mhux fuq is-sit;
(e)
koordinazzjoni mal-NCAs fejn relevanti.
Artikolu 4
L-istabbiliment u l-koordinazzjoni ta’ timijiet superviżorji konġunti
1. Il-BĊE għandu jkun inkarigat mill-istabbiliment u l-kompożizzjoni ta’ timijiet superviżorji konġunti. Il-ħatra ta’ membri tal-persunal mill-NCAs għal timijiet superviżorji konġunti għandha ssir mill-NCAs rispettivi b’mod konformi mal-paragrafu 2.
2. B’mod konformi mal-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 6(8) tar-Regolament MSU u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 31 tiegħu, l-NCAs għandhom jaħtru persuna waħda jew aktar mill-persunal tagħhom bħala membru jew membri ta’ tim konġunt ta’ superviżjoni. Membru tal-persunal ta’ NCA jista’ jinħatar membru ta’ aktar minn tim superviżorju konġunt wieħed.
3. Minkejja l-paragrafu 2, il-BĊE jista’ jeħtieġ lill-NCAs li jimmodifikaw il-ħatriet li jkunu għamlu jekk dan ikun xieraq għall-finijiet tal-kompożizzjoni ta’ tim konġunt ta’ superviżjoni.
4. Meta aktar minn NCA waħda teżerċita kompiti superviżorji fi Stat Membru parteċipanti, jew meta fi Stat Membru parteċipanti l-liġi nazzjonali tagħti lil BĊN kompiti superviżorji speċifiċi u l-BĊN ma jkunx NCA, l-awtoritajiet relevanti għandhom jikkoordinaw il-parteċipazzjoni tagħhom fi ħdan it-timijiet konġunti ta’ superviżjoni.
5. Il-BĊE u l-NCAs għandhom jikkonsultaw ma’ xulxin u jiftiehmu dwar l-użu ta’ riżorsi tal-NCA fir-rigward tat-timijiet superviżorji konġunti.
Artikolu 5
Involviment ta’ membri tal-persunal minn BĊNi ta’ Stati Membri parteċipanti
1. Il-BĊNi ta’ Stati Membri parteċipanti li jkunu involuti fis-superviżjoni prudenzjali ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni taħt il-liġi nazzjonali tagħhom iżda li ma jkunux NCAs jistgħu jaħtru wkoll membru wieħed jew aktar tal-persunal tagħhom għal tim superviżorju konġunt.
2. Il-BĊE għandu jinżamm infurmat dwar dawn il-ħatriet u l-Artikolu 4 għandu japplika kif meħtieġ.
3. Meta l-membri tal-persunal ta’ BĊNi ta’ Stati Membri parteċipanti jkunu maħtura għal tim superviżorju konġunt, ir-referenza għal NCAs f’relazzjoni ma’ timijiet superviżorji konġunti għandhom jinqraw fis-sens li jinkludu referenza għal dawk il-BĊNi.
Artikolu 6
Il-koordinatur tat-TSK u subkoordinaturi
1. Il-koordinatur tat-TSK, assistit minn subkoordinaturi tal-NCA kif iddefinit fil-paragrafu 2, għandu jiżgura l-koordinazzjoni tax-xogħol fi ħdan it-tim superviżorju konġunt. Għal dan l-iskop, il-membri tat-tim superviżorju konġunt għandhom isegwu l-istruzzjonijiet tal-koordinatur tat-TSK fir-rigward tal-kompiti tagħhom fit-tim superviżorju konġunt. Dan għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-kompiti u d-dmirijiet tagħhom fi ħdan l-NCA rispettiva tagħhom.
2. Kull NCA li taħtar aktar minn membru tal-persunal wieħed għat-tim superviżorju konġunt għandha tinnomina wieħed minnhom bħala subkoordinatur (iktar ‘il quddiem “subkoordinatur tal-NCA”). Is-subkoordinaturi tal-NCA għandhom jassistu lill-koordinatur tat-TSK fir-rigward tal-organizzazzjoni u l-koordinazzjoni tal-kompiti fit-tim superviżorju konġunt, b’mod partikolari fir-rigward tal-membri tal-persunal li kienu maħtura mill-istess NCA bħas-subkoordinatur relevanti tal-NCA. Is-subkoordinatur tal-NCA jista’ jagħti struzzjonijiet lill-membri tat-tim superviżorju konġunt maħtura mill-istess NCA, kemm-il darba dawn ma jmorrux kontra l-istruzzjonijiet mogħtija mill-koordinatur tat-TSK.
KAPITOLU 2
Superviżjoni ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni
Artikolu 7
Involviment ta’ membri tal-persunal minn NCAs oħrajn f’tim superviżorju ta’ NCA
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 31(1) tar-Regolament MSU, meta b’rabta mas-superviżjoni ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE jiddetermina li huwa xieraq li jinvolvi lil membri tal-persunal minn NCA wieħed jew aktar fit-tim superviżorju ta’ NCA, il-BĊE jista’ jeħtieġ lil din tal-aħħar li tinvolvi lill-membri tal-persunal ta’ dawk l-NCAs l-oħrajn.
TITOLU 2
SUPERVIŻJONI FUQ BAŻI KKONSOLIDATA U PARTEĊIPAZZJONI TAL-BĊE U L-NCAS F’KULLEĠĠI TA’ SUPERVIŻURI
Artikolu 8
Superviżjoni fuq bażi konsolidata
1. Il-BĊE għandu jmexxi s-superviżjoni fuq bażi kkonsolidata kif ipprovdut fl-Artikolu 111 tad-Direttiva 2013/36/UE, fir-rigward ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji jew kumpaniji holding finanzjarji mħallta li jkunu sinifikanti fuq bażi kkonsolidata, meta l-impriża parent tkun jew istituzzjoni parent fi Stat Membru parteċipanti jew istituzzjoni parent tal-UE stabbilita fi Stat Membru parteċipanti.
2. L-NCA relevanti għandha twettaq il-kompitu tas-superviżur fuq bażi kkonsolidata fir-rigward ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji jew kumpaniji holding finanzjarji mħallta li jkunu inqas sinifikanti fuq bażi kkonsolidata.
Artikolu 9
Il-BĊE bħala l-presidenza ta’ kulleġġ ta’ superviżuri
1. Meta l-BĊE jkun is-superviżur konsolidanti, għandu jippresjedi l-kulleġġ stabbilit skont l-Artikolu 116 tad-Direttiva 2013/36/UE. L-NCAs tal-Istati Membri parteċipanti fejn ikunu stabbiliti l-kumpanija prinċipali, kumpaniji sussidjarji u fergħat sinifikanti fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 51 tad-Direttiva 2013/36/UE, jekk ikunu jeżistu, għandu jkollhom id-dritt li jipparteċipaw fil-kulleġġ bħala osservaturi.
2. Jekk ma jkun hemm ebda kulleġġ stabbilit skont l-Artikolu 116 tad-Direttiva 2013/36/UE, u entità sinifikanti taħt superviżjoni jkollha fergħat fi Stati Membri mhux parteċipanti li jitqiesu bħala sinifikanti skont l-Artikolu 51(1) tad-Direttiva 2013/36/UE, il-BĊE għandu jistabbilixxi kulleġġ ta’ superviżuri mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri ospitanti.
Artikolu 10
Il-BĊE u l-NCAs bħala membri ta’ kulleġġ ta’ superviżuri
Jekk is-superviżur konsolidanti ma jkunx fi Stat Membru parteċipanti, il-BĊE u l-NCAs għandhom jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri skont ir-regoli li ġejjin u l-liġi tal-Unjoni relevanti:
(a)
jekk l-entitajiet taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti jkunu kollha entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jipparteċipa fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala membru, waqt li l-NCAs għandhom ikunu intitolati li jipparteċipaw fl-istess kulleġġ bħala osservaturi;
(b)
jekk l-entitajiet taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti jkunu kollha entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, l-NCAs għandhom jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala membri;
(c)
jekk l-entitajiet taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti jkunu kemm entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni kif ukoll entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE u l-NCAs għandhom jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala membri. L-NCAs tal-Istati Membri parteċipanti fejn ikunu stabbiliti l-entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni għandhom ikunu intitolati li jipparteċipaw fil-kulleġġ ta’ superviżuri bħala osservaturi.
TITOLU 3
PROĊEDURI GĦAD-DRITT TAL-LIBERTÀ TA’ STABBILIMENT U TAL-LIBERTÀ TAL-FORNIMENT TA’ SERVIZZI
KAPITOLU 1
Proċeduri għad-dritt tal-libertà ta’ stabbiliment u tal-libertà tal-forniment ta’ servizzi fi ħdan l-MSU
Artikolu 11
Dritt ta’ stabbiliment ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu fi ħdan l-MSU
1. Kull entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għandha tinnotifika bl-intenzjoni tagħha lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn l-entità taħt superviżjoni sinifikanti jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha. L-informazzjoni għandha tiġi pprovduta skont ir-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE minnufih malli tirċievi din in-notifika.
2. Kull entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għandha tinnotifika lill-NCA tagħha dwar l-intenzjoni tagħha b’mod konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE.
3. Meta ma tittieħed ebda deċiżjoni kuntrarja mill-BĊE fi żmien xahrejn minn meta tiġi rċevuta n-notifika, il-fergħa msemmija fil-paragrafu 1 tista’ tiġi stabbilita u tibda l-attivitajiet tagħha. Il-BĊE għandu jikkomunika din l-informazzjoni lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun ser tiġi stabbilita l-fergħa.
4. Meta ma tittieħed ebda deċiżjoni kuntrarja mill-NCA tal-Istat Membru ospitanti fi żmien xahrejn minn meta tiġi rċevuta n-notifika, il-fergħa msemmija fil-paragrafu 2 tista’ tiġi stabbilita u tibda l-attivitajiet tagħha. L-NCA għandha tikkomunika din l-informazzjoni lill-BĊE u lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun ser tiġi stabbilita l-fergħa.
5. F’każ ta’ bidla f’xi informazzjoni kkomunikata skont il-paragrafi 1 u 2, l-entità taħt superviżjoni għandha tagħti notifika bil-miktub dwar din il-bidla lill-awtorità li tkun irċeviet l-informazzjoni inizjali ta’ mill-inqas xahar qabel ma ssir il-bidla. Din l-awtorità għandha tinforma lill-NCA tal-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-fergħa.
Artikolu 12
L-eżerċitar tal-libertà li jiġu pprovduti servizzi minn istituzzjonijiet ta’ kreditu fi ħdan l-MSU
1. Kull entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi billi tkompli twettaq l-attivitajiet tagħha fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għall-ewwel darba għandha tinnotifika l-intenzjoni tagħha lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn l-entità sinifikanti taħt superviżjoni ikollha l-uffiċċju prinċipali tagħha. L-informazzjoni tingħata b’mod konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 39(1) tad-Direttiva 2013/36/UE. L-NCA għandha wkoll tikkomunika n-notifika lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn is-servizzi ser jiġu pprovduti.
2. Kull entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi billi tkompli twettaq l-attivitajiet tagħha fi ħdan it-territorju ta’ Stat Membru parteċipanti ieħor għall-ewwel darba għandha tinnotifika lill-BĊE b’mod konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 39(1) tad-Direttiva 2013/36/UE. In-notifika għandha tiġi kkomunikata lill-BĊE u lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn is-servizzi ser jiġu pprovduti.
KAPITOLU 2
Proċeduri għad-dritt ta’ stabbiliment u l-libertà tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti li jipprovdu servizzi fi ħdan l-MSU
Artikolu 13
Notifika tal-eżerċitar tad-dritt ta’ stabbiliment fi ħdan l-MSU minn istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti
1. Meta l-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru parteċipanti tikkomunika l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE b’mod konformi mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 35(3) tiegħu, l-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn trid tiġi stabbilita l-fergħa għandha tkun id-destinatarja ta’ dik il-komunikazzjoni. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE minnufih malli tirċievi din il-komunikazzjoni.
2. Fi żmien xahrejn minn meta tirċievi l-komunikazzjoni mill-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru mhux parteċipanti, il-BĊE, fil-każ ta’ fergħa li tkun sinifikanti skont il-kriterji stipulati fl-Artikolu 6 tar-Regolament MSU u fil-Parti IV ta’ dan ir-Regolament, jew l-NCA relevanti f’każ ta’ fergħa li tkun inqas sinifikanti fuq il-bażi tal-kriterji stipulati fl-Artikolu 6 tar-Regolament MSU u fil-Parti IV ta’ dan ir-Regolament, għandha tippreparara biex tissorvelja lill-fergħa b’mod konformi mal-Artikoli 40 sa 46 tad-Direttiva 2013/36/UE, u jekk ikun meħtieġ, tindika l-kundizzjonijiet li taħthom, fl-interessi tal-ġid komuni, il-fergħa tista’ twettaq l-attività tagħha fl-Istat Membru ospitanti.
3. L-NCAs għandhom jinformaw lill-BĊE dwar il-kundizzjonijiet li taħthom, taħt il-liġi nazzjonali u fl-interessi tal-ġid ġenerali, l-attivitajiet jistgħu jitwettqu minn fergħa fl-Istat Membru tagħhom.
4. Bidla fi kwalunkwe informazzjoni pprovduta mill-istituzzjoni ta’ kreditu li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa skont il-punti (b), (c) jew (d) tal-Artikolu 35(2) tad-Direttiva 2013/36/UE għandha tiġi nnotifikata lill-NCA msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 14
Awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għall-fergħat
1. Skont l-Artikolu 4(2) tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jeżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti meta fergħa tkun sinifikanti skont it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tiegħu.
2. Meta fergħa tkun inqas sinifikanti skont it-tifsira tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU, l-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun stabbilita l-fergħa għandha teżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
Artikolu 15
Notifika tal-eżerċitar tal-libertà li jiġu pprovduti servizzi fi ħdan l-MSU minn istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti
Meta l-awtorità kompetenti ta’ Stat Membru mhux parteċipanti tipprovdi notifika skont it-tifsira tal-Artikolu 39(2) tad-Direttiva 2013/36/UE, in-notifika għandha tkun indirizzata lill-NCA tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun ser tiġi eżerċitata l-libertà li jiġu pprovduti servizzi. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE minnufih malli tirċievi din in-notifika.
Artikolu 16
Awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti għal-libertà li jiġu pprovduti servizzi
1. Skont l-Artikolu 4(2) u fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jwettaq il-kompiti tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti fir-rigward tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti li jeżerċitaw il-libertà li jipprovdu servizzi fi Stati Membri parteċipanti.
2. Jekk il-libertà li jiġu pprovduti servizzi tkun fl-interess tal-ġid ġenerali, suġġett għal ċerti kundizzjonijiet taħt il-liġi nazzjonali tal-Istati Membri parteċipanti, l-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar dawn il-kundizzjonijiet.
KAPITOLU 3
Proċeduri għad-dritt ta’ stabbiliment u għal-libertà li jiġu pprovduti servizzi fir-rigward ta’ Stati Membri mhux parteċipanti
Artikolu 17
Id-dritt ta’ stabbiliment u l-eżerċitar tal-libertà li jiġu pprovduti servizzi fir-rigward ta’ Stati Membri mhux parteċipanti
1. Entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa jew teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi fit-territorju ta’ Stat Membru mhux parteċipanti għandha tinnotifika lill-NCA relevanti bl-intenzjoni tagħha skont il-liġi tal-Unjoni applikabbli. L-NCA għandha tinforma immedjatament lill-BĊE malli tirċievi din in-notifika. Il-BĊE għandu jeżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
2. Entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni li tkun tixtieq tistabbilixxi fergħa jew teżerċita l-libertà li tipprovdi servizzi fit-territorju ta’ Stat Membru mhux parteċipanti għandha tinnotifika lill-NCA relevanti dwar l-intenzjoni tagħha skont il-liġi tal-Unjoni applikabbli. L-NCA relevanti għandha teżerċita s-setgħat tal-awtorità kompetenti tal-Istat Membru ospitanti.
TITOLU 4
SUPERVIŻJONI SUPPLIMENTARI TA’ KONGLOMERATI FINANZJARJI
Artikolu 18
Koordinatur
1. Il-BĊE għandu jassumi l-kompitu ta’ koordinatur ta’ konglomerat finanzarju skont il-kriterji stipulati fil-liġi tal-Unjoni relevanti fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni.
2. L-NCA għandha tassumi l-kompitu ta’ koordinatur ta’ konglomerat finanzarju skont il-kriterji stipulati fil-liġi tal-Unjoni relevanti fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
PARTI III
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI LI JAPPLIKAW GĦALL-OPERAT TAL-MSU
TITOLU 1
PRINĊIPJI U OBBLIGI
Artikolu 19
Ħarsa ġenerali
Din il-Parti tistabbilixxi (a) regoli ġenerali għat-tħaddim tal-MSU mill-BĊE u l-NCAs, u (b) id-dispożizzjonijiet li għandhom jiġu applikati mill-BĊE meta jwettaq proċedura superviżorja tal-BĊE.
Il-prinċipji ġenerali u d-dispożizzjonijiet li japplikaw bejn il-BĊE u l-NCAs f’kooperazzjoni mill-qrib huma stipulati fil-Parti IX.
Artikolu 20
Dmir ta’ kooperazzjoni in bona fede
Il-BĊE u l-NCAs għandhom ikunu soġġetti għad-dmir li jikkooperaw in bona fede, u għall-obbligu li jiskambjaw informazzjoni.
Artikolu 21
Obbligu ġenerali ta’ skambju ta’ informazzjoni
1. Mingħajr preġudizzju għas-setgħa tal-BĊE li jirċievi direttament, jew li jkollu aċċess dirett għal informazzjoni rrapportata minn entitajiet taħt superviżjoni, fuq bażi kontinwa, l-NCAs għandhom, b’mod partikolari, jipprovdu lill-BĊE b’mod tempestiv u preċiż bl-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex il-BĊE jkun jista’ jwettaq il-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi informazzjoni li tirriżulta mill-attivitajiet ta’ verifika u fuq il-post tal-NCAs.
2. F’ċirkustanzi fejn il-BĊE jikseb informazzjoni direttament mingħand il-persuni ġuridiċi jew fiżiċi msemmija fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU, huwa għandu jipprovdi lill-NCAs ikkonċernati b’dik l-informazzjoni b’mod tempestiv u preċiż. Din l-informazzjoni għandha tinkludi, b’mod partikolari, l-informazzjoni meħtieġa sabiex l-BCAs ikunu jistgħu jwettqu l-irwol tagħhom ta’ assistenza lill-BĊE.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 2, il-BĊE għandu jipprovdi lill-NCAs b’aċċess regolari għal informazzjoni aġġornata neċessarja għall-NCAs biex iwettqu l-kompiti tagħhom relatati mas-superviżjoni prudenzjali.
Artikolu 22
Id-dritt tal-BĊE li jagħti struzzjonijiet lill-NCAs jew l-NDAs biex jużaw is-setgħat tagħhom li jieħdu azzjoni jekk il-BĊE ikollu kompitu superviżorju iżda ebda setgħa relatata
1. Sal-limitu neċessarju għat-twettiq tal-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jesiġi, permezz ta’ struzzjonijiet, li l-NCAs jew l-NDAs jew it-tnejn li huma jagħmlu użu mis-setgħat tagħhom, taħt u skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fid-dritt nazzjonali u kif ipprovdut fl-Artikolu 9 tar-Regolament MSU, meta r-Regolament MSU ma jagħtix tali setgħat lill-BĊE.
2. L-NCAs u/jew, fir-rigward tal-Artikolu 5 tar-Regolament MSU, l-NDAs, għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar l-eżerċitar ta’ dawn is-setgħat mingħajr dewmien żejjed.
Artikolu 23
Reġim lingwistiku bejn il-BĊE u l-NCAs
Il-BĊE u l-NCAs għandhom jadottaw arranġamenti għall-komunikazzjonijiet tagħhom fi ħdan l-MSU, inkluż il-lingwa(i) li għandhom jintużaw.
Artikolu 24
Reġim lingwistiku bejn il-BĊE u persuni fiżiċi jew ġuridiċi, inklużi entitajiet taħt superviżjoni
1. Kull dokument mibgħut lill-BĊE minn entità taħt superviżjoni jew kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika oħra li tkun suġġetta individwalment għal proċeduri superviżorji tal-BĊE jista’ jiġi abbozzat bi kwalunkwe waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni, magħżula mill-entità jew persuna taħt superviżjoni.
2. Il-BĊE, entitajiet taħt superviżjoni u kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika oħra li tkun suġġetta individwalment għal proċeduri superviżorji tal-BĊE jistgħu jiftiehmu biex jużaw esklużivament lingwa uffiċjali waħda tal-Unjoni fil-komunikazzjoni tagħhom bil-miktub, inkluż fir-rigward ta’ deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE.
Ir-revoka ta’ tali ftehim dwar l-użu ta’ lingwa waħda għandha taffettwa biss l-aspetti tal-proċedura superviżorja tal-BĊE li jkunu għadhom ma twettqux.
Meta l-parteċipanti f’seduta orali jitolbu li jinstemgħu f’lingwa uffiċjali tal-Unjoni oħra apparti l-lingwa tal-proċedura superviżorja tal-BĊE, għandu jingħata avviż bil-quddiem suffiċjenti dwar din il-ħtieġa lill-BĊE sabiex ikun jista’ jagħmel l-arranġamenti neċessarji.
TITOLU 2
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI RELATATI MAL-PROĊESS ĠUST GĦALL-ADOZZJONI TA’ DEĊIŻJONIJIET SUPERVIŻORJI TAL-BĊE
KAPITOLU 1
Proċeduri superviżorji tal-BĊE
Artikolu 25
Prinċipji ġenerali
1. Kwalunkwe proċedura superviżorja tal-BĊE mibdija skont l-Artikolu 4 u t-Taqsima 2 tal-Kapitolu III tar-Regolament MSU għandha titwettaq b’mod konformi mal-Artikolu 22 tar-Regolament MSU u d-dispożizzjonijiet ta’ dan it-Titolu.
2. Id-dispożizzjonijiet ta’ dan it-Titolu ma għandhomx japplikaw għal proċeduri mwettqa mill-Bord Amministrattiv ta’ Rieżami.
Artikolu 26
Partijiet
1. Il-partijiet għal proċedura superviżorja tal-BĊE għandhom ikunu:
(a)
dawk li jagħmlu applikazzjoni;
(b)
dawk li lilhom il-BĊE jkun beħsiebu jindirizza jew ikun indirizza deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
2. L-NCAs jitqiesu li mhumiex partijiet.
Artikolu 27
Rappreżentanza ta’ parti
1. Parti tista’ tkun irrappreżentata mir-rappreżentanti legali jew statutorji tagħha jew minn kwalunkwe rappreżentant ieħor li jkollhom is-setgħa permezz ta’ mandat bil-miktub biex jieħdu kwalunkwe u kull azzjoni relatati mal-proċedura superviżorja tal-BĊE.
2. Kwalunkwe revoka tal-mandat għandha tkun effettiva biss malli l-BĊE jirċievi revoka bil-miktub. Il-BĊE għandu jagħti konferma meta jirċievi tali revoka.
3. Meta parti tkun ħatret rappreżentant fi proċedura superviżorja tal-BĊE, il-BĊE għandu jikkuntattja biss lir-rappreżentant maħtur f’dik il-proċedura superviżorja ħlief jekk iċ-ċirksutanzi partikolari jkunu jeħtieġu li l-BĊE jikkuntattja lill-parti direttament. F’dan l-aħħar każ, ir-rappreżentant għandu jiġi infurmat.
Artikolu 28
Obbligi ġenerali tal-BĊE u partijiet għal proċedura superviżorja tal-BĊE
1. Proċedura superviżorja tal-BĊE tista’ tinbeda ex officio jew fuq talba ta’ parti. Suġġett għall-paragrafu 3, il-BĊE għandu jiddetermina l-fatti li ser ikunu relevanti biex jadotta d-deċiżjoni finali tiegħu f’kull proċedura superviżorja tal-BĊE ex officio.
2. Fl-evalwazzjoni tiegħu, il-BĊE għandu jqis iċ-ċirkustanzi relevanti kollha.
3. Suġġett għal-liġi tal-Unjoni, parti għandha tkun meħtieġa li tipparteċipa fi proċedura superviżorja tal-BĊE u li tipprovdi assistenza sabiex tikkjarifika l-fatti. Fi proċeduri superviżorji tal-BĊE mibdija fuq talba ta’ parti, il-BĊE jista’ jillimita d-determinazzjoni tal-fatti min-naħa tiegħu għal talba lill-parti biex tipprovdi l-informazzjoni fattwali relevanti.
Artikolu 29
Evidenza fi proċeduri superviżorji tal-BĊE
1. Sabiex jivverifika l-fatti ta’ każ, il-BĊE għandu juża dik l-evidenza li jidhirlu li hija xierqa wara li jkun qies kollox.
2. Il-partijiet għandhom, suġġett għal-liġi tal-Unjoni, jassistu lill-BĊE biex jivverifika l-fatti tal-każ. B’mod partikolari, suġġett għal-limiti relatati ma’ proċeduri ta’ sanzjonament taħt il-liġi tal-Unjoni, il-partijiet għandhom jiddikjaraw fis-sewwa l-fatti li huma jafu bihom.
3. Il-BĊE jista’ jistabbilixxi limitu ta’ żmien sa meta l-evidenza għandha tiġi pprovduta mill-partijiet.
Artikolu 30
Xhieda u esperti fi proċeduri superviżorji tal-BĊE
1. Il-BĊE jista’ jisma’ xhieda u esperti jekk jidhirlu li dan huwa meħtieġ.
2. Meta l-BĊE jaħtar esperti huwa għandu jiddefinixxi l-kompitu ta’ dak l-espert permezz ta’ ftehim u jistabbilixxi limitu ta’ żmien sa meta l-espert għandu jissottometti r-rapport tiegħu.
3. Meta l-BĊE jisma’ xhieda jew esperti, huma għandhom ikunu intitolati fuq applikazzjoni għal rimbors tal-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tal-għajxien tagħhom. Ix-xhieda għandhom ikunu intitolati għal kumpens għal telf ta’ dħul u l-esperti huma intitolati għad-drittijiet miftiehma għas-servizz tagħhom wara li jkunu pprovdew id-dikjarazzjonijiet tagħhom. Il-kumpens għandu jiġi pprovdut ukoll b’mod konformi mad-dispożizzjonijiet xierqa li japplikaw għall-kumpens ta’ xhieda u r-remunerazzjoni ta’ esperti rispettivament mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
4. Il-BĊE jista’ jeħtieġ li l-persuni msemmija fl-Artikolu 11(1)(c) tar-Regolament MSU jidhru bħala xhieda fl-uffiċċji tal-BĊE jew fi kwalunkwe post ieħor fi Stat Membru parteċipanti ddeterminat mill-BĊE. Meta persuna msemmija fl-Artikolu 11(1)(c) tar-Regolament MSU tkun persuna ġuridika, il-persuni fiżiċi li jirrappreżentaw lil dik il-persuna ġuridika għandhom ikunu obbligati li jattendu skont is-sentenza preċedenti.
Artikolu 31
Id-dritt li wieħed jinstema’
1. Qabel ma l-BĊE jkun jista’ jadotta deċiżjoni superviżorja tal-BĊE indirizzata lil parti li taffettwa b’mod negattiv id-drittijiet ta’ dik il-parti, il-parti għandha tingħata l-opportunità li tikkummenta bil-miktub lill-BĊE dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE. Jekk il-BĊE jidhirlu li huwa xieraq huwa jista’ jagħti lill-partijiet l-opportunità li jikkummentaw dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE f’laqgħa. In-notifika li permezz tagħha l-BĊE jagħti lil parti l-opportunità li tipprovdi l-kummenti tagħha għandha ssemmi l-kontenut materjali tad-deċiżjoni superviżorja maħsuba tal-BĊE u l-fatti materjali, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali li fuqhom il-BĊE jkollu l-ħsieb li jibbaża d-deċiżjoni tiegħu. It-Taqsima 1 tal-Kapitolu III tar-Regolament MSU ma għandhiex tkun soġġetta għad-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. Jekk il-BĊE jagħti lil parti l-opportunità li tikkummenta dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE waqt laqgħa, l-assenza tal-parti mhijiex raġuni biex tiġi ddifferita l-laqgħa, ħlief jekk tkun ġiet debitament skużata milli tattendi. Jekk il-parti tiġi debitament skużata, il-BĊE jista’ jiddiferixxi l-laqgħa jew jagħti lill-parti l-opportunità li tikkummenta dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE bil-miktub. Il-BĊE għandu jħejji minuti bil-miktub tal-laqgħa li għandhom jiġu ffirmati mill-partijiet u għandu jipprovdi kopja tal-minuti lill-partijiet.
3. Il-parti għandha, fil-prinċipju, tingħata l-opportunità li tagħti l-kummenti tagħha bil-miktub fi skadenza ta’ ġimagħtejn wara li tirċievi dikjarazzjoni li tistabbilixxi l-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali li fuqhom il-BĊE jkun beħsiebu jibbaża d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
Fuq applikazzjoni tal-parti, il-BĊE jista’ jestendi t-terminu ta’ żmien kif xieraq.
F’ċirkustanzi partikolari, il-BĊE jista’ jqassar it-terminu ta’ żmien għal tlett ijiem tax-xogħol. It-terminu taż-żmien għandu jitqassar ukoll għal tlett ijiem tax-xogħol fis-sitwazzjonijiet koperti mill-Artikoli 14 u 15 tar-Regolament MSU.
4. Minkejja l-paragrafu 3, u suġġett għall-paragrafu 5, il-BĊE jista’ jadotta deċiżjoni superviżorja tal-BĊE indirizzata lil parti li taffettwa b’mod negattiv id-drittijiet ta’ dik il-parti mingħajr ma jagħti lill-parti l-opportunità li tikkummenta dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE qabel ma tiġi adottata jekk deċiżjoni urġenti tidher li tkun meħtieġa sabiex tiġi evitata ħsara sinifikanti għas-sistema finanzjarja.
5. Jekk tiġi adottata deċiżjoni superviżorja urġenti tal-BĊE b’mod konformi mal-paragrafu 4, il-parti għandha tingħata l-opportunità li tikkummenta bil-miktub dwar il-fatti, l-oġġezzjonijiet u r-raġunijiet legali relevanti għad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE mingħajr dewmien żejjed wara li tiġi adottata. Il-parti għandha, fil-prinċipju, tingħata l-opportunità li tipprovdi l-kummenti tagħha bil-miktub fi żmien ġimagħtejn minn meta tirċievi d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE. Fuq applikazzjoni mingħand il-parti, il-BĊE jista’ jestendi t-terminu ta’ żmien; madankollu, it-terminu ta’ żmien ma jistax jaqbeż is-sitt xhur. Il-BĊE għandu jagħmel rieżami tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE fid-dawl tal-kummenti tal-parti u jista’ jew jikkonfermaha, jirrevokaha, jemendaha jew inkella jirrevokaha u jissostitwiha b’deċiżjoni superviżorja ġdida tal-BĊE.
6. Għal proċeduri superviżorji tal-BĊE relatati ma’ penali skont l-Artikolu 18 tar-Regolament MSU u Parti X ta’dan ir-Regolament, il-paragrafi 4 u 5 ma għandhomx japplikaw.
Artikolu 32
Aċċess għall-fajls fi proċedura superviżorja tal-BĊE
1. Id-drittijiet tad-difiża tal-partijiet ikkonċernati għandhom ikunu rispettati bis-sħiħ fil-proċeduri superviżorji tal-BĊE. Għal dan l-iskop, u wara li tinfetaħ proċedura superviżorja tal-BĊE, il-partijiet għandhom ikunu intitolati li jkollhom aċċess għall-fajl tal-BĊE, suġġett għall-interess leġittimu ta’ persuni ġuridiċi u fiżiċi minbarra l-parti relevanti, għall-finijiet ta’ protezzjoni tas-sigrieti kummerċjali tagħhom. Id-dritt ta’ aċċess għall-fajl m’għandux jestendi għal informazzjoni kunfidenzjali. L-NCAs għandhom jgħaddu lill-BĊE, mingħajr dewmien żejjed, kull rikjesta li huma jirċievu li tkun relatata mal-aċċess għall-fajls li għandhom x’jaqsmu mal-proċeduri superviżorji tal-BĊE.
2. Il-fajls jikkonsistu fid-dokumenti kollha miksuba, prodotti jew ikkompilati mill-BĊE matul il-proċedura superviżorja tal-BĊE, irrispettivament mill-mezz ta’ ħżin.
3. Xejn f’dan l-Artikolu ma għandu jżomm lill-BĊE jew lill-NCAs milli jiżvelaw u jużaw l-informazzjoni meħtieġa bħala prova ta’ ksur.
4. Il-BĊE jista’ jiddetermina li l-aċċess għal fajl għandu jingħata b’wieħed jew aktar mill-modi li ġejjin, waqt li jitqiesu l-kapaċitajiet tekniċi tal-partijiet:
(a)
permezz ta’ CD-ROMs jew kwalunkwe mezz ta’ ħżin ta’ dejta elettronika inklużi dawk li jistgħu jsiru disponibbli fil-futur;
(b)
permezz ta’ kopji tal-fajl aċċessibbli f’forma stampata fuq karta mibgħuta lilhom bil-posta;
(c)
billi jiġu mistiedna jeżaminaw il-fajl aċċessibbli fl-uffiċċji tal-BĊE.
5. Għall-finijiet ta’ dan l-artikolu, informazzjoni kunfidenzjali tista’ tinkludi dokumenti interni tal- BĊE u tal-NCAs u korrispondenza bejn il-BĊE u NCA jew bejn NCAs.
KAPITOLU 2
Deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE
Artikolu 33
Motivazzjoni tad-deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE
1. Suġġett għall-paragrafu 2, deċiżjoni superviżorja tal-BĊE għandha tkun akkumpanjata b’dikjarazzjoni tar-raġunijiet għal dik id-deċiżjoni.
2. Id-dikjarazzjoni tar-raġunijiet għandha tinkludi l-fatti materjali u r-raġunijiet legali li fuqhom tkun ibbażata d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
3. Suġġett għall-Artikolu 31(4), il-BĊE għandu jibbaża deċiżjoni superviżorja tal-BĊE biss fuq fatti u oġġezzjonijiet li dwarhom parti setgħet tikkummenta.
Artikolu 34
Effett sospensiv
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 278 TFUE u l-Artikolu 24(8) tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jiddeċiedi li l-applikazzjoni ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE hija sospiża jew (a) billi jiddikjara dan fid-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, jew (b) f’każijiet għajr talba għal rieżami mill-Bord Amministrattiv ta’ Rieżami, fuq talba mid-destinatarju ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE.
Artikolu 35
Notifika ta’ deċiżjonijiet superviżorji tal-BĊE
1. Il-BĊE jista’ jinnotifika deċiżjoni superviżorja tal-BĊE lil parti (a) bil-fomm, (b) billi jinnotifika jew iwassal bl-idejn kopja tad-deċiżjoni superviżorja, (c) b’posta rreġistrata b’formola ta’ konferma, (d) b’servizz bil-kurrier express, (e) bit-telefax, jew (f) b’mod elettroniku, skont il-paragrafu 10.
2. Jekk rappreżentant jingħata mandat bil-miktub, il-BĊE jista’ jinnotifika d-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE lir-rappreżentant. F’dawk il-każijiet il-BĊE ma jkunx obbligat li jinnotifika wkoll id-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni rrappreżentata minn dak ir-rappreżentant.
3. F’każ ta’ notifika bil-fomm ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, notifika tad-deċiżjoni għandha titqies li ngħatat lid-destinatarju jekk membru tal-persunal tal-BĊE jkun informa (a) lill-persuna fiżika relevanti, fil-każ ta’ persuna fiżika jew (b) aġent riċevitur awtorizzat tal-persuna ġuridika, fil-każ ta’ persuna ġuridika, tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE. F’każ bħal dan, id-destinatarju għandu jingħata kopja bil-miktub tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE mingħajr dewmien żejjed wara dik in-notifika bil-fomm.
4. F’każ ta’ notifika ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE b’ittra rreġistrata b’formola ta’ konferma, in-notifika tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE titqies li ngħatat lid-destinatarju fl-għaxar jum wara li l-ittra tkun ġiet mgħoddija lill-fornitur tas-servizz tal-posta, sakemm il-konferma tal-irċevuta ma tindikax li l-ittra ġiet irċevuta f’data differenti.
5. F’każ ta’ notifika ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE b’servizz express bil-kurrier, in-notifika tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE għandha titqies li ngħatat lid-destinatarju fl-għaxar jum wara li l-ittra ġiet mgħoddija lis-servizz tal-kurrier, ħlief jekk id-dokument tal-konsenja tas-servizz tal-kurrier jindika li l-ittra ġiet irċevuta f’data differenti.
6. Għall-finijiet tal-paragrafi 4 u 5, id-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE għandha tkun indirizzata lil indirizz adattat għan-notifika (indirizz validu). Indirizz validu huwa:
(a)
fil-każ ta’ proċedura superviżorja tal-BĊE mibdija fuq talba jew applikazzjoni tad-destinatarju ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, l-indirizz ipprovdut mid-destinatarju fit-talba jew applikazzjoni tiegħu;
(b)
fil-każ ta’ entità taħt superviżjoni, l-aħħar indirizz tan-negozju tal-uffiċċju prinċipali pprovdut lill-BĊE mill-entità taħt superviżjoni;
(c)
fil-każ ta’ persuna fiżika, l-aħħar indirizz ipprovdut lill-BĊE u jekk ebda indirizz ma jiġi pprovdut lill-BĊE u l-persuna fiżika tkun impjegat, maniġer jew azzjonist ta’ entità taħt superviżjoni, l-indirizz tan-negozju tal-entità taħt superviżjoni skont (b).
7. Kull persuna li tkun parti għal proċedura superviżorja tal-BĊE għandha tipprovdi lill-BĊE indirizz validu fuq talba.
8. Jekk il-persuna tkun stabbilita jew iddomiċiljata fi Stat li ma jkunx Stat Membru, il-BĊE jista’ jesiġi li l-parti ssemmi, f’perijodu ta’ żmien raġonevoli, riċevitur awtorizzat li jkun residenti fi Stat Membru jew li jkollu post ta’ negozju fi Stat Membru. Jekk ebda riċevitur awtorizzat ma jissemma fuq talba ta’ din ix-xorta u sakemm tali riċevitur awtorizzat jissemma rispettivament, kull komunikazzjoni tista’ tiġi nnotifikata b’mod konformi mal-paragrafi 3 sa 5 u 9 fl-indirizz tal-parti disponibbli għall-BĊE.
9. Meta l-persuna li tkun id-destinatarja ta’ deċiżjoni superviżorja tal-BĊE tkun ipprovdiet numru tal-fax lill-BĊE, il-BĊE għandu jinnotifika deċiżjoni superviżorja tal-BĊE billi jibgħat kopja tad-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE b’telefax. Id-deċiżjoni superviżorja tal-BĊE titqies li ġiet innotifikata lid-destinatarju jekk il-BĊE jkun rċieva rapport ta’ tlestija mal-konsenja b’suċċess tat-telefax.
10. Il-BĊE jista’ jiddetermina l-kriterji li taħthom deċiżjoni superviżorja tal-BĊE tista’ tiġi nnotifikata b’mezzi elettroniċi ta’ komunikazzjoni jew oħrajn kumparabbli.
TITOLU 3
RAPPORTAR TA’ KSUR
Artikolu 36
Rapportar ta’ ksur
Kull persuna, in bona fede, tista’ tissottometti rapport direttament lill-BĊE jekk dik il-persuna jkollha bażi raġonevoli biex temmen li r-rapport ser juri ksur tal-atti legali msemmija fl-Artikolu 4(3) tar-Regolament MSU minn istituzzjonijiet ta’ kreditu, kumpaniji holding finanzjarji, kumpaniji holding finanzjarji mħallta jew awtoritajiet kompetenti (inkluż il-BĊE stess).
Artikolu 37
Protezzjoni xierqa għal rapporti ta’ ksur
1. Meta persuna tagħmel rapport in bona fede dwar allegat ksur tal-atti legali msemmija fl-Artikolu 4(3) tar-Regolament MSU minn entitajiet taħt superviżjoni jew awtoritajiet kompetenti, ir-rapport għandu jiġi ttrattat bħala rapport protett.
2. Kull dejta personali li tikkonċerna kemm lill-persuna li tagħmel rapport protett kif ukoll lill-persuna li tkun allegatament responsabbli għal ksur għandha tkun protetta b’mod konformi mal-qafas tal-Unjoni applikabbli għall-protezzjoni tad-dejta.
3. Il-BĊE ma għandux jiżvela l-identità ta’ persuna li tkun għamlet rapport protett mingħajr ma l-ewwel tikseb il-kunsens espliċitu ta’ dik il-persuna, ħlief jekk dak l-iżvelar ikun meħtieġ b’ordni tal-qorti fil-kuntest ta’ investigazzjonijiet ulterjuri jew proċeduri ġudizzjarji sussegwenti.
Artikolu 38
Proċeduri għas-segwitu ta’ rapporti
1. Il-BĊE għandu jevalwa r-rapporti kollha relatati ma’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni. Huwa għandu jevalwa rapporti relatati ma’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni fir-rigward ta’ ksur ta’ regolamenti jew deċiżjonijiet tal-BĊE. Fil-każ tal-aħħar, meta l-NCAs jirċievu dawn ir-rapporti, huma għandhom jibagħtu r-rapporti lill-BĊE, mingħajr ma jikkomunikaw l-identità tal-persuna li tkun għamlet ir-rapport, ħlief jekk dik il-persuna tagħti l-kunsens espliċitu tagħha.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, il-BĊE għandu jibgħat rapporti dwar entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni lill-NCA relevanti, mingħajr ma jikkomunika l-identità tal-persuna li tkun għamlet ir-rapport, ħlief jekk dik il-persuna tagħti l-kunsens espliċitu tagħha.
3. Il-BĊE għandu jiskambja informazzjoni mal-NCAs: (a) sabiex jevalwa jekk ir-rapporti ntbagħtux kemm lill-BĊE kif ukoll lill-NCA relevanti u sabiex jikkoordina l-isforzi; u (b) sabiex ikun jaf l-eżitu tas-segwitu tar-rapporti mibgħuta lill-NCAs.
4. Il-BĊE għandu juża diskrezzjoni raġonevoli meta jiddetermina kif għandu jevalwa r-rapporti li jkun irċieva u l-azzjonijiet li għandhom jittieħdu.
5. F’każ ta’ allegat ksur minn entitajiet taħt superviżjoni, l-entità relevanti taħt superviżjoni għandha tipprovdi lill-BĊE kull informazzjoni u dokumenti mitluba sabiex jevalwa r-rapporti li jkun irċieva.
6. Fil-każ ta’ ksur allegat minn awtoritajiet kompetenti (minbarra l-BĊE), il-BĊE għandu jitlob lill-awtorità kompetenti relevanti biex tagħti l-kummenti tagħha dwar il-fatti rrapportati.
7. Fir-rapport annwali tiegħu, kif deskritt fl-Artikolu 20(2) tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jipprovdi informazzjoni dwar ir-rapporti li jirċievi f’forma mqassra jew aggregata, b’mod li l-entitajiet jew persuni individwali taħt superviżjoni ma jkunux jistgħu jiġu identifikati.
PARTI IV
DETERMINAZZJONI TAL-ISTATUS TA’ ENTITÀ TAĦT SUPERVIŻJONI BĦALA SINIFIKANTI JEW INQAS SINIFIKANTI
TITOLU 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI RELATATI MAL-KLASSIFIKAZZJONI BĦALA SINIFIKANTI JEW INQAS SINIFIKANTI
Artikolu 39
Klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni fuq bażi individwali bħala sinifikanti
1. Entità taħt superviżjoni għandha titqies bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jekk il-BĊE jiddetermina dan f’deċiżjoni tal-BĊE indirizzata lill-entità relevanti taħt superviżjoni skont l-Artikoli 43 sa 49, waqt li jispjega r-raġunijiet li fuqhom tkun ibbażata dik id-deċiżjoni.
2. Entità taħt superviżjoni m’għandhiex tkompli tiġi kklassifikata bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jekk il-BĊE jiddetermina, f’deċiżjoni tal-BĊE indirizzata lill-entità taħt superviżjoni li tispjega r-raġunijiet li fuqhom tkun ibbażata dik id-deċiżjoni, li hija entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew ma għadhiex entità taħt superviżjoni.
3. Entità taħt superviżjoni tista’ tiġi kklassifikata bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni fuq il-bażi ta’ xi waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
id-daqs tagħha, kif stabbilit skont l-Artikoli 50 sa 55 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju tad-daqs”);
(b)
l-importanza tagħha għall-ekonomija tal-Unjoni jew kwalunkwe Stat Membru, kif iddeterminat skont l-Artikoli 56 sa 58 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju tal-importanza ekonomika”);
(c)
is-sinifikanza tagħha fir-rigward ta’ attivitajiet transkonfinali, kif iddeterminat skont l-Artikoli 59 u 60 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju tal-attivitajiet transkonfinali”);
(d)
talba għal jew ir-riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabilità (MES), kif iddeterminat skont l-Artikoli 61 sa 64 (iktar ‘il quddiem il-“kriterju ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta”);
(e)
il-fatt li l-entità taħt superviżjoni tkun waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti, kif iddeterminat skont l-Artikoli 65 u 66.
4. L-entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni għandhom jaqgħu taħt is-superviżjoni diretta tal-BĊE ħlief jekk ċirkustanzi partikolari jiġġustifikaw superviżjoni mill-NCA relevanti skont it-Titolu 9 ta’ din il-Parti.
5. Il-BĊE għandu jissorvelja wkoll direttament entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni taħt deċiżjoni tal-BĊE adottata skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU bl-effett li l-BĊE jeżerċita direttament is-setgħat relevanti kollha msemmija fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU. Għall-finijiet tal-MSU, l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti.
6. Qabel ma jieħu d-deċiżjonijiet tal-BĊE msemmija f’dan l-Artikolu, il-BĊE għandu jikkonsulta lill-NCAs relevanti. Kull deċiżjoni tal-BĊE msemmija f’dan l-Artikolu għandha tiġi nnotifikata wkoll lill-NCAs relevanti.
Artikolu 40
Klassifikazzjoni ta’ entitajiet taħt superviżjoni li huma parti minn grupp bħala sinifikanti
1. Jekk entità jew entitajiet taħt superviżjoni jkunu parti minn grupp taħt superviżjoni, il-kriterji għad-determinazzjoni tas-sinifikanza għandhom jiġu ddeterminati fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Titoli 3 sa 7 tal-Parti IV.
2. Kull waħda mill-entitajiet taħt superviżjoni li jiffurmaw parti minn grupp taħt superviżjoni għandhom jitqiesu li huma entità sinifikanti taħt superviżjoni f’kull waħda miċ-ċirkustanzi li ġejjin:
(a)
jekk il-grupp taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti jissodisfa l-kriterju tad-daqs, il-kriterju tal-importanza ekonomika, jew il-kriterju tal-attivitajiet transkonfinali;
(b)
jekk xi waħda mill-entitajiet taħt superviżjoni li jiffurmaw parti mill-grupp taħt superviżjoni tkun tissodisfa l-kriterju tal-assistenza finanzjarja pubblika diretta;
(c)
jekk xi waħda mill-entitajiet taħt superviżjoni li jiffurmaw parti mill-grupp taħt superviżjoni tkun waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
3. Meta grupp taħt superviżjoni jitqies li huwa sinifikanti jew li ma għadux sinifikanti, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE dwar il-klassifikazzjoni bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni, jew dwar it-tneħħija tal-klassifikazzjoni bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni, u għandu jipprovdi d-dati tal-bidu u tat-tmiem tas-superviżjoni diretta mill-BĊE lil kull entità taħt superviżjoni li tifforma parti mill-grupp taħt superviżjoni inkwistjoni skont il-kriterji u l-proċeduri pprovduti fl-Artikolu 39.
Artikolu 41
Dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward ta’ fergħat ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti
1. Il-fergħat kollha miftuħa fl-istess Stat Membru parteċipanti minn istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti għandhom jitqiesu bħala entità taħt superviżjoni waħda għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-fergħat miftuħa fi Stati Membri parteċipanti differenti minn istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti għandhom jiġu ttrattati individwalment bħala entitajiet taħt superviżjoni separati għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament.
3. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, fergħat ta’ istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti għandhom jiġu evalwati individwalment bħala entitajiet taħt superviżjoni separati, u separatament minn sussidjarji tal-istess istituzzjoni ta’ kreditu, meta jkun qiegħed jiġi ddeterminat jekk xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex sodisfatt.
Artikolu 42
Dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward ta’ sussidjarji ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu stabbiliti fi Stati Membri mhux parteċipanti u pajjiżi terzi
1. Sussidjarji stabbiliti fi Stat Membru jew Stati Membri parteċipanti minn istituzzjoni ta’ kreditu li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru mhux parteċipanti jew pajjiż terz għandhom jiġu evalwati separatament mill-fergħat ta’ dik l-istituzzjoni ta’ kreditu meta jiġi ddeterminat jekk xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex sodisfatt.
2. Is-sussidjarji li ġejjin għandhom jiġu evalwati b’mod separat meta jkun qed jiġi ddeterminat jekk xi wieħed mill-kriterji stipulati fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex issodisfat:
(a)
dawk li huma stabbiliti fi Stat Membru parteċipanti;
(b)
dawk li jappartjenu lil grupp li l-impriża prinċipali tiegħu jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru mhux parteċipanti jew f’pajjiż terz; u
(c)
dawk li ma jappartjenux għal grupp taħt superviżjoni fi ħdan Stati Membri parteċipanti.
TITOLU 2
PROĊEDURA GĦALL-KLASSIFIKAZZJONI TA’ ENTITAJIET TAĦT SUPERVIŻJONI BĦALA ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
KAPITOLU 1
Klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni bħala sinifikanti
Artikolu 43
Rieżami tal-istatus ta’ entità taħt superviżjoni
1. Ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor f’dan ir-Regolament, il-BĊE għandu jagħmel rieżami, ta’ mill-inqas fuq bażi annwali, dwar jekk entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni għadux jissodisfa xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU.
2. Ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor f’dan ir-Regolament, kull NCA għandha tagħmel rieżami, ta’ mill-inqas fuq bażi annwali, dwar jekk entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni jissodisfax xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU. Fil-każ ta’ grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni, dan ir-rieżami għandu jsir mill-NCA relevanti tal-Istat Membru parteċipanti fejn tkun stabbilita l-impriża prinċipali, li għandu jiġi ddeterminat fl-ogħla livell ta’ konsiderazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti.
3. Il-BĊE jista’ jagħmel rieżami, fi kwalunkwe ħin wara li jirċievi l-informazzjoni relevanti, b’mod partikolari fil-każijiet speċifikati fl-Artikolu 52, dwar jekk (a) entità taħt superviżjoni tissodisfax xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU u (b) jekk entità sinifikanti taħt superviżjoni ma għadhiex tissodisfa xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU.
4. Jekk NCA tistabbilixxi li entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni jissodisfa xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU, l-NCA relevanti għandha, mingħajr dewmien żejjed, tinforma lill-BĊE.
5. Fuq talba tal-BĊE jew ta’ NCA, il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom jikkooperaw biex jiddeterminaw jekk xi wieħed mill-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU huwiex sodisfatt fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni.
6. Jekk il-BĊE (a) jiddeċiedi li jassumi s-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni jew (b) jiddeċiedi li s-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni mill-BĊE għandha tintemm, il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom jikkooperaw sabiex jiżguraw it-tranżizzjoni mingħajr xkiel tal-kompetenzi superviżorji. B’mod partikolari, rapport li jistabbilixxi l-istorja superviżorja u l-profil ta’ riskju tal-entità taħt superviżjoni għandu jitħejja mill-NCA relevanti meta l-BĊE jassumi s-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni, u mill-BĊE meta l-NCA relevanti ssir kompetenti biex tagħmel superviżjoni tal-entità kkonċernata.
7. Il-BĊE għandu jiddetermina jekk entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni huwiex sinifikanti billi juża l-kriterji pprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU fl-ordni stabbilita hemmhekk, jiġifieri: (a) id-daqs; (b) l-importanza għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ kwalunkwe Stat Membru parteċipanti; (c) is-sinifikanza tal-attivitajiet transkonfinali; (d) talba għal jew riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika direttament mingħand il-FESF jew il-MES; (e) il-fatt li hija waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
Artikolu 44
Proċedura li għandha tiġi applikata meta jiġi ddeterminat is-sinifikat ta’ entità taħt superviżjoni
1. Meta jkun qed jiddeċiedi dwar il-klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni bħala sinifikanti taħt dan it-Titolu, u ħlief jekk stipulat mod ieħor, il-BĊE għandu japplika r-regoli proċedurali tat-Titolu 2 tal-Parti III ta’ dan ir-Regolament.
2. Il-BĊE għandu jinnotifika bil-miktub, fil-qafas taż-żmien stabbilit fl-Artikolu 45, deċiżjoni tal-BĊE dwar il-klassifikazzjoni ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni bħala sinifikanti għal kull entità taħt superviżjoni kkonċernata u għandu jikkomunika wkoll dik id-deċiżjoni lill-NCA relevanti. Għal entitajiet taħt superviżjoni li huma parti minn grupp sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinnotifika d-deċiżjoni tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti u għandu jiżgura li l-entitajiet kollha taħt superviżjoni fi ħdan il-grupp sinifikanti taħt superviżjoni jiġu infurmati kif meħtieġ.
3. Għall-entitajiet taħt superviżjoni li mhumiex innotifikati mill-BĊE skont il-paragrafu 1, il-lista msemmija fl-Artikolu 49(2) għandha sservi bħala notifika tal-klassifikazzjoni tagħhom bħala inqas sinifikanti.
4. Il-BĊE għandu jagħti lil kull entità taħt superviżjoni l-opportunità li tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub qabel ma tiġi adottata deċiżjoni tal-BĊE skont il-paragrafu 1.
5. Il-BĊE għandu, barra minn hekk, jagħti lill-NCAs relevanti, b’mod konformi mal-Artikolu 39(6), l-opportunità li jipprovdu osservazzjonijiet u kummenti bil-miktub, u dawn għandhom jitqiesu debitament mill-BĊE.
6. Entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni mid-data tan-notifika tad-deċiżjoni tal-BĊE li tiddetermina li hija entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni.
KAPITOLU 2
Bidu u tmiem ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE
Artikolu 45
Bidu ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE
1. Il-BĊE għandu jispeċifika f’deċiżjoni tal-BĊE d-data meta għandu jassumi superviżjoni diretta għal entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni li jkunu ġew ikklassifikati bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni. Dik id-deċiżjoni tal-BĊE tista’ tkun l-istess deċiżjoni bħal dik li saret referenza għaliha fl-Artikolu 44(2). Suġġett għall-paragrafu 2, il-BĊE għandu jinnotifika dik id-deċiżjoni tal-BĊE lil kull entità taħt superviżjoni kkonċernata, ta’ mill-inqas xahar qabel id-data meta jassumi superviżjoni diretta.
2. Jekk il-BĊE jassumi superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni jew fuq il-bażi ta’ talba għal jew ir-riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES, il-BĊE għandu jinnotifika d-deċiżjoni tal-BĊE msemmija fil-paragrafu 1 lil kull entità taħt superviżjoni kkonċernata fiż-żmien dovut, ta’ mill-inqas ġimgħa qabel id-data meta tassumi superviżjoni diretta.
3. Il-BĊE għandu jipprovdi kopji tad-deċiżjonijiet tal-BĊE msemmija fil-paragrafu 1 lill-NCAs relevanti.
4. Il-BĊE għandu jassumi superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni sa mhux aktar tard minn 12-il xahar wara d-data meta l-BĊE jinnotifika lil dik l-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 44(2).
5. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, fil-każ ta’ grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinnotifika id-deċiżjoni tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti, u għandu jiżgura li l-entitajiet taħt superviżjoni kollha fi ħdan dak il-grupp jiġu infurmati kif meħtieġ sal-iskadenza relevanti.
Artikolu 46
Tmiem ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE
1. Meta l-BĊE jiddetermina li ser tintemm is-superviżjoni diretta mill-BĊE ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu joħroġ deċiżjoni tal-BĊE lil kull entità taħt superviżjoni kkonċernata li tispeċifika d-data u r-raġunijiet għalfejn ser tintemm is-superviżjoni diretta. Il-BĊE għandu jadotta dik id-deċiżjoni ta’ mill-inqas xahar qabel id-data meta tkun ser tintemm is-superviżjoni diretta mill-BĊE. II-BĊE għandu jipprovdi wkoll kopja ta’ din id-deċiżjoni tal-BĊE lill-NCAs relevanti. L-Artikolu 45(5) għandu japplika kif meħtieġ.
2. Il-BĊE għandu jagħti lil kull entità taħt superviżjoni relevanti l-opportunità biex tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub, qabel l-adozzjoni ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont il-paragrafu 1.
3. Kull deċiżjoni tal-BĊE li tispeċifika d-data meta tkun ser tintemm is-superviżjoni diretta ta’ entità taħt superviżjoni mill-BĊE għandha tinħareġ flimkien mad-deċiżjoni li tikklassifika lil dik l-entità taħt superviżjoni bħala inqas sinifikanti.
Artikolu 47
Raġunijiet għat-temma tas-superviżjoni diretta mill-BĊE
1. Fil-każ ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni li tkun ikklassifikata bħala tali fuq il-bażi ta’ (a) id-daqs tagħha, (b) l-importanza tagħha għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ xi Stat Membru parteċipanti, jew (c) is-sinifikanza tal-attivitajiet transkonfinali, jew għaliex tkun parti minn grupp taħt superviżjoni li jissodisfa ta’ mill-inqas wieħed minn dawn il-kriterji, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm il-klassifikazzjoni tagħha bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni u s-superviżjoni diretta jekk, għal tliet snin kalendarji konsekuttivi, ebda wieħed mill-kriterji msemmija hawn fuq ipprovduti fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU ma jkun ġie ssodisfat fuq bażi individwali jew mill-grupp taħt superviżjoni li lilu tappartjeni l-entità taħt superviżjoni.
2. Fil-każ ta’ entità taħt superviżjoni li tkun ikklassifikata bħala sinifikanti fuq il-bażi li tkun intalbet assistenza finanzjarja pubblika diretta mingħand l-MES fir-rigward (a) tagħha stess, (b) ta’ grupp taħt superviżjoni li għalih tappartjeni l-entità taħt superviżjoni, jew (c) kull entità taħt superviżjoni li tappartjeni għal dak il-grupp u li ma hijiex sinifikanti fuq xi bażi oħra, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm il-klassifikazzjoni tagħha bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni u s-superviżjoni diretta, jekk l-assistenza finanzjarja pubblika diretta tkun ġiet miċħuda, imrodda lura bis-sħiħ jew mitmuma. F’każ li l-assistenza finanzjarja pubblika diretta tintradd lura jew tintemm, dik id-deċiżjoni tista’ tittieħed biss tliet snin kalendarji wara li l-assistenza finanzjarja pubblika diretta tintradd lura għal kollox jew tintemm.
3. F’każ ta’ entità taħt superviżjoni li tkun ikklassifikata bħala sinifikanti fuq il-bażi li hija waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti, kif iddeterminat skont l-Artikoli 65 sa 66, jew li tkun tappartjeni lill-grupp taħt superviżjoni ta’ tali istituzzjoni ta’ kreditu, u li ma tkunx sinifikanti fuq bażi oħra, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm il-klassifikazzjoni tagħha bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni jew is-superviżjoni diretta jekk, għal tliet snin kalendarji konsekuttivi, l-entità relevanti taħt superviżjoni ma kinitx waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
4. Fil-każ ta’ entità taħt superviżjoni li tkun issorveljata direttament mill-BĊE taħt deċiżjoni tal-BĊE adottata skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU u li ma tkunx sinifikanti fuq xi bażi oħra, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE li ttemm is-superviżjoni diretta mill-BĊE jekk fid-diskrezzjoni tiegħu s-superviżjoni diretta ma tkunx għadha neċessarja sabiex tiġi żgurata applikazzjoni konsistenti ta’ standards għoljin ta’ superviżjoni.
Artikolu 48
Proċeduri pendenti
1. Jekk tkun ser isseħħ bidla fil-kompetenza bejn il-BĊE u NCA, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tkun ser tintemm (iktar ‘il quddiem l-“awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm”) għandha tinforma lill-awtorità li tkun ser issir kompetenti (iktar ‘il quddiem l-“awtorità li tassumi s-superviżjoni”) dwar kull proċedura superviżorja mibdija formalment, li tkun teħtieġ deċiżjoni. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tipprovdi din l-informazzjoni immedjatament wara li ssir konxja mill-bidla imminenti fil-kompetenza. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha taġġorna din l-informazzjoni fuq bażi kontinwa, u bħala regola ġenerali ta’ kull xahar, meta jkun hemm informazzjoni ġdida dwar proċedura superviżorja biex tiġi rrapportata. L-awtorità li tassumi s-superviżjoni tista’, f’każijiet iġġustifikati debitament, tippermetti rapportar fuq bażi inqas frekwenti. Għall-iskop tal-Artikoli 48 u 49, proċedura superviżorja għandha tfisser proċedura superviżorja tal-BĊE jew ta’ NCA.
Qabel il-bidla fil-kompetenza, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tikkoordina mal-awtorità li tassumi s-superviżjoni mingħajr dewmien żejjed wara l-bidu formali ta’ xi proċedura superviżorja ġdida li tkun teħtieġ deċiżjoni.
2. Jekk il-kompetenza superviżorja tinbidel, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tagħmel sforzi biex tlesti kwalunkwe proċedura superviżorja pendenti li tkun teħtieġ deċiżjoni qabel id-data meta jkollha sseħħ il-bidla fil-kompetenza superviżorja.
3. Jekk proċedura superviżorja mibdija formalment li tkun teħtieġ deċiżjoni ma tkunx tista’ titlesta qabel id-data meta sseħħ bidla fil-kompetenza superviżorja, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tibqa’ kompetenti li tlesti dik il-proċedura superviżorja pendenti. Għal dan l-iskop, l-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha żżomm ukoll is-setgħat relevanti kollha sakemm tkun tlestiet il-proċedura superviżorja. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tlesti l-proċedura superviżorja pendenti inkwistjoni b’mod konformi mal-liġi applikabbli permezz tas-setgħat miżmuma minnha. L-awtorità li l-kompetenza tagħha tintemm għandha tinforma lill-awtorità li tassumi superviżjoni qabel ma tieħu xi deċiżjoni fi proċedura superviżorja li kienet pendenti qabel il-bidla fil-kompetenza. Hija għandha tipprovdi lill-awtorità li tassumi superviżjoni kopja tad-deċiżjoni meħuda u kull dokument relevanti li għandu x’jaqsam ma’ dik id-deċiżjoni.
4. B’deroga mill-paragrafu 3, il-BĊE jista’ jiddeċiedi fi żmien xahar minn meta jirċievi l-informazzjoni meħtieġa li jlesti l-evalwazzjoni tiegħu tal-proċedura superviżorja relevanti li tkun inbdiet formalment, u b’konsultazzjoni mal-NCA relevanti, li jieħu taħt idejh il-proċedura superviżorja kkonċernata. Jekk, minħabba raġunijiet ta’ liġi nazzjonali, deċiżjoni tal-BĊE tkun meħtieġa qabel it-tmiem tal-perijodu ta’ evalwazzjoni msemmi fis-sentenza preċedenti, l-NCA għandha tipprovdi lill-BĊE bl-informazzjoni meħtieġa u għandha tispeċifika b’mod partikolari l-qafas ta’ żmien sa meta l-BĊE għandu jiddeċiedi jekk għandux il-ħsieb jew le li jieħu taħt idejh il-proċedura. Meta l-BĊE jieħu taħt idejh proċedura superviżorja, huwa għandu jinnotifika lill-NCA relevanti u lill-partijiet dwar id-deċiżjoni tiegħu li jieħu taħt idejh il-proċedura superviżorja kkonċernata. Fid-deċiżjoni tal-BĊE tiegħu l-BĊE għandu jispeċifika l-konsegwenzi tat-teħid tal-kontroll ta’ din il-proċedura superviżorja.
5. Il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom jikkooperaw fir-rigward tat-tlestija ta’ kwalunkwe proċedura pendenti u jistgħu jiskambjaw kull informazzjoni relevanti għal dan l-iskop.
6. Dan l-Artikolu ma għandux japplika għal proċeduri komuni.
KAPITOLU 3
Lista ta’ entitajiet taħt superviżjoni
Artikolu 49
Pubblikazzjoni
1. Il-BĊE għandu jippubblika lista bl-isem ta’ kull entità u grupp taħt is-superviżjoni diretta tal-BĊE, li tindika, fejn relevanti għall-entità taħt superviżjoni, il-grupp taħt superviżjoni li għalih tappartjeni, u l-bażi legali speċifika għal dik is-superviżjoni diretta. Il-lista għandha tinkludi, fil-każ ta’ klassifikazzjoni bħala sinifikanti fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-valur totali tal-attiv tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni. Il-BĊE għandu jippubblika wkoll l-isem tal-entitajiet taħt superviżjoni li, għalkemm ikunu jissodisfaw xi wieħed mill-kriterji msemmija fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU u għalhekk jikkwalifikaw bħala sinifikanti, madankollu jitqiesu bħala inqas sinifikanti mill-BĊE minħabba ċirkustanzi partikolari b’mod konformi mat-Titolu 9 tal-Parti IV, u għalhekk ma jkunux taħt is-superviżjoni diretta tal-BĊE.
2. Il-BĊE għandu jippubblika lista li jkun fiha l-isem ta’ kull entità taħt supervżjoni minn NCA u l-isem tal-NCA relevanti.
3. Il-listi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom jiġu ppubblikati b’mod elettroniku u għandhom ikunu aċċessibbli fuq il-websajt tal-BĊE.
4. Il-listi msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom jiġu aġġornati fuq bażi regolari.
TITOLU 3
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TAD-DAQS
Artikolu 50
Determinazzjoni tas-sinifikanza fuq il-bażi tad-daqs
1. Il-kwistjoni jekk entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni humiex sinifikanti fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs għandha tiġi ddeterminata b’referenza għall-valur totali tal-attiv tagħhom.
2. Entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti jekk il-valur totali tal-attiv tagħhom ikun jaqbeż EUR 30 biljun (iktar ‘il quddiem il-“livell minimu tad-daqs”).
Artikolu 51
Bażi biex jiġi ddeterminat jekk entità taħt superviżjoni hijiex sinifikanti fuq il-bażi tad-daqs
1. Jekk l-entità taħt superviżjoni tkun parti minn grupp taħt superviżjoni, il-valur totali tal-attiv tagħha għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tar-rapportar ikkonsolidat prudenzjali ta’ tmiem is-sena għall-grupp taħt superviżjoni skont il-liġi applikabbli.
2. Jekk l-attiv totali ma jkunx jista’ jiġi ddeterminati fuq il-bażi tad-dejta msemmija fil-paragrafu 1, il-valur totali tal-attiv għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tal-kontijiet annwali kkonsolidati u vverifikati l-aktar reċenti li jkunu mħejjija b’konformità mal-Istandards Internazzjonali tar-Rapportar Finanzjarju (IFRS - International Financial Reporting Standards) applikabbli fi ħdan l-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12) u, jekk dawk il-kontijiet annwali ma jkunux disponibbli, il-kontijiet annwali kkonsolidati mħejjija skont il-liġijiet nazzjonali applikabbli dwar il-kontabilità.
3. Jekk l-entità taħt superviżjoni ma tkunx parti minn grupp taħt superviżjoni, il-valur totali tal-attiv tagħha għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tar-rapportar individwali prudenzjali ta’ tmiem is-sena skont il-liġi applikabbli.
4. Jekk l-attiv totali ma jkunx jista’ jiġi ddeterminat permezz tad-dejta msemmija fil-paragrafu 3, il-valur totali tal-attiv għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tal-kontijiet finanzjarji annwali vverifikati l-aktar reċenti li jkunu mħejjija skont l-IFRS, kif applikabbli fi ħdan l-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 u, jekk dawk il-kontijiet finanzjarji annwali ma jkunux disponibbli, il-kontijiet finanzjarji annwali mħejjija b’mod konformi mal-liġijiet nazzjonali applikabbli dwar il-kontabilità.
5. Jekk l-entità taħt superviżjoni tkun fergħa ta’ istituzzjoni ta’ kreditu li tkun stabbilita fi Stat Membru mhux parteċipanti, il-valur totali tal-attiv tagħha għandu jiġi ddeterminat fuq il-bażi tad-dejta statistika rrapportata skont ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32) tal-Bank Ċentrali Ewropew (13).
Artikolu 52
Bażi biex tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tad-daqs f’ċirkustanzi speċifiċi jew eċċezzjonali
1. Jekk, fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni, ikun hemm bidla sostanzjali eċċezzjonali fiċ-ċirkustanzi li tkun relevanti sabiex tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, l-NCA relevanti għandha tirrevedi jekk għadux issodisfat jew le l-livell minimu tad-daqs.
Jekk isseħħ bidla bħal din fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinvestiga jekk għadux issodisfat il-limitu minimu tad-daqs.
Bidla sostanzjali eċċezzjonali f’ċirkustanzi relevanti sabiex tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs għandha tinkludi kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin: (a) il-fużjoni ta’ żewġ istituzzjonijiet ta’ kreditu jew aktar, (b) il-bejgħ jew it-trasferiment ta’ taqsima sostanzjali ta’ negozju, (c) it-trasferiment ta’ ishma f’istituzzjoni ta’ kreditu b’mod li din ma tibqax tappartjeni lil grupp taħt superviżjoni li għalih kienet tappartjeni qabel il-bejgħ, (d) id-deċiżjoni finali li jsir l-istralċ ordnat tal-entità (jew grupp) taħt superviżjoni, (e) sitwazzjonijiet fattwali kumparabbli.
2. Entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni u, fil-każ ta’ grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni, l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti għandhom jinfurmaw lill-NCA relevanti dwar kwalunkwe bidla msemmija fil-paragrafu 1.
Entità sinifikanti taħt superviżjoni u, fil-każ ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni, l-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar kwalunkwe bidla msemmija fil-paragrafu 1.
3. B’deroga mir-regola ta’ tliet snin ipprovduta fl-Artikolu 47(1) sa (3), u fil-każ ta’ ċirkustanzi eċċezzjonali inklużi dawk imsemmijin fil-paragrafu 1, il-BĊE għandu jiddeċiedi, b’konsultazzjoni mal-NCAs, jekk l-entitajiet taħt superviżjoni affettwati humiex sinifikanti jew inqas sinifikanti u d-data minn meta s-superviżjoni għandha ssir mill-BĊE jew NCAs.
Artikolu 53
Gruppi ta’ impriżi kkonsolidati
1. Għall-finijiet li tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-grupp taħt superviżjoni ta’ impriżi kkonsolidati għandu jikkonsisti fl-impriżi li jkollhom jiġu kkonsolidati għal skopijiet prudenzjali skont il-liġi tal-Unjoni.
2. Għall-iskop li tiġi ddeterminata s-sinifikanza fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-grupp ta’ impriżi kkonsolidati taħt superviżjoni għandu jinkludi wkoll sussidjarji u fergħat fi Stati Membri mhux parteċipanti u f’pajjiżi terzi.
Artikolu 54
Metodu ta’ konsolidazzjoni
Il-metodu ta’ konsolidazzjoni għandu jkun il-metodu ta’ konsolidazzjoni applikabbli skont il-liġi tal-Unjoni għal skopijiet prudenzjali.
Artikolu 55
Metodu għall-kalkolu ta’ attiv totali
Għall-iskop li tiġi ddeterminata s-sinifikanza ta’ istituzzjoni ta’ kreditu fuq il-bażi tal-kriterju tad-daqs, il-“valur totali tal-attiv” għandu jkun idderivat mil-linja “attiv totali” fuq karta tal-bilanċ imħejjija skont il-liġi tal-Unjoni għal skopijiet prudenzjali.
TITOLU 4
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TAL-IMPORTANZA GĦALL-EKONOMIJA TAL-UNJONI JEW TA’ KULL STAT MEMBRU PARTEĊIPANTI
Artikolu 56
Livell minimu tal-importanza ekonomika nazzjonali
Entità ssorveljata stabbilita fi Stat Membru parteċipanti jew grupp taħt superviżjoni li l-impriża prinċipali tiegħu tkun stabbilita fi Stat Membru parteċipanti għandha tiġi kklassifikata bħala sinifikanti fuq il-bażi tal-importanza tagħha għall-ekonomija tal-Istat Membru parteċipanti relevanti jekk:
(livell minimu tal-importanza ekonomika nazzjonali)
u
A ≥ EUR 5 biljun
fejn:
A
huwa l-valur totali tal-attiv ddeterminat skont l-Artikoli 51 sa 55 għal sena kalendarja partikolari, u
B
huwa l-prodott domestiku gross bi prezzijiet tas-suq kif iddefinit fil-punt 8.89 tal-Anness A għar-Regolament (UE) Nru 549/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) (ESA 2010) u ppubblikat mill-Eurostat għas-sena kalendarja partikolari.
Artikolu 57
Kriterji biex jiġi ddeterminat is-sinifikat fuq il-bażi tal-importanza għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ kull Stat Membru parteċipanti
1. Il-BĊE għandu jqis il-kriterji li ġejjin, b’mod partikolari, meta jevalwa jekk entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni humiex sinifikanti għall-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ Stat Membru parteċipanti għal raġunijiet oħrajn apparti dawk stipulati fl-Artikolu 56:
(a)
is-sinifikanza tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni għal setturi ekonomiċi speċifiċi fl-Unjoni jew fi Stat Membru sinifikanti;
(b)
kemm huma interkonnessi l-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni mal-ekonomija tal-Unjoni jew ta’ Stat Membru parteċipanti;
(c)
kemm huma sostitwibbli l-entità jew il-grupp taħt superviżjoni kemm bħala parteċipant fis-suq kif ukoll bħala fornitur ta’ servizzi għall-klijenti;
(d)
il-kumplessità kummerċjali, strutturali u operazzjonali tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni.
2. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
Artikolu 58
Determinazzjoni tas-sinifikanza fuq il-bażi tal-importanza għall-ekonomija ta’ xi Stat Membru parteċipanti fuq talba ta’ NCA
1. NCA tista’ tinnotifika lill-BĊE li hija tqis lil entità taħt superviżjoni bħala sinifikanti fir-rigward tal-ekonomija domestika tagħha.
2. Il-BĊE għandu jevalwa n-notifika tal-NCA fuq il-bażi tal-kriterji stipulati fl-Artikolu 57(1).
3. L-Artikolu 57 għandu japplika kif meħtieġ.
TITOLU 5
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TAS-SINIFIKANZA TA’ ATTIVITAJIET TRANSKONFINALI
Artikolu 59
Kriterji għad-determinazzjoni tas-sinifikanza fuq il-bażi tas-sinifikanza ta’ attivitajiet transkonfinali ta’ grupp taħt superviżjoni
1. Grupp taħt superviżjoni jista’ jitqies bħala sinifikanti mill-BĊE fuq il-bażi tal-attivitajiet transkonfinali tiegħu meta l-impriża prinċipali ta’ grupp taħt superviżjoni jkollha sussidjarji stabbiliti, li jkunu huma stess istituzzjonijiet ta’ kreditu, f’aktar minn Stat Membru parteċipanti wieħed.
2. Grupp taħt superviżjoni jista’ jitqies bħala sinifikanti mill-BĊE fuq il-bażi tal-attivitajiet transkonfinali tiegħu biss jekk il-valur totali tal-assi tiegħu jkun aktar minn EUR 5 biljun u:
(a)
il-proporzjon tal-attiv transkonfinali tiegħu għall-attiv totali tiegħu jkun aktar minn 20 %; jew
(b)
il-proporzjon tal-passiv transkonfinali tiegħu għall-passiv totali tiegħu jkun aktar minn 20 %.
3. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
Artikolu 60
Attiv u passiv transkonfinali
1. “Attiv transkonfinali”, fil-kuntest ta’ grupp taħt superviżjoni, tfisser il-parti tal-attiv totali li fir-rigward tiegħu l-kontroparti tkun istituzzjoni ta’ kreditu jew persuna ġuridika jew fiżika oħra sitwata fi Stat Membru parteċipanti minbarra fl-Istat Membru fejn l-impriża prinċipali tal-grupp relevanti taħt superviżjoni jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha.
2. “Passiv transkonfinali”, fil-kuntest ta’ grupp taħt superviżjoni, tfisser il-parti tal-passiv totali li fir-rigward tiegħu l-kontroparti tkun istituzzjoni ta’ kreditu jew persuna ġuridika jew fiżika oħra sitwata fi Stat Membru parteċipanti minbarra fl-Istat Membru fejn l-impriża prinċipali tal-grupp relevanti taħt superviżjoni jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha.
TITOLU 6
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI TA’ TALBA GĦAL JEW IR-RIĊEVIMENT TA’ ASSISTENZA FINANZJARJA PUBBLIKA MILL-FESF JEW L-MES
Artikolu 61
Talba għal jew riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES
1. Assistenza finanzjarja pubblika diretta lil entità taħt superviżjoni tintalab meta ssir talba minn membru tal-MES għall-għoti ta’ assistenza finanzjarja mill-MES lil dik l-entità b’mod konformi ma’ deċiżjoni meħuda mill-Bord tal-Gvernaturi tal-MES taħt l-Artikolu 19 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabilità fir-rigward tar-rikapitalizzazzjoni diretta ta’ istituzzjoni ta’ kreditu u bl-istrumenti adottati taħt dik id-deċiżjoni.
2. Assistenza finanzjarja pubblika diretta tiġi riċevuta minn istituzzjoni ta’ kreditu meta l-assistenza finanzjarja tkun ġiet riċevuta mill-istituzzjoni ta’ kreditu skont id-deċiżjoni u l-istrumenti msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 62
Obbligu tal-NCAs lil jinfurmaw lill-BĊE dwar il-possibbiltà ta’ talba għal jew tar-riċeviment ta’ assistenza finanzjarja pubblika minn entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-obbligu stipulat fl-Artikolu 96 biex jiġi infurmat il-BĊE dwar id-deterjorament tal-qagħda finanzjarja ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni, l-NCA għandha tinforma lill-BĊE malli ssir taf bil-ħtieġa possibbli li tingħata assistenza finanzjarja pubblika lil entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni fuq livell nazzjonali indirettament mill-MES u/jew mill-MES.
2. L-NCA għandha tissottometti l-evalwazzjoni tagħha tal-qagħda finanzjarja tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni lill-BĊE għall-kunsiderazzjoni tiegħu, qabel ma tissottomettiha lill-MES, ħlief f’każijiet ta’ urġenza ġġustifikati debitament.
Artikolu 63
Bidu u tmiem tas-superviżjoni diretta
1. Entità taħt superviżjoni li fir-rigward tagħha tintalab assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES jew li tkun irċeviet assistenza finanzjarja pubblika diretta mill-MES għandha tiġi kklassifikata bħala entità sinifikanti taħt superviżjoni mid-data meta tkun intalbet f’isimha l-assistenza finanzjarja pubblika diretta.
2. Id-data meta l-BĊE jassumi s-superviżjoni diretta għandha tiġi speċifikata f’deċiżjoni tal-BĊE skont it-Titolu 2.
3. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
Artikolu 64
Kamp ta’ applikazzjoni
Jekk tintalab assistenza finanzjarja pubblika diretta fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni li tkun parti minn grupp taħt superviżjoni, l-entitajiet kollha taħt superviżjoni li jkunu parti minn dak il-grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti.
TITOLU 7
DETERMINAZZJONI TAS-SINIFIKANZA FUQ IL-BAŻI LI L-ENTITÀ TAĦT SUPERVIŻJONI HIJA WAĦDA MIT-TLIET ISTITUZZJONIJIET TA’ KREDITU L-AKTAR SINIFIKANTI FI STAT MEMBRU PARTEĊIPANTI
Artikolu 65
Kriterji biex jiġu ddeterminati t-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti
1. Istituzzjoni ta’ kreditu jew grupp taħt superviżjoni għandhom jiġu kklassifikati bħala sinifikanti jekk ikunu fost it-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti.
2. Għall-finijiet li jiġu identifikati t-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti, il-BĊE u l-NCA relevanti għandhom iqisu d-daqs tal-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni rispettivament, kif iddeterminat skont l-Artikoli 50 sa 55.
Artikolu 66
Proċessi ta’ rieżami
1. Fir-rigward ta’ kull Stat Membru parteċipanti, il-BĊE għandu jistabbilixxi sal-1 ta’ Ottubru ta’ kull sena kalendarja jekk tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni b’impriża prinċipali stabbilita f’dak l-Istat Membru parteċipanti għandhomx jiġu kklassifikati jew le bħala entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni.
2. Fuq talba tal-BĊE, l-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE dwar it-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti stabbiliti fl-Istati Membri parteċipanti rispettivi tagħhom sal-1 ta’ Ottubru tas-sena kalendarja inkwistjoni. It-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti għandhom jiġu ddeterminati mill-NCAs fuq il-bażi tal-kriterji stipulati fl-Artikoli 50 sa 55.
3. Għal kull waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fl-Istati Membri parteċipanti, l-NCA relevanti għandha tipprovdi lill-BĊE b’rapport li jistabbilixxi l-istorja superviżorja u l-profil ta’ riskju f’kull każ, ħlief jekk l-istituzzjoni ta’ kreditu jew il-grupp taħt superviżjoni diġà jkunu kklassifikati bħala sinifikanti.
Malli jirċievi l-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2, il-BĊE għandu jagħmel l-evalwazzjoni tiegħu stess. Il-BĊE jista’, għal dan l-iskop, jitlob lill-NCA relevanti biex tipprovdi kwalunkwe informazzjoni relevanti.
4. Jekk, fl-1 ta’ Ottubru ta’ sena partikolari, waħda jew aktar mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew wieħed jew aktar mill-gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti fi Stat Membru parteċipanti ma jkunux ikklassifikati bħala entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni skont it-Titolu 2 fir-rigward ta’ kwalunwke waħda mit-tliet istituzzjonijiet ta’ kreditu jew gruppi taħt superviżjoni l-aktar sinifikanti li ma jkunux ikklassifikati bħala sinifikanti.
5. L-Artikolu 52(3) għandu japplika kif meħtieġ.
TITOLU 8
DEĊIŻJONI TAL-BĊE LI JAGĦMEL SUPERVIŻJONI DIRETTA TA’ ENTITAJIET INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI SKONT L-ARTIKOLU 6(5)(B) TAR-REGOLAMENT MSU
Artikolu 67
Kriterji għal deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU
1. Il-BĊE jista’, skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU, jiddeċiedi fi kwalunkwe ħin, permezz ta’ deċiżjoni tal-BĊE, li jeżerċita direttament is-superviżjoni ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni meta dan ikun meħtieġ sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
2. Qabel ma tittieħed id-deċiżjoni tal-BĊE msemmija fil-paragrafu 1, il-BĊE għandu jqis, inter alia, kwalunkwe wieħed minn dawn il-fatturi:
(a)
jekk l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni jkunux qrib li jissodisfaw xi wieħed mill-kriterji li tinsab fl-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU;
(b)
kemm ikunu interkonnessi l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni ma’ istituzzjonijiet ta’ kreditu oħrajn;
(c)
jekk l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni kkonċernata tkunx sussidjarja ta’ entità taħt superviżjoni li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru mhux parteċipanti jew pajjiż terz u tkun stabbilixxiet sussidjarja waħda jew aktar, li jkunu wkoll istituzzjonijiet ta’ kreditu, jew fergħa waħda jew aktar fi Stati Membri parteċipanti, li minnhom waħda jew aktar tkun sinifikanti;
(d)
il-fatt li l-istruzzjonijiet tal-BĊE ma jkunux ġew segwiti mill-NCA;
(e)
il-fatt li l-NCA ma tkunx ikkonformat mal-atti msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament MSU.
(f)
il-fatt li l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni tkun talbet jew irċeviet indirettament assistenza finanzjarja mill-FESF jew l-MES.
Artikolu 68
Proċedura għat-tħejjija ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU fuq talba ta’ NCA
1. Il-BĊE jista’, fuq it-talba ta’ NCA, jevalwa jekk huwiex neċessarju jew le li jeżerċita superviżjoni diretta skont ir-Regolament MSU fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżjorji għoljin.
2. It-talba tal-NCA għandha: (a) tidentifika l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni li fir-rigward tagħhom l-NCA tkun tal-fehma li l-BĊE għandu jassumi superviżjoni diretta, u (b) tiddikjara għalfejn is-superviżjoni tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni mill-BĊE hija meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
3. It-talba tal-NCA għandha tkun akkumpanjata b’rapport li jindika l-istorja superviżorja u l-profil tar-riskju tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni relevanti.
4. Jekk il-BĊE ma jaqbilx mat-talba tal-NCA, huwa għandu jikkonsulta mal-NCA kkonċernata qabel l-evalwazzjoni finali tiegħu dwar jekk is-superviżjoni mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hijiex neċessarja sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
5. Jekk il-BĊE jiddeċiedi li s-superviżjoni mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hija meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni ta’ standards superviżorji għoljin, huwa għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE b’mod konformi mat-Titolu 2.
Artikolu 69
Proċedura għat-tħejjija ta’ deċiżjonijiet tal-BĊE skont l-Artikolu 6(5)(b) tar-Regolament MSU fuq l-inizjattiva tal-BĊE stess
1. Il-BĊE jista’ jitlob lil NCA biex tipprovdi rapport li jistabbilixxi l-istorja superviżorja u l-profil tar-riskju tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni relevanti. Il-BĊE għandu jispeċifika d-data sa meta għandu jintbagħatlu dak ir-rapport.
2. Il-BĊE għandu jikkonsulta mal-NCA qabel l-evalwazzjoni finali tiegħu dwar jekk is-superviżjoni mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hijiex neċessarja sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
3. Jekk il-BĊE jikkonkludi li s-superviżjoni diretta mill-BĊE tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni hija meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-applikazzjoni ta’ standards superviżorji għoljin, huwa għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE b’mod konformi mat-Titolu 2.
TITOLU 9
ĊIRKOSTANZI PARTIKOLARI LI JISTGĦU JIĠĠUSTIFIKAW IL-KLASSIFIKAZZJONI TA’ ENTITÀ TAĦT SUPERVIŻJONI BĦALA INQAS SINIFIKANTI MINKEJJA LI L-KRITERJI GĦALL-KLASSIFIKAZZJONI BĦALA SINIFIKANTI JKUNU SSODISFATI
Artikolu 70
Ċirkustanzi partikolari li jwasslu għall-klassifikazzjoni ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni bħala inqas sinifikanti
1. Ikunu jeżistu ċirkustanzi partikolari kif imsemmija fit-tieni u l-ħames subparagrafi tal-Artikolu 6(4) tar-Regolament MSU (iktar ‘il quddiem iċ-“ċirkustanzi partikolari”), meta jkun hemm ċirkustanzi speċifiċi u fattwali li minħabba fihom ma jkunx xieraq li entità taħt superviżjoni tiġi kklassifikata bħala sinifikanti, meta jitqiesu l-objettivi u l-prinċipji tar-Regolament MSU u, b’mod partikolari, il-ħtieġa li tiġi żgurata l-applikazzjoni konsistenti ta’ standards superviżorji għoljin.
2. It-terminu “ċirkustanzi partikolari” għandu jiġi interpretat b’mod strett.
Artikolu 71
Evalwazzjoni tal-eżistenza ta’ ċirkustanzi partikolari
1. Il-kwistjoni jekk jeżistux ċirkustanzi partikolari li jiġġustifikaw li entità taħt superviżjoni li f’każ ieħor tkun sinifikanti tiġi kklassifikata bħala inqas sinifikanti għandha tiġi ddeterminata fuq bażi ta’ każ b’każ u speċifikament għall-entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni kkonċernati, iżda mhux għal kategoriji ta’ entitajiet taħt superviżjoni.
2. L-Artikolu 40 għandu japplika kif meħtieġ.
3. L-Artikoli 44 sa 46 u l-Artikoli 48 u 49 għandhom japplikaw kif meħtieġ. Il-BĊE għandu jiddikjara f’deċiżjoni tal-BĊE r-raġunijiet li wasslu għall-konklużjoni tiegħu li jeżistu ċirkustanzi partikolari.
Artikolu 72
Rieżami
1. Il-BĊE għandu, bl-appoġġ tal-NCAs relevanti, jagħmel rieżami ta’ mill-inqas darba fis-sena dwar jekk għadhomx jeżistu ċirkustanzi partikolari fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni li jkunu kklassifikati bħala inqas sinfikanti minħabba ċirkustanzi partikolari.
2. L-entità taħt superviżjoni kkonċernata għandha tipprovdi kwalunkwe informazzjoni u dokumenti mitluba mill-BĊE sabiex isir rieżami kif imsemmi fil-paragrafu 1.
3. Jekk il-BĊE jidhirlu li ma għadhomx jeżistu ċirkustanzi partikolari huwa għandu jadotta deċiżjoni tal-BĊE indirizzata lill-entità relevanti taħt superviżjoni li tiddetermina li hija kklassifikata bħala sinifikanti u li ma għadhomx jeżistu ċirkustanzi partikolari.
4. It-Titolu 2 tal-Parti IV għandu japplika kif meħtieġ.
PARTI V
PROĊEDURI KOMUNI
TITOLU 1
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TA’ APPLIKAZZJONI GĦAL AWTORIZZAZZJONI BIEX JINBEDA N-NEGOZJU TA’ ISTITUZZJONI TA’ KREDITU
Artikolu 73
Notifika lill-BĊE ta’ applikazzjoni għal awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu
1. NCA li tirċievi applikazzjoni għal awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu fi Stat Membru parteċipanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar il-fatt li tkun irċeviet dik l-applikazzjoni fi żmien 15-il jum tax-xogħol.
2. L-NCA għandha tinforma wkoll lill-BĊE dwar l-iskadenza sa meta jkollha ttieħed deċiżjoni dwar l-applikazzjoni u tiġi nnotifikata lill-applikant skont il-liġi nazzjonali relevanti.
3. Jekk l-applikazzjoni ma tkunx kompluta, l-NCA, jew fuq l-inizjattiva tagħha stess jew fuq talba tal-BĊE, għandha tistaqsi lill-applikant biex jipprovdi l-informazzjoni addizzjonali meħtieġa. L-NCA għandha tibgħat dik l-informazzjoni addizzjonali li tirċievi lill-BĊE fi żmien 15-il jum tax-xogħol wara li tirċiviha mingħand l-NCA.
Artikolu 74
Evalwazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-NCAs
L-NCA li lilha tiġi ppreżentata applikazzjoni għandha tevalwa jekk l-applikant jikkonformax mal-kundizzjonijiet kollha għal awtorizzazzjoni stabbiliti fil-liġi nazzjonali relevanti tal-Istat Membru tal-NCA.
Artikolu 75
Deċiżjonijiet tal-NCA li jiċħdu applikazzjoni
L-NCAs għandhom jiċħdu applikazzjonijiet li ma jikkonformawx mal-kundizzjonijiet għal awtorizzazzjoni stipulati fil-liġi nazzjonali relevanti u jibagħtu kopja tad-deċiżjoni tagħhom lill-BĊE.
Artikolu 76
Abozzi ta’ deċiżjonijiet tal-NCAs dwar l-awtorizzazzjoni biex jinbeda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu
1. Jekk l-NCA tkun sodisfatta li l-applikazzjoni tikkonforma mal-kundizzjonijiet kollha għal awtorizzazzjoni stipulati fid-dritt nazzjonali relevanti, hija għandha tħejji abbozz ta’ deċiżjoni li tipproponi li l-BĊE jagħti lill-applikant awtorizzazzjoni biex jibda n-negozju ta’ istituzzjoni ta’ kreditu (iktar ‘il quddiem “abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni”).
2. L-NCA għandha tiżgura li l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni jiġi nnotifikat lill-BĊE u lill-applikant ta’ mill-inqas 20 jum tax-xogħol qabel it-tmiem tal-perijodu massimu ta’ evalwazzjoni pprovdut permezz tal-liġi nazzjonali relevanti.
3. L-NCA tista’ tipproponi li jinthemżu rakkomandazzjonijiet, kundizzjonijiet u/jew restrizzjonijiet ma’ abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni skont il-liġi nazzjonali u tal-Unjoni. F’każijiet bħal dawn, l-NCA għandha tkun responsabbli biex tevalwa l-konformità mal-kundizzjonijiet u/jew restrizzjonijiet.
Artikolu 77
L-evalwazzjoni mill-BĊE ta’ applikazzjonijiet u s-smigħ ta’ applikanti
1. Il-BĊE għandu jevalwa l-applikazzjoni fuq il-bażi tal-kundizzjonijiet għal awtorizzazzjoni stipulati fil-liġi relevanti tal-Unjoni. Jekk, fil-fehma tiegħu, dawn il-kundizzjonijiet ma jkunux issodisfati, il-BĊE għandu jagħti lill-applikant l-opportunità li jikkummenta bil-miktub dwar il-fatti u l-oġġezzjonijiet relevanti għall-evalwazzjoni, skont l-Artikolu 31.
2. Jekk laqgħa titqies li hija neċessarja u f’każijiet oħrajn li huma debitament iġġustifikati, il-BĊE jista’ jestendi l-perijodu massimu biex jiddeċiedi dwar applikazzjoni skont l-Artikolu 14(3) tar-Regolament MSU. L-estensjoni għandha tiġi nnotifikata lill-applikant f’konformità mal-Artikolu 35 ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 78
Deċiżjonijiet tal-BĊE dwar applikazzjonijiet
1. Il-BĊE għandu jieħu deċiżjoni dwar abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni li jirċievi mingħand l-NCA fi żmien għaxart ijiem tax-xogħol, ħlief jekk tkun ittieħdet deċiżjoni dwar l-estensjoni tal-perijodu massimu skont l-Artikolu 77(2). Huwa jista’ jappoġġa l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni u b’hekk jaqbel mal-awtorizzazzjoni jew joġġezzjona kontra l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni.
2. Il-BĊE għandu jibbaża d-deċiżjoni tiegħu fuq l-evalwazzjoni tiegħu tal-applikazzjoni, l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni u kwalunkwe kumment mogħti mill-applikant skont l-Artikolu 77.
3. Jekk il-BĊE ma jiħux deċiżjoni fi żmien il-perijodu msemmi fil-paragrafu 1, l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni mħejji mill-NCA għandu jitqies li ġie adottat.
4. Il-BĊE għandu jadotta deċiżjoni li tagħti awtorizzazzjoni jekk l-applikant jikkonforma mal-kundizzjonijiet kollha għall-awtorizzazzjoni skont il-liġi relevanti tal-Unjoni u l-liġi nazzjonali tal-Istat Membru fejn ikun stabbilit l-applikant.
5. Id-deċiżjoni li tagħti awtorizzazzjoni għandha tkopri l-attivitajiet tal-applikant bħala istituzzjoni ta’ kreditu kif ipprovdut fil-liġi nazzjonali relevanti, mingħajr preġudizzju għal kwalunkwe rekwiżit addizzjonali għal awtorizzazzjoni taħt il-liġi nazzjonali relevanti għal attivitajiet minbarra n-negozju ta’ teħid ta’ depożiti jew fondi ripagabbli oħrajn mill-pubbliku u l-għoti ta’ krediti f’ismu stess.
Artikolu 79
Proċedura għall-iskadenza tal-awtorizzazzjoni
L-awtorizzazzjoni tiskadi fis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 18(a) tad-Direttiva 2013/36/UE meta l-liġi nazzjonali relevanti tipprovdi dan. L-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE bil-każijiet individwali fejn tiskadi awtorizzazzjoni. Il-BĊE għandu mbagħad jippubblika l-iskadenza tal-awtorizzazzjoni b’konformità mal-liġi nazzjonali relevanti, wara li jkun informa lill-NCA relevanti u lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata.
TITOLU 2
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TAL-IRTIRAR TA’ AWTORIZZAZZJONI
Artikolu 80
Proposta tal-NCA biex tiġi rtirata awtorizzazzjoni
1. Jekk l-NCA relevanti tikkunsidra li l-awtorizzazzjoni ta’ istituzzjoni ta’ kreditu għandha tiġi rtirata totalment jew parzjalment skont il-liġi nazzjonali tal-Unjoni jew dik nazzjonali, inkluż l-irtirar fuq talba tal-istituzzjoni ta’ kreditu, hija għandha tissottometti lill-BĊE abbozz ta’ deċiżjoni li tipproponi l-irtirar tal-awtorizzazzjoni (iktar ‘il quddiem “abbozz ta’ deċiżjoni ta’ irtirar”), flimkien ma’ kwalunkwe dokument ta’ appoġġ relevanti.
2. L-NCA għandha tikkoordina mal-awtorità nazzjonali kompetenti għar-riżoluzzjoni ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu (iktar ‘il quddiem l-“awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni”) fir-rigward ta’ kwalunkwe abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar li hija relevanti għall-awtorità ta’ riżoluzzjoni nazzjonali.
Artikolu 81
L-evalwazzjoni mill-BĊE ta’ abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar
1. Il-BĊE għandu jevalwa l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar mingħajr dewmien żejjed. B’mod partikolari, huwa għandu jqis ir-raġunijiet għall-urġenza mogħtija mill-NCA.
2. Għandu japplika d-dritt li wieħed jinstema’ kif ipprovdut fl-Artikolu 31.
Artikolu 82
Evalwazzjoni fuq l-inizjattiva tal-BĊE stess u konsultazzjoni tal-NCAs
1. Jekk il-BĊE jsir konxju minn ċirkustanzi li jistgħu jiġġustifikaw l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni, huwa għandu jevalwa fuq l-inizjattiva tiegħu stess jekk l-awtorizzazzjoni għandhiex tiġi rtirata skont il-liġi relevanti tal-Unjoni.
2. Il-BĊE jista’ jikkonsulta f’kull ħin mal-NCAs relevanti. Jekk il-BĊE jkollu l-ħsieb li jirtira awtorizzazzjoni, huwa għandu jikkonsulta mal-NCA tal-Istat Membru fejn tkun stabbilita l-istituzzjoni ta’ kreditu ta’ mill-inqas 25 jum tax-xogħol qabel id-data meta jkun beħsiebu jieħu d-deċiżjoni tiegħu. F’każijiet urġenti li jkunu ġġustifikati debitament, il-limitu ta’ żmien għall-konsultazzjoni jista’ jitnaqqas għal ħamest ijiem tax-xogħol.
3. Jekk il-BĊE jkun beħsiebu jirtira awtorizzazzjoni, huwa għandu jinforma lill-NCAs relevanti dwar kwalunkwe kumment ipprovdut mill-istituzzjoni ta’ kreditu. Għandu japplika d-dritt li wieħed jinstema’ kif ipprovdut fl-Artikolu 31.
4. Il-BĊE għandu jikkoordina mal-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni fir-rigward ta’ proposta biex tiġi rtirata awtorizzazzjoni skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA minnufih wara li jibda kuntatt mal-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni.
Artikolu 83
Deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni
1. Il-BĊE għandu jieħu deċiżjoni dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni mingħajr dewmien żejjed. Meta jagħmel dan, huwa jista’ jaċċetta jew jiċħad l-abbozz ta’ deċiżjoni ta’ rtirar relevanti.
2. Meta jieħu d-deċiżjoni tiegħu, il-BĊE għandu jqis dawn kollha li ġejjin: (a) l-evalwazzjoni tiegħu taċ-ċirkustanzi li jiġġustifikaw l-irtirar; (b) fejn applikabbli, l-abbozz tad-deċiżjoni ta’ rtirar tal-NCA; (c) konsultazzjoni mal-NCA relevanti u, fejn l-NCA ma tkunx l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni, l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni (flimkien mal-NCA l-“awtoritajiet nazzjonali”); (d) kull kumment ipprovdut mill-istituzzjoni ta’ kreditu skont l-Artikoli 81(2) u 82(3).
3. Il-BĊE għandu wkoll jieħu deċiżjoni fil-każijiet deskritti fl-Artikolu 84 jekk l-awtorità nazzjonali ta’ riżoluzzjoni relevanti ma toġġezzjonax għall-irtirar tal-awtorizzazzjoni, jew jekk il-BĊE jiddetermina li azzjonijiet kif suppost meħtieġa għaż-żamma tal-istabilità finanzjarja ma ġewx implimentati mill-awtoritajiet nazzjonali.
Artikolu 84
Proċedura fil-każ ta’ miżuri ta’ riżoluzzjoni potenzjali li għandhom jittieħdu mill-awtoritajiet nazzjonali
1. Jekk l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni tinnotifika l-oġġezzjoni tagħha għall-intenzjoni tal-BĊE li jirtira awtorizzazzjoni, il-BĊE u l-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni għandhom jaqblu dwar perijodu ta’ żmien li matulu l-BĊE għandu jastjeni milli jipproċedi bl-irtirar tal-awtorizzazzjoni. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA minnufih wara li jibda l-kuntatt mal-awtorità nazzjonali tar-riżoluzzjoni sabiex jintlaħaq dan il-ftehim.
2. Wara l-iskadenza tal-perijodu ta’ żmien miftiehem, il-BĊE għandha jevalwa jekk ikunx beħsiebu jirtira l-awtorizzazzjoni jew jestendi l-perijodu ta’ żmien miftiehem skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament MSU, waqt li jqis kwalunkwe progress li jkun sar. Il-BĊE għandu jikkonsulta kemm mal-NCA relevanti kif ukoll mal-awtorità nazzjonali ta’ riżoluzzjoni, jekk din tkun differenti mill-NCA. L-NCA għandha tinforma lill-BĊE dwar il-miżuri meħuda minn dawn l-awtoritajiet u l-evalwazzjoni tagħha tal-konsegwenzi ta’ rtirar.
3. Jekk l-awtorità nazzjonali ta’ riżoluzzjoni ma toġġezzjonax għall-irtirar ta’ riżoluzzjoni, jew jekk il-BĊE jiddetermina li l-azzjonijiet xierqa u meħtieġa biex tinżamm l-istabilità finanzjarja ma ġewx implimentati mill-awtoritajiet nazzjonali, allura għandu japplika l-Artikolu 83.
TITOLU 3
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TAL-AKKWIST TA’ PARTEĊIPAZZJONIJIET AZZJONARJI KWALIFIKANTI
Artikolu 85
Notifika lill-NCA tal-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti
1. NCA li tirċievi notifika ta’ intenzjoni li tiġi akkwistata parteċipazzjoni kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu stabbilita f’dak l-Istat Membru parteċipanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar dik in-notifika sa mhux aktar tard minn ħamest ijiem tax-xogħol wara l-konferma tal-irċevuta skont l-Artikolu 22(2) tad-Direttiva 2013/36/UE.
2. L-NCA għandha tinnotifika lill-BĊE jekk trid tissospendi l-perijodu ta’ evalwazzjoni minħabba talba għal informazzjoni addizzjonali. L-NCA għandu jibgħat kwalunkwe informazzjoni addizzjonali bħal din lill-BĊE fi żmien 5 ijiem tax-xogħol wara li tkun irċevietha l-NCA.
3. L-NCA għandha tinforma wkoll lill-BĊE bid-data sa meta d-deċiżjoni li topponi jew li ma topponix l-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti għandha tiġi nnotifikata lill-applikant skont il-liġi nazzjonali relevanti.
Artikolu 86
Evalwazzjoni ta’ akkwisti potenzjali
1. L-NCA li tirċievi notifika dwar l-intenzjoni li tiġi akkwistata parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu għandha tevalwa jekk l-akkwist potenzjali jikkonformax mal-kundizzjonijiet kollha stabbiliti fil-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali. Wara din l-evalwazzjoni, l-NCA għandha tħejji abbozz ta’ deċiżjoni għall-BĊE li topponi jew ma topponix l-akkwist.
2. L-NCA għandha tissottometti l-abbozz tad-deċiżjoni li topponi jew ma topponix l-akkwist lill-BĊE ta’ mill-inqas 15-il jum tax-xogħol qabel l-iskadenza tal-perijodu ta’ evalwazzjoni kif iddefinit permezz tal-liġi tal-Unjoni relevanti.
Artikolu 87
Deċiżjoni tal-BĊE dwar akkwist
Il-BĊE għandu jiddeċiedi jekk jopponix jew le l-akkwist fuq il-bażi tal-evalwazzjoni tiegħu tal-akkwist propost u l-abbozz tad-deċiżjoni tal-NCA. Għandu japplika d-dritt li wieħed jinstema’ kif ipprovdut fl-Artikolu 31.
TITOLU 4
NOTIFIKA TA’ DEĊIŻJONIJIET DWAR PROĊEDURI KOMUNI
Artikolu 88
Proċeduri għan-notifika ta’ deċiżjonijiet
1. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-partijiet dwar id-deċiżjonijiet li ġejjin mingħajr dewmien żejjed skont l-Artikolu 35:
(a)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu;
(b)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu.
2. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-NCA relevanti mingħajr dewmien żejjed dwar id-deċiżjonijiet li ġejjin:
(a)
deċiżjoni tal-BĊE dwar applikazzjoni għal awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu;
(b)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu;
(c)
deċiżjoni tal-BĊE dwar l-akkwist ta’ parteċipazzjoni azzjonarja kwalifikanti f’istituzzjoni ta’ kreditu.
3. L-NCA għandha tinnotifika lill-applikant għal awtorizzazzjoni dwar id-deċiżjonijiet li ġejjin:
(a)
abbozz ta’ deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni;
(b)
deċiżjoni ta’ NCA biex tiġi miċħuda l-applikazzjoni għal awtorizzazzjoni meta l-applikant ma jikkonformax mal-kundizzjonijiet għal awtorizzazzjoni stipulati fil-liġi nazzjonali relevanti;
(c)
deċiżjoni tal-BĊE fejn joġġezzjona għall-abbozz tad-deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni msemmija f’(a);
(d)
deċiżjoni ta’ awtorizzazzjoni tal-BĊE.
4. L-NCA għandha tinnotifika lill-awtorità ta’ riżoluzzjoni nazzjonali relevanti bid-deċiżjoni tal-BĊE dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu.
5. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-Awtorità Bankarja Ewropea (ABE) b’kull deċiżjoni tal-BĊE biex tingħata jew tiġi rtirata awtorizzazzjoni bħala istituzzjoni ta’ kreditu kif ukoll b’kull skadenza ta’ awtorizzazzjoni. Meta jagħmel dan, il-BĊE għandu jispeċifika r-raġunijiet għad-deċiżjonijiet dwar l-irtirar ta’ awtorizzazzjoni jew għall-iskadenza ta’ awtorizzazzjoni.
PARTI VI
PROĊEDURI GĦAS-SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
TITOLU 1
SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI U ASSISTENZA MILL-NCAS
Artikolu 89
Superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
Il-BĊE għandu jwettaq is-superviżjoni diretta ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni skont il-proċeduri stabbiliti fil-Parti II, b’mod partikolari fir-rigward tal-kompiti u l-kompożizzjoni ta’ timijiet konġunti ta’ superviżjoni.
Artikolu 90
Rwol tal-NCAs fl-għoti ta’ assistenza lill-BĊE
1. NCA għandha tassisti lill-BĊE fit-twettiq tal-kompiti tiegħu taħt il-kundizzjonijiet stipulati fir-Regolament MSU u f’dan ir-Regolament, u għandha, b’mod partikolari, twettaq l-attivitajiet kollha li ġejjin:
(a)
tissottometti abbozzi ta’ deċiżjonijiet lill-BĊE fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti tagħha, b’mod konformi mal-Artikolu 91;
(b)
tassisti lill-BĊE fit-tħejjija u l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe att relatat mat-twettiq tal-kompiti mogħtija lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU, inkluża assistenza f’attivitajiet ta’ verifika u l-evalwazzjoni minn jum għal jum tas-sitwazzjoni ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni;
(c)
tassisti lill-BĊE biex jinforza d-deċiżjonijiet tiegħu, billi juża meta jkun meħtieġ is-setgħat imsemmija fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 9(1) u l-Artikolu 11(2) tar-Regolament MSU.
2. Meta tassisti lill-BĊE, NCA għandha ssegwi l-istruzzjonijiet tal-BĊE fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni.
Artikolu 91
Abbozzi ta’ deċiżjonijiet li għandhom jitħejjew mill-NCAs għall-konsiderazzjoni tal-BĊE
1. Skont l-Artikolu 6(3) u l-Artikolu 6(7)(b) tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jitlob lil NCA biex tħejji abbozz ta’ deċiżjoni fir-rigward tal-eżerċitar tal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament MSU għall-kunsiderazzjoni tiegħu.
It-talba għandha tispeċifika l-limitu ta’ żmien sa meta għandu jintbagħat l-abbozz ta’ deċiżjoni lill-BĊE.
2. NCA tista’ wkoll, fuq il-inizjattiva tagħha stess, tissottometti abbozz ta’ deċiżjoni fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni lill-BĊE għall-kunsiderazzjoni tiegħu permezz tat-tim superviżorju konġunt.
Artikolu 92
Skambju ta’ informazzjoni
Il-BĊE u l-NCAs għandhom, mingħajr dewmien żejjed, jiskambjaw informazzjoni relatata ma’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni meta jkun hemm indikazzjoni serja li dawk l-entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni ma jistgħux jiġu fdati aktar biex iwettqu l-obbligi tagħhom lejn il-kredituri tagħhom u, b’mod partikolari, ma jistgħux jipprovdu aktar garanzija għall-attiv fdat lilhom mid-depożitanti tagħhom, jew meta jkun hemm indikazzjoni serja ta’ ċirkustanzi li tista’ twassal għal determinazzjoni li l-istituzzjoni ta’ kreditu kkonċernata mhijiex kapaċi tħallas lura d-depożiti kif imsemmi fl-Artikolu 1(3)(i) tad-Direttiva 94/19/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15). Il-BĊE u l-NCAs għandhom jagħmlu dan qabel ma tittieħed deċiżjoni dwar dik id-determinazzjoni.
TITOLU 2
KONFORMITÀ MAR-REKWIŻITI TA’ KOMPETENZA U ADEGWATEZZA GĦALL-PERSUNI RESPONSABBLI MIT-TMEXXIJA TA’ ISTITUZZJONIJIET TA’ KREDITU
Artikolu 93
Evalwazzjoni tal-adegwatezza tal-membri tal-korpi ta’ tmexxija ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
1. Sabiex jiġi żgurat li l-istituzzjonijiet ikollhom fis-seħħ arranġamenti ta’ governanza robusti, u mingħajr preġudizzju għal-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali u l-Parti V, entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tinnotifika lill-NCA relevanti dwar kwalunkwe bidla fil-membri tal-korpi ta’ tmexxija tagħha fil-funzjonijiet maniġerjali u superviżorji tagħhom (iktar ‘il quddiem il-“maniġers”) fi ħdan it-tifsira tal-Artikoli 3(1)(7) u 3(2) tad-Direttiva 2013/36/UE, inkluż it-tiġdid tat-terminu tal-kariga tal-maniġers. L-NCA relevanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar kwalunkwe bidla ta’ din ix-xorta mingħajr dewmien żejjed waqt li tinfurmah dwar il-limitu ta’ żmien sa meta deċiżjoni għandha tittieħed u tiġi nnotifikata skont il-liġi nazzjonali relevanti.
2. Sabiex jevalwa l-adegwatezza tal-maniġers ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jkollu s-setgħat superviżorji li l-awtoritajiet kompetenti għandhom taħt il-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali.
Artikolu 94
Reviżjoni kontinwa tal-adegwatezza tal-maniġers
1. Entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tinforma lill-NCA relevanti dwar kwalunkwe fatti ġodda li jistgħu jaffettwaw evalwazzjoni inizjali tal-adegwatezza jew kwalunkwe kwistjoni oħra li jista’ jkollha impatt fuq l-adegwatezza ta’ maniġer mingħajr dewmien żejjed malli dawn il-fatti jew kwistjonijiet isiru magħrufa lill-entità taħt superviżjoni jew lill-maniġer relevanti. L-NCA relevanti għandha tinnotifika lill-BĊE dwar dawn il-fatti jew kwistjonijiet ġodda mingħajr dewmien żejjed.
2. Il-BĊE jista’ jagħti bidu għal evalwazzjoni ġdida bbażata fuq il-fatti jew il-kwistjonijiet il-ġodda msemmija fil-paragrafu 1 jew jekk il-BĊE isir konxju dwar xi fatti ġodda li jista’ jkollhom impatt fuq l-evalwazzjoni inizjali tal-maniġer relevanti jew kwalunkwe kwistjoni oħra li jista’ jkollha impatt fuq l-adegwatezza ta’ maniġer. Il-BĊE mbagħad għandu jiddeċiedi dwar l-azzjoni xierqa skont il-liġi relevanti tal-Unjoni u dik nazzjonali u għandu jinforma lill-NCA dwar tali azzjoni mingħajr dewmien żejjed.
TITOLU 3
PROĊEDURI OĦRAJN LI GĦANDHOM JIĠU APPLIKATI MINN ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 95
Talbiet, notifiki jew applikazzjonijiet minn entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
1. Mingħajr preġudizzju għall-proċeduri speċifiċi stipulati b’mod partikolari fil-Parti V u għall-interazzjoni ordinarja tagħha mal-NCA tagħha, entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tindirizza lill-BĊE t-talbiet, notifiki jew applikazzjonijiet tagħha kollha relatati mat-twettiq tal-kompiti mogħtija lill-BĊE.
2. Il-BĊE għandu jpoġġi għad-dispożizzjoni tal-NCA relevanti kull talba, notifika jew applikazzjoni ta’ din ix-xorta u jista’ jitlob lill-NCA biex tħejji abbozz ta’ deċiżjoni skont l-Artikolu 91.
3. F’każ ta’ bidliet sostanzjali mqabbla mal-awtorizzazzjoni mogħtija għat-talba inizjali, notifika jew applikazzjoni, l-entità sinifikanti taħt superviżjoni għandha tindirizza talba ġdida, notifika jew applikazzjoni lill-BĊE b’mod konformi mal-proċedura msemmija fil-paragrafu 1.
PARTI VII
PROĊEDURI GĦAS-SUPERVIŻJONI TA’ ENTITAJIET INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
TITOLU 1
IN-NOTIFIKA MILL-NCAS LILL-BĊE TA’ PROĊEDURI SUPERVIŻORJI MATERJALI TAL-NCA U ABBOZZI TA’ DEĊIŻJONIJIET SUPERVIŻORJI MATERJALI
Artikolu 96
Deterjorament tal-qagħda finanzjarja ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni
L-NCAs għandhom jinfurmaw lill-BĊE meta l-qagħda ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni tiddeterjora malajr u b’mod sinifikanti, b’mod speċjali jekk dak id-deterjorament jista’ jwassal għal talba għal assistenza finanzjarja diretta jew indiretta mill-MES, mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-Artikolu 62.
Artikolu 97
Notifika mill-NCAs lill-BĊE ta’ proċeduri superviżorji materjali tal-NCA
1. Sabiex il-BĊE jkun jista’ jeżerċita sorveljanza fuq il-funzjonament tas-sistema, kif stabbilit fl-Artikolu 6(5)(c) tar-Regolament MSU, l-NCAs għandhom jipprovdu lill-BĊE b’informazzjoni relatata ma’ proċeduri superviżorji materjali tal-NCA li jikkonċernaw entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni. Il-BĊE għandu jiddefinixxi l-kriterji ġenerali, b’mod partikolari billi jqis is-sitwazzjoni tar-riskju u l-impatt potenzjali fuq is-sistema finanzjarja domestika tal-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni kkonċernata, sabiex jiddetermina għal liema entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni għandha tiġi nnotifikata dik l-informazzjoni. L-informazzjoni għandha tiġi pprovduta mill-NCAs ex ante jew f’każijiet ta’ urġenza ġġustifikati debitament fl-istess ħin mal-ftuħ ta’ proċedura.
2. Il-proċeduri superviżorji materjali tal-NCA msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jikkonsistu:
(a)
fit-tneħħija ta’ membri tal-bordijiet ta’ tmexxija tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni u l-ħatra ta’ maniġers speċjali biex jieħdu taħt idejhom it-tmexxija tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni; u
(b)
il-proċeduri li għandhom impatt sinifikanti fuq l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
3. Minbarra r-rekwiżiti ta’ informazzjoni stabbiliti mill-BĊE skont dan l-Artikolu, il-BĊE jista’ fi kwalunkwe ħin jitlob mingħand l-NCAs informazzjoni dwar it-twettiq tal-kompiti mwettqa minnhom fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
4. Minbarra r-rekwiżiti ta’ informazzjoni stabbiliti mill-BĊE skont dan l-Artikolu, l-NCAs għandhom, fuq l-inizjattiva tagħhom stess, jinnotifikaw lill-BĊE dwar kwalunkwe proċedura superviżorja oħra ta’ NCA li:
(a)
jidhrilhom li hija materjali; jew
(b)
tista’ taffettwa b’mod negattiv ir-reputazzjoni tal-MSU.
5. Jekk il-BĊE jitlob lil NCA biex tevalwa ulterjorment l-aspetti speċifiċi ta’ proċedura superviżorja materjali ta’ NCA, din it-talba għandha tispeċifika liema aspetti huma kkonċernati. Il-BĊE u l-NCA għandhom jiżguraw rispettivament illi l-parti l-oħra jkollha biżżejjed żmien sabiex il-proċedura u l-MSU bħala ħaġa sħiħa jkunu jistgħu jiffunzjonaw b’mod effiċjenti.
Artikolu 98
Notifika mill-NCAs lill-BĊE ta’ abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji materjali
1. Sabiex il-BĊE jkun jista’ jagħmel sorveljanza tal-funzjonament tas-sistema, kif stabbilit fl-Artikolu 6(5)(c) tar-Regolament MSU, l-NCAs għandhom jibagħtu lill-BĊE abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji li jissodisfaw il-kriterji stipulati fil-paragrafi 2 u 3 meta l-abbozz ta’ deċiżjoni jkun jikkonċerna l-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni li għalihom il-BĊE jikkunsidra li, fuq il-bażi tal-kriterji ġenerali ddefiniti mill-BĊE fir-rigward tas-sitwazzjoni tar-riskju u l-impatt potenzjali tagħhom fuq is-sistema finanzjarja domestika, l-informazzjoni għandha tiġi nnotifikata lilu.
2. Soġġett għall-paragrafu 1, abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji għandhom jintbagħtu lill-BĊE qabel ma jiġu indirizzati lil entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni jekk dawk id-deċiżjonijiet:
(a)
ikunu relatati mat-tneħħija ta’ membri tal-bordijiet ta’ tmexxija tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni u l-ħatra ta’ maniġers speċjali; jew
(b)
ikollhom impatt sinifikanti fuq l-entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
3. Minbarra r-rekwiżiti ta’ informazzjoni stipulati fil-paragrafi 1 u 2, l-NCAs għandhom jibagħtu lill-BĊE kwalunkwe abbozz ieħor ta’ deċiżjonijiet superviżorji:
(a)
li dwarhom tintalab il-fehma tal-BĊE; jew
(b)
li jistgħu jaffettwaw b’mod negattiv ir-reputazzjoni tal-MSU.
4. L-NCAs għandhom jibagħtu lill-BĊE abbozzi ta’ deċiżjonijiet li jissodisfaw il-kriterji stipulati fil-paragrafi 1, 2 u 3, u li għalhekk jitqiesu li huma abbozzi ta’ deċiżjonijiet superviżorji materjali, ta’ mill-inqas għaxart ijiem qabel id-data ppjanata għall-adozzjoni tad-deċiżjoni. Il-BĊE għandu jesprimi l-fehmiet tiegħu dwar l-abbozz ta’ deċiżjoni fi żmien raġonevoli qabel l-adozzjoni ppjanata tad-deċiżjoni. F’każijiet urġenti, l-NCA relevanti għandha tiddefinixxi perijodu ta’ żmien raġjonevoli biex jintbagħat lill-BĊE abbozz ta’ deċiżjoni li jissodisfa l-kriterji stipulati fil-paragrafi 1, 2 u 3.
TITOLU 2
RAPPORTAR EX-POST MILL-NCAS LILL-BĊE FIR-RIGWARD TA’ ENTITAJIEt INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 99
Obbligu ġenerali tal-NCAs li jirrapportaw lill-BĊE
1. Sabiex il-BĊE jkun jista’ jissorvelja l-funzjonament tal-MSU skont l-Artikolu 6(5)(c) tar-Regolament MSU, u mingħajr preġudizzju għall-Kapitolu 1, il-BĊE jista’ jeħtieġ li l-NCAs jirrapportaw lill-BĊE fuq bażi regolari dwar il-miżuri li jkunu ħadu u dwar it-twettiq tal-kompiti li għandhom iwettqu skont l-Artikolu 6(6) tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCAs kull sena dwar il-kategoriji ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni u n-natura tal-informazzjoni meħtieġa.
2. Ir-rekwiżiti stabbiliti skont il-paragrafu 1 għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-BĊE li juża s-setgħat imsemmija fl-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
Artikolu 100
Frekwenza u kamp ta’ applikazzjoni tar-rapporti li għandhom jiġu ppreżentati mill-NCAs lill-BĊE
L-NCAs għandhom jissottomettu lill-BĊE rapport annwali dwar entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni, gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew kategoriji ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni skont ir-rekwiżiti tal-BĊE.
PARTI VIII
KOOPERAZZJONI BEJN IL-BĊE, L-NCAs U L-NDAs FIR-RIGWARD TA’ KOMPITI U GĦODOD MAKRO-PRUDENZJALI
TITOLU 1
DEFINIZZJONI TA’ GĦODOD MAKRO-PRUDENZJALI
Artikolu 101
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Għall-iskop ta’ din il-Parti, għodod makro-prudenzjali tfisser kwalunkwe wieħed mill-istrumenti li ġejjin:
(a)
riżervi ta’ kapital skont it-tifsira tal-Artikoli 130 sa 142 tad-Direttiva 2013/36/UE;
(b)
il-miżuri għal istituzzjonijiet ta’ kreditu awtorizzati domestikament, jew subsett ta’ dawk l-istituzzjonijiet ta’ kreditu skont l-Artikolu 458 tar-Regolament (UE) Nru 575/2013;
(c)
kwalunkwe miżura oħra li tkun ser tiġi adottata minn NDAs jew NCAs li tkun immirata biex tindirizza riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali li għalihom jipprovdu r-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-Direttiva 2013/36/UE, u suġġett għall-proċeduri stipulati f’dawn tal-aħħar, fil-każijiet stabbiliti speċifikament fil-liġi tal-Unjoni relevanti.
2. Il-proċeduri makro-prudenzjali msemmija fl-Artikoli 5(1) u (2) tar-Regolament MSU ma għandhomx jikkostitwixxu proċeduri superviżorji tal-BĊE jew NCA fi ħdan it-tifsira ta’ dan ir-Regolament, mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 22 tar-Regolament MSU b’rabta mad-deċiżjonijiet indirizzati lill-entitajiet individwali taħt superviżjoni.
Artikolu 102
Applikazzjoni ta’ għodod makro-prudenzjali mill-BĊE
Il-BĊE għandu japplika l-għodod makro-prudenzjali msemmija fl-Artikolu 101 skont dan ir-Regolament u l-Artikoli 5(2) u 9(2) tar-Regolament MSU, u meta l-għodod makro-prudenzjali jkunu pprovduti f’direttiva, suġġett għall-implimentazzjoni ta’ dik id-direttiva fil-liġi nazzjonali. Jekk NDA ma tistabbilixxix rata ta’ riżerva tal-kapital, dan ma jżommx lill-BĊE milli jiffissa rekwiżit ta’ riżerva ta’ kapital skont dan ir-Regolament u l-Artikolu 5(2) tar-Regolament MSU.
TITOLU 2
DISPOŻIZZJONIJIET PROĊEDURALI GĦALL-UŻU TA’ GĦODOD MAKRO-PRUDENZJALI
Artikolu 103
Lista ta’ NCAs u NDAs responsibbli għal għodod makro-prudenzjali
Il-BĊE għandu jiġbor mingħand l-NCAs u l-NDAs ta’ Stati Membri parteċipanti informazzjoni dwar l-identità tal-awtoritajiet innominati għall-għodod makro-prudenzjali rispettivi msemmija fl-Artikolu 101 u l-għodod makro-prudenzjali li dawn l-awtoritajiet jistgħu jużaw.
Artikolu 104
Skambju ta’ informazzjoni u kooperazzjoni fir-rigward tal-użu ta’ għodod makro-prudenzjali minn NCA jew NDA
1. B’mod konformi mal-Artikolu 5(1) tar-Regolament MSU, l-NCA jew l-NDA relevanti, meta tkun beħsiebha tapplika tali għodod, għandha tinnotifika l-intenzjoni tagħha lill-BĊE għaxart ijiem tax-xogħol qabel it-teħid ta’ tali deċiżjoni. Minkejja dan, jekk NCA jew NDA jkun beħsiebha tagħmel użu minn għodda makro-prudenzjali, hija għandha tinforma lill-BĊE kemm jista’ jkun malajr dwar l-identifikazzjoni min-naħa tagħha ta’ riskju makro-prudenzjali jew sistemiku għas-sistema finanzjarja u fejn possibbli dwar id-dettalji tal-għodda maħsuba. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi kemm jista’ jkun dettalji speċifiċi dwar il-miżura maħsuba, inkluża d-data ta’ applikazzjoni maħsuba.
2. In-notifika tal-intenzjoni għandha tiġi pprovduta mill-NCA jew NDA lill-BĊE.
3. Jekk il-BĊE joġġezzjona għall-miżura maħsuba minn NCA jew NDA, il-BĊE għandu jiddikjara r-raġunijiet tiegħu għal dan fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol wara l-ġurnata meta jirċievi n-notifika tal-intenzjoni. Dik l-oġġezzjoni għandha tkun bil-miktub u għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-oġġezzjoni. L-NCA jew l-NDA għandha tikkunsidra debitament ir-raġunijiet tal-BĊE qabel ma tipproċedi bid-deċiżjoni kif meħtieġ.
Artikolu 105
Skambju ta’ informazzjoni u kooperazzjoni fir-rigward tal-użu ta’ għodod makro-prudenzjali mill-BĊE
1. Skont l-Artikolu 5(2) tar-Regolament MSU, meta l-BĊE jkun beħsiebu, fuq l-inizjattiva tiegħu stess, jew fuq proposta ta’ NCA jew NDA, japplika rekwiżiti aktar għoljin għal riżervi ta’ kapital jew biex jiġu applikati miżuri aktar strinġenti mmirati biex jindirizzaw riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali, huwa għandu jikkoopera mill-qrib mal-NDAs fl-Istati Membri kkonċernati u b’mod partikolari għandu jinnotifika l-intenzjoni tiegħu lill-NDA jew NCA għaxart ijiem tax-xogħol qabel ma jieħu dik id-deċiżjoni. Minkejja dan, jekk il-BĊE jkun beħsiebu japplika rekwiżiti aktar għoljin għal riżervi ta’ kapital jew li japplika miżuri aktar strinġenti mmirati biex jindirizzaw riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali fil-livell ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu soġġetti għall-proċeduri stipulati fir-Regolament (UE) Nru 575/2013 u d-Direttiva 2013/36/UE fil-każijiet stabbiliti speċifikament fil-liġi tal-Unjoni, huwa għandu jinforma lill-NCA jew NDA relevanti kemm jista’ jkun malajr dwar l-identifikazzjoni min-naħa tiegħu ta’ riskju makro-prudenzjali jew sistemiku għas-sistema finanzjarja u fejn ikun possibbli għandu jipprovdi dettalji tal-għodda maħsuba. Dik l-informazzjoni għandha tinkludi kemm jista’ jkun dettalji speċifiċi dwar il-miżura maħsuba, inkluża d-data ta’ applikazzjoni maħsuba.
2. Jekk xi waħda mill-NCAs jew NDAs ikkonċernati toġġezzjona għall-miżura maħsuba tal-BĊE, hija għandha tiddikjara r-raġunijiet tagħha lill-BĊE fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol wara d-data meta tirċievi n-notifika tal-intenzjoni tal-BĊE. Dik l-oġġezzjoni għandha tkun bil-miktub u għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-oġġezzjoni. Il-BĊE għandu jqis debitament dawk ir-raġunijiet qabel ma jipproċedi bid-deċiżjoni kif meħtieġ.
PARTI IX
PROĊEDURI GĦAL KOOPERAZZJONI MILL-QRIB
TITOLU 1
PRINĊIPJI ĠENERALI U DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 106
Proċedura għall-istabbiliment ta’ kooperazzjoni mill-qrib
Il-BĊE għandu jevalwa talbiet minn Stati Membri mhux taż-żona tal-euro għall-istabbiliment ta’ kooperazzjoni mill-qrib skont il-proċedura stipulata fid-Deċiżjoni BĊE/2014/5 (16).
Artikolu 107
Prinċipji li għandhom jiġu applikati meta tkun ġiet stabbilita kooperazzjoni mill-qrib
1. Mid-data minn meta deċiżjoni tal-BĊE skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament MSU li tistabbilixxi kooperazzjoni mill-qrib bejn il-BĊE u NCA ta’ Stat Membru mhux taż-żona tal-euro, u sakemm tintemm jew tiġi sospiża dik il-kooperazzjoni mill-qrib, il-BĊE għandu jwettaq il-kompiti msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2) u l-Artikolu 5 tar-Regolament MSU b’rabta ma’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib, skont l-Artikolu 6 tar-Regolament MSU.
2. Jekk tkun ġiet stabbilita kooperazzjoni mill-qrib skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament MSU, il-BĊE u l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandhom, fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti u inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib, ikunu f’pożizzjoni kumparabbli għal entitajiet u gruppi sinifikanti u inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fi Stati Membri taż-żona tal-euro, waqt li jitqies il-fatt li l-BĊE ma għandux setgħat applikabbli direttament fuq entitajiet u gruppi sinifikanti u inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
3. Skont l-Artikolu 6 tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ joħroġ struzzjonijiet lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni, waqt li jista’ joħroġ biss struzzjonijiet ġenerali fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni.
4. Il-kooperazzjoni mill-qrib għandha tintemm fid-data meta d-deroga skont l-Artikolu 139 TFUE tiġi rrevokata fir-rigward ta’ Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont l-Artikolu 140(2) TFUE, u d-dispożizzjonijiet ta’ din il-Parti mbagħad għandhom jieqfu japplikaw.
Artikolu 108
Strumenti legali relatati ma’ superviżjoni b’rabta ma’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Fir-rigward tal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2) u l-Artikolu 5 tar-Regolament MSU, il-BĊE jista’ jagħti struzzjonijiet, jagħmel talbiet jew joħroġ linji gwida.
2. Jekk il-BĊE jidhirlu li miżura relatata mal-kompiti msemmija fl-Artikolu 4(1) u (2) tar-Regolament MSU għandha tiġi adottata mill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib b’rabta ma’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, huwa għandu jindirizza lil dik l-NCA:
(a)
fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni, struzzjoni ġenerali jew speċifika, talba jew linja gwida li teħtieġ il-ħruġ ta’ deċiżjoni superviżorja fir-rigward ta’ dik l-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni fl-Istat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib; jew
(b)
fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp inqas sinifikanti taħt superviżjoni, struzzjoni ġenerali jew linja gwida.
3. Jekk il-BĊE jidhirlu li miżura relatata mal-kompiti msemmija fl-Artikolu 5 tar-Regolament MSU għandha tiġi adottata mill-NCA jew NDA f’kooperazzjoni mill-qrib, huwa jista’ jindirizza lil dik l-NCA jew NDA struzzjoni ġenerali jew speċifika, talba, jew linja gwida li teħtieġ l-applikazzjoni ta’ rekwiżiti aktar għoljin għal riżervi ta’ kapital jew l-applikazzjoni ta’ miżuri aktar strinġenti mmirati biex jindirizzaw riskji sistemiċi jew makro-prudenzjali.
4. Il-BĊE għandu jispeċifika fl-istruzzjoni, talba jew linja gwida limitu ta’ żmien relevanti għall-adozzjoni tal-miżura mill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, li għandu jkun mhux inqas minn 48 siegħa, ħlief jekk ikun meħtieġ li tiġi adottata qabel sabiex tiġi evitata ħsara li ma tistax tissewwa. Meta jiġi ddeterminat il-limitu ta’ żmien, il-BĊE għandu jqis il-liġi amministrattiva u proċedurali li magħha trid tikkonforma l-NCA relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
5. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex tikkonforma mal-istruzzjonijiet, talbiet jew linji gwida tal-BĊE, u għandha tinforma lill-BĊE mingħajr dewmien żejjed dwar il-miżuri li tkun ħadet.
TITOLU 2
KOOPERAZZJONI MILL-QRIB B’RABTA MAL-PARTIJIET III, IV, V, VIII, X U XI
Artikolu 109
Reġim tal-lingwa taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
L-arranġamenti msemmija fl-Artikolu 23 għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ NCAs f’kooperazzjoni mill-qrib.
Artikolu 110
Evalwazzjoni tas-sinifikanza ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti IV dwar id-determinazzjoni tal-istatus ta’ entitajiet taħt superviżjoni jew gruppi taħt superviżjoni bħala sinifikanti jew inqas sinifikanti għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-proċeduri stipulati fil-Parti IV jistgħu jiġu applikati fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru tagħha.
3. F’ċirkustanzi fejn il-Parti IV tipprovdi li l-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu, minflok ma jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, joħroġ struzzjonijiet lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib u dik l-NCA għandha tindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni skont dawk l-istruzzjonijiet.
Artikolu 111
Proċeduri komuni taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti V dwar proċeduri komuni għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fl-Istati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib, suġġett għad-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-proċeduri stipulati fil-Parti V jistgħu jiġu applikati fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni stabbiliti fl-Istat Membru tagħha. B’mod partikolari, l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-BĊE jirċievi kull informazzjoni u dokumentazzjoni meħtieġa biex iwettaq il-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU.
3. F’ċirkustanzi fejn il-Parti V tipprovdi li l-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu, minflok ma jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, joħroġ struzzjonijiet lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib u dik l-NCA għandha tindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni skont dawk l-istruzzjonijiet.
4. F’ċirkustanzi fejn il-Parti V tipprovdi li l-NCA għandha tħejji abbozz ta’ deċiżjoni, NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tissottometti abbozz ta’ deċiżjoni lill-BĊE u titlob struzzjonijiet.
Artikolu 112
Għodod makro-prudenzjali taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
Id-dispożizzjonijiet tal-Parti VIII dwar kooperazzjoni bejn il-BĊE, l-NCAs u l-NDAs fir-rigward ta’ kompiti u għodod makro-prudenzjali għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri f’kooperazzjoni mill-qrib.
Artikolu 113
Penali amministrattivi taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti X dwar penali amministrattivi għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
2. F’ċirkustanzi fejn l-Artikolu 18 tar-Regolament MSU b’rabta mal-Parti X ta’ dan ir-Regolament jipprovdu li l-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, il-BĊE għandu, minflok ma jindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni, joħroġ struzzjonijiet lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, u dik l-NCA għandha tindirizza deċiżjoni lil entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni skont dawk l-istruzzjonijiet.
3. F’każijiet fejn l-Artikolu 18 tar-Regolament MSU jew il-Parti X ta’ dan ir-Regolament jipprovdu li l-NCA relevanti għandha tindirizza deċiżjoni lil entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni, NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tibda proċeduri bil-għan li tieħu azzjoni sabiex tiżgura li penali amministrattivi xierqa jiġu imposti biss fuq l-istruzzjonijiet tal-BĊE. L-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tinforma lill-BĊE malli tkun ġiet adottata deċiżjoni.
Artikolu 114
Setgħat ta’ investigazzjoni skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU taħt ir-reġim ta’ kooperazzjoni mill-qrib
1. Id-dispożizzjonijiet tal-Parti XI relatati ma’ kooperazzjoni fir-rigward tal-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU għandhom japplikaw mutatis mutandis fir-rigward ta’ entitajiet taħt superviżjoni u gruppi taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tuża s-setgħat ta’ investigazzjoni skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU skont l-istruzzjonijiet tal-BĊE.
3. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tipprovdi lill-BĊE b’konklużjonijiet li jirriżultaw mill-użu tas-setgħat investigattivi skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU.
4. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li membri tal-persunal innominati tal-BĊE jistgħu jipparteċipaw bħala osservaturi fi kwalunkwe investigazzjoni skont l-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU.
TITOLU 3
KOOPERAZZJONI MILL-QRIB FIR-RIGWARD TA’ ENTITAJIET SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 115
Superviżjoni ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib
1. Il-Partijiet II u VI għandhom japplikaw mutatis mutandis għal entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan l-Artikolu.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li l-BĊE jirċievi kull informazzjoni u rapportar minn u fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni li l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib tirċievi hija stess, u li jkunu meħtieġa sabiex jitwettqu l-kompiti mogħtija lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU.
3. Tim superviżorju konġunt għandu jiġi stabbilit għas-superviżjoni ta’ kull entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni stabbilit fi Stati Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib. Il-membri tat-tim superviżorju konġunt għandhom jinħatru skont l-Artikolu 4. L-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha taħtar lis-subkoordinatur tal-NCA biex jaġixxi direttament fir-rigward tal-entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni, skont l-istruzzjonijiet tal-koordinatur tat-TSK.
4. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tiżgura li membri tal-persunal tal-BĊE nominati jkunu mistiedna biex jipparteċipaw fi kwalunkwe spezzjoni fuq il-post mwettqa fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni. Il-BĊE jista’ jiddetermina n-numru ta’ membri tal-persunal tal-BĊE li ser jipparteċipaw bħala osservaturi.
5. Fil-kuntest ta’ superviżjoni kkonsolidata u kulleġġi ta’ superviżuri, f’ċirkustanzi fejn impriża prinċipali tkun stabbilita fi Stat Membru taż-żona tal-euro jew fi Stat Membru parteċipanti mhux taż-żona tal-euro, il-BĊE, bħala awtorità kompetenti, għandu jkun is-superviżur konsolidanti u għandu jippresjedi l-kulleġġ ta’ superviżuri. Il-BĊE għandu jistieden lill-NCA relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib biex jaħtar lil membru tal-persunal ta’ NCA bħala osservatur. Il-BĊE jista’ jaġixxi billi jagħti struzzjonijiet lill-NCA relevanti f’kooperazzjoni mill-qrib.
Artikolu 116
Deċiżjonijiet fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni
1. Mingħajr preġudizzju għas-setgħat tal-NCAs fir-rigward tal-kompiti mhux mogħtija lill-BĊE skont ir-Regolament MSU, NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tadotta deċiżjonijiet fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi sinifikanti taħt superviżjoni fl-Istat Membru tagħha biss fuq struzzjonijiet mill-BĊE. L-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib tista’ titlob ukoll struzzjonijiet mingħand il-BĊE.
2. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tagħmel disponibbli għall-BĊE immedjatament kull deċiżjoni fir-rigward ta’ entità sinifikanti taħt superviżjoni jew grupp sinifikanti taħt superviżjoni.
3. NCA f’kooperazzjoni mill-qrib għandha tinforma lill-BĊE fir-rigward ta’: (a) deċiżjonijiet li hija tadotta taħt is-setgħat tagħha fir-rigward ta’ kompiti mhux mogħtija lill-BĊE skont ir-Regolament MSU; u (b) deċiżjonijiet li tadotta skont l-istruzzjonijiet tal-BĊE, jew kif ipprovdut f’din il-Parti.
TITOLU 4
KOOPERAZZJONI MILL-QRIB FIR-RIGWARD TA’ ENTITAJIET U GRUPPI INQAS SINIFIKANTI TAĦT SUPERVIŻJONI
Artikolu 117
Superviżjoni ta’ entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni
1. Il-Parti VII għandha tapplika mutatis mutandis għal entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni fi Stati Membri parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin.
2. Għall-finijiet li tiġi żgurata l-konsistenza ta’ eżiti superviżorji fi ħdan l-MSU, il-BĊE jista’ joħroġ struzzjonijiet ġenerali u linji gwida u jagħmel talbiet lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib li permezz tagħhom hija tkun meħtieġa tadotta deċiżjoni superviżorja fir-rigward ta’ entitajiet u gruppi inqas sinifikanti taħt superviżjoni stabbiliti fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib. Dawk l-istruzzjonijiet, linji gwida jew talbiet jistgħu jirreferu għal gruppi jew kategoriji ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu.
3. Il-BĊE jista’ jindirizza wkoll lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib talba għal evalwazzjoni ulterjuri ta’ aspetti ta’ proċedura materjali ta’ NCA kif ipprovdut fl-Artikolu 6(7)(c)(ii) tar-Regolament MSU.
TITOLU 5
PROĊEDURA F’KAŻ TA’ NUQQAS TA’ QBIL TA’ STAT MEMBRU PARTEĊIPANTI F’KOOPERAZZJONI MILL-QRIB
Artikolu 118
Proċedura f’każ ta’ nuqqas ta’ qbil mal-abbozz ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju skont l-Artikolu 7(8) tar-Regolament MSU
1. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib dwar l-abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju fir-rigward ta’ entità taħt superviżjoni jew grupp taħt superviżjoni li jkunu jinsabu fi Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib, suġġett għal rekwiżiti ta’ kunfidenzjalità taħt il-liġi tal-Unjoni.
2. Jekk l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib ma taqbilx mal-abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju, hija għandha, fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta tirċievi l-abbozz sħiħ tad-deċiżjoni, tinnotifika lill-Kunsill Governattiv bil-miktub dwar ir-raġunijiet għan-nuqqas ta’ qbil min-naħa tagħha.
3. Il-Kunsill Governattiv għandu jiddeċiedi dwar il-kwistjoni fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta jirċievi dik in-notifika, waqt li jikkunsidra bis-sħiħ ir-raġunijiet iddikjarati għan-nuqqas ta’ qbil, u għandu jagħti lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib raġunijiet bil-miktub għad-deċiżjoni tiegħu.
4. Stat Membru parteċipanti f’kooperazzjoni mill-qrib jista’ jitlob lill-BĊE biex itemm il-kooperazzjoni mill-qrib tiegħu b’effett immedjat u mbagħad ma jkun marbut b’ebda deċiżjoni sussegwenti tal-Kunsill Governattiv.
Artikolu 119
Proċedura f’każ ta’ nuqqas ta’ qbil ma’ oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv għal deċiżjoni tal-Bord Superviżorju skont l-Artikolu 7(7) tar-Regolament MSU
1. Il-BĊE għandu jinforma lil NCA f’kooperazzjoni mill-qrib dwar kwalunkwe oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv biex jiġi kkompletat abbozz ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju.
2. Jekk l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib ma taqbilx mal-oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv kontra l-abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-Bord Superviżorju, hija għandha, fi żmien ħamest ijiem tax-xogħol minn meta tirċievi l-oġġezzjoni tal-Kunsill Governattiv, tinnotifika lill-Kunsill Governattiv bir-raġunijiet għan-nuqqas ta’ qbil min-naħa tagħha.
3. Il-Kunsill Governattiv għandu jagħti l-opinjoni tiegħu bil-miktub dwar in-nuqqas ta’ qbil immotivat li tesprimi l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, fi żmien 30 jum minn meta jirċievi n-nuqqas ta’ qbil immotivat, u waqt li jagħti r-raġunijiet tiegħu, għandu jew jikkonferma jew jirtira l-oġġezzjoni tiegħu. Il-BĊE għandu jinforma lill-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib dwar dan.
4. Jekk il-Kunsill Governattiv jikkonferma l-oġġezzjoni tiegħu, l-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib tista’, fi żmien ħamest ijiem minn meta tiġi infurmata li l-Kunsill Governattiv ikkonferma l-oġġezzjoni tiegħu, tinnotifika lill-BĊE li mhi ser tkun marbuta b’ebda deċiżjoni meħuda wara l-emenda tal-abbozz ta’ deċiżjoni inizjali u sħiħ li għaliha joġġezzjona l-Kunsill Governattiv.
Il-BĊE mbagħad għandu jikkunsidra li jissospendi jew itemm il-kooperazzjoni mill-qrib mal-NCA f’kooperazzjoni mill-qrib, waqt li jqis debitament l-effettività superviżorja, u għandu jieħu deċiżjoni f’dak ir-rigward. Il-BĊE għandu jqis, b’mod partikolari, il-fatturi msemmija fl-Artikolu 7(7) tar-Regolament MSU.
PARTI X
PENALI AMMINISTRATTIVI
TITOLU 1
DEFINIZZJONIJIET U RELAZZJONI MAR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) NRU 2532/98 (17)
Artikolu 120
Definizzjoni ta’ penali finanzjarji amminstrattivi
Għall-finijiet ta’ din il-Parti, “penali amministrattivi” tfisser waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
penali finanzjarji amministrattivi pprovduti u imposti taħt l-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU;
(b)
multi u ħlasijiet ta’ penali perjodiċi pprovduti fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 2532/98 u imposti taħt l-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU.
Artikolu 121
Relazzjoni mar-Regolament (KE) Nru 2532/98
1. Għall-finijiet tal-proċeduri pprovduti fl-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU, japplikaw ir-regoli proċedurali li jinsabu f’dan ir-Regolament, skont l-Artikolu 18(4) tar-Regolament MSU.
2. Għall-finijiet tal-proċeduri pprovduti fl-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, ir-regoli proċedurali li jinsabu f’dan ir-Regolament għandhom jikkumplimentaw dawk stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2532/98 u għandhom jiġu applikati skont l-Artikoli 25 u 26 tar-Regolament MSU.
Artikolu 122
Setgħat tal-BĊE biex jimponi penali amministrattivi taħt l-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU
Il-BĊE għandu jimponi penali amministrattivi, kif iddefiniti fl-Artikolu 120(b), jekk ikun hemm nuqqas ta’ konformità ma’ obbligi taħt regolamenti jew deċiżjonijiet tal-BĊE dwar:
(a)
entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, jew
(b)
entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni fejn ir-regolamenti jew deċiżjonijiet relevanti tal-BĊE jimponu obbligi fuq entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni fil-konfront tal-BĊE.
TITOLU 2
REGOLI PROĊEDURALI GĦALL-IMPOŻIZZJONI TA’ PENALI AMMINISTRATTIVI, MINBARRA ĦLASIJIET PERJODIĊI TA’ PENALI, FUQ ENTITAJIET TAĦT SUPERVIŻJONI FI STATI MEMBRI TAŻ-ŻONA TAL-EURO
Artikolu 123
Stabbiliment ta’ unità investigattiva indipendenti
1. Il-BĊE għandu jistabbilixxi unità investigattiva indipendenti interna (iktar ‘il quddiem l-“unità investigattiva”) li għandha tkun komposta minn uffiċjali investigattivi nominati mill-BĊE.
2. L-uffiċjali investigattivi ma għandhomx ikunu involuti fis-superviżjoni diretta jew indiretta jew l-awtorizzazzjoni tal-entità relevanti taħt superviżjoni, u lanqas ma kienu involuti f’dan fis-sentejn qabel ma jieħdu l-pożizzjoni ta’ uffiċjal investigattiv.
3. L-uffiċjali investigattivi għandhom iwettqu l-funzjonijiet investigattivi tagħhom b’mod indipendenti mill-Bord Superviżorju u l-Kunsill Governattiv u ma għandhomx jieħdu sehem fid-deliberazzjonijiet tal-Bord Superviżorju u l-Kunsill Governattiv.
Artikolu 124
Rinviju ta’ ksur allegat lill-unità investigattiva
Meta l-BĊE, waqt li jkun qiegħed iwettaq il-kompiti tiegħu taħt ir-Regolament MSU, jidhirlu li hemm raġuni biex jissuspetta ksur wieħed jew aktar:
(a)
ta’ liġi tal-Unjoni relevanti applikabbli direttament, kif imsemmi fl-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU, li qiegħed jitwettaq jew li twettaq minn entità sinifikanti taħt superviżjoni li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru taż-żona tal-euro, jew
(b)
ta’ regolament jew deċiżjoni ta’ BĊE kif imsemmi fl-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, li qiegħed jitwettaq jew li twettaq minn entità taħt superviżjoni li jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha fi Stat Membru taż-żona tal-euro,
il-BĊE għandu jirreferi l-kwistjoni lill-unità investigattiva.
Artikolu 125
Setgħat tal-unità investigattiva
1. Għall-finijiet li tinvestiga allegazzjonijiet ta’ ksur kif imsemmi fl-Artikolu 124, l-unità investigattiva tista’ teżerċita s-setgħat mogħtija lill-BĊE taħt ir-Regolament MSU.
2. Meta ssir talba lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata permezz tas-setgħat mogħtija lill-BĊE skont ir-Regolament MSU fil-kuntest ta’ investigazzjoni, l-unità investigattiva għandha tispeċifika s-suġġett u l-iskop tal-investigazzjoni.
3. Meta twettaq il-kompiti tagħha, l-unità investigattiva għandu jkollha aċċess għad-dokumenti u l-informazzjoni kollha miġbura mill-BĊE u, fejn xieraq, mill-NCAs relevanti waqt li jkunu qegħdin iwettqu l-attivitajiet superviżorji tagħhom.
Artikolu 126
Drittijiet proċedurali
1. Malli titlesta investigazzjoni u qabel ma titħejja u tiġi ppreżentata proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni lill-Bord Superviżorju, l-unità investigattiva għandha tinnotifika lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata bil-miktub dwar il-konklużjonijiet tal-investigazzjoni mwettqa u dwar kwalunkwe oġġezzjoni li tkun tqajmet kontrihom.
2. Fin-notifika msemmija fil-paragrafu 1, l-unità investigattiva għandha tinforma lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata dwar id-dritt tagħha li tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub lill-unità investigattiva dwar ir-riżultati fattwali u l-oġġezzjonijiet li jkunu tqajmu kontra l-entità kif stipulat fl-istess notifika, inklużi d-dispożizzjonijiet individwali li allegatament inkisru, u għandha tiffissa limitu ta’ żmien raġonevoli sa meta għandha tirċievi dawk is-sottomissjonijiet. Il-BĊE m’għandux ikun obbligat li jikkunsidra sottomissjonijiet bil-miktub li jirċievi wara li jkun skada l-limitu ta’ żmien stabbilit mill-unità investigattiva.
3. L-unità investigattiva tista’ wkoll, wara notifika skont il-paragrafu 1, tistieden lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata biex tattendi seduta orali. Il-partijiet soġġetti għall-investigazzjoni jistgħu jkunu rrappreżentati u/jew assistiti minn avukati jew persuni kkwalifikati oħrajn matul is-seduta. Is-seduti orali m’għandhomx ikunu miftuħa għall-pubbliku.
4. Id-dritt ta’ aċċess għall-fajl tal-unità investigattiva mill-entità taħt superviżjoni li tkun qiegħda tiġi investigata għandu jiġi ddeterminat skont l-Artikolu 32.
Artikolu 127
Eżami tal-fajl mill-Bord Superviżorju
1. Jekk unità investigattiva tikkunsidra li penali amministrattiva għandha tiġi imposta fuq entità taħt superviżjoni, l-unità investigattiva għandha tissottometti proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni lill-Bord Superviżorju, li tiddetermina li l-entità taħt superviżjoni kkonċernata kkommettiet ksur u li tispeċifika l-penali amministrattiva li għandha tiġi imposta. L-unità investigattiva għandha tissottometti wkoll il-fajl tagħha dwar l-investigazzjoni lill-Bord Superviżorju.
2. L-unità investigattiva għandha tibbaża l-proposta tagħha għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni biss fuq fatti u oġġezzjonijiet li l-entità taħt superviżjoni kellha l-opportunità li tikkummenta dwarhom.
3. Jekk il-Bord Superviżorju jidhirlu li l-fajl ippreżentat mill-unità investigattiva mhuwiex sħiħ, huwa jista’ jibgħat lura l-fajl lill-unità investigattiva flimkien ma’ talba mmotivata għal aktar tagħrif. L-Artikolu 125 għandu japplika kif meħtieġ.
4. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, jaqbel mal-proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-unità investigattiva fir-rigward ta’ ksur wieħed jew aktar u l-bażi fattwali għal dik id-deċiżjoni, huwa għandu jadotta l-abbozz sħiħ tad-deċiżjoni proposta mill-unità investigattiva fir-rigward ta’ ksur wieħed jew aktar li huwa jaqbel li jkun seħħ. Safejn il-Bord Superviżorju ma jaqbilx mal-proposta, għandha tittieħed deċiżjoni skont il-paragrafi relevanti ta’ dan l-Artikolu.
5. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, jikkunsidra li l-fatti deskritti fil-proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni kif imsemmi fil-paragrafu 1 ma jidhrux li jiżvelaw evidenza suffiċjenti ta’ ksur kif imsemmi fl-Artikolu 124, huwa jista’ jadotta abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni li tagħlaq il-każ.
6. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, jaqbel mad-determinazzjoni fil-proposta għal abbozz sħiħ ta’ deċiżjoni tal-unità investigattiva li l-entità kkonċernata kkommettiet ksur, iżda ma jaqbilx mar-rakkomandazzjoni proposta fir-rigward ta’ penali amministrattivi, huwa għandu jadotta l-abbozz sħiħ tad-deċiżjoni, waqt li jispeċifika l-penali amministrattiva li jidhirlu hija xierqa.
7. Jekk il-Bord Superviżorju, fuq il-bażi ta’ fajl sħiħ, ma jaqbilx mal-proposta tal-unità investigattiva, iżda jikkonkludi li kien hemm ksur differenti minn entità taħt superviżjoni, jew li hemm bażi fattwali differenti għall-proposta tal-unità investigattiva, huwa għandu jinforma lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata bil-miktub dwar il-konklużjonijiet tiegħu u l-oġġezzjonijiet mqajma kontra l-entità taħt superviżjoni kkonċernata. L-Artikolu 126(2) sa (4) għandhom japplikaw kif meħtieġ fir-rigward tal-Bord Superviżorju.
8. Il-Bord Superviżorju għandu jħejji abbozz sħiħ tad-deċiżjoni li tiddetermina jekk l-entità taħt superviżjoni kkonċernata kkommettitx ksur jew le waqt li jispeċifika l-penali amministrattivi li għandhom jiġu imposti, jekk dan ikun il-każ.
9. Abbozzi kompluti ta’ deċiżjonijiet adottati mill-Bord Superviżorju u li għandhom jiġu proposti lill-Kunsill Governattiv għandhom ikunu bbażati biss fuq fatti u oġġezzjonijiet li l-entità taħt superviżjoni kellha l-opportunità li tikkummenta dwarhom.
Artikolu 128
Definizzjoni ta’ fatturat annwali totali għall-iskop li jiġi ddeterminat l-ogħla limitu għal penali finanzjarji amministrattivi
Il-fatturat totali annwali kif imsemmi fl-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU għandu jfisser il-fatturat annwali, kif iddefinit fl-Artikolu 67 tad-Direttiva 2013/36/UE, ta’ entità taħt superviżjoni skont il-kontijiet finanzjarji annwali l-aktar reċenti li jkunu disponibbli ta’ dik l-entità taħt superviżjoni. Meta l-entità taħt superviżjoni li tkun ikkommettiet il-ksur tkun tappartjeni għal grupp taħt superviżjoni, il-fatturat annwali totali relevanti għandu jkun il-fatturat annwali totali li jirriżulta mill-kontijiet finanzjarji annwali kkonsolidati l-aktar reċenti li jkunu disponibbli tal-grupp taħt superviżjoni
TITOLU 3
PAGAMENTI PERJODIĊI TA’ PENALI
Artikolu 129
Regoli proċedurali applikabbli għal pagamenti perjodiċi ta’ penali
1. F’każ ta’ ksur kontinwat ta’ regolament jew deċiżjoni superviżorja tal-BĊE, il-BĊE jista’ jimponi l-pagament perjodiku ta’ penali bil-għan li jġiegħel lill-persuni kkonċernati biex jikkonformaw mar-regolament jew deċiżjoni superviżorja. Il-BĊE għandu japplika r-regoli proċedurali tal-Artikolu 22 tar-Regolament MSU u t-Titolu 2 tal-Parti III ta’ dan ir-Regolament.
2. Pagament perjodiku ta’ penali għandu jkun effettiv u proporzjonat. Il-pagament perjodiku ta’ penali għandu jiġi kkalkulat għal kull jum tal-ksur sakemm il-persuna kkonċernata tikkonforma mar-regolament jew deċiżjoni superviżorja kkonċernati tal-BĊE.
3. L-ogħla limiti għal pagamenti perjodiċi ta’ penali għandhom ikunu kif speċifikati fir-Regolament (KE) Nru 2532/98. Il-perijodu relevanti għandu jibda jiddekorri mid-data stipulata fid-deċiżjoni li timponi l-pagament perjodiku ta’ penali. Id-data l-aktar bikrija stipulata fid-deċiżjoni għandha tkun id-data meta l-persuna kkonċernata tiġi nnotifikata bil-miktub dwar ir-raġunijiet tal-BĊE biex jimponi pagament perjodiku ta’ penali.
4. Pagamenti perjodiċi ta’ penali jistgħu jiġu imposti għal perjodi ta’ mhux aktar minn sitt xhur wara d-data speċifikata fid-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 3.
TITOLU 4
LIMITI TA’ ŻMIEN
Artikolu 130
Perjodi ta’ preskrizzjoni għall-impożizzjoni ta’ penali amministrattivi
1. Is-setgħa tal-BĊE li jimponi penali amministrattivi fuq entitajiet taħt superviżjoni għandha tkun soġġetta għal perijodu ta’ preskrizzjoni ta’ ħames snin, li għandu jibda jiddekorri fil-jum meta jitwettaq il-ksur. Fil-każ ta’ ksur kontinwu jew ripetut, il-perijodu ta’ preskrizzjoni għandu jibda jiddekorri fil-jum meta l-ksur jintemm.
2. Kull azzjoni meħuda mill-BĊE għall-finijiet tal-investigazzjoni jew proċeduri fir-rigward ta’ ksur taħt l-Artikolu 124 għandha tikkawża l-interruzzjoni tal-perijodu ta’ preskrizzjoni għall-impożizzjoni ta’ penali finanzjarji amministrattivi. L-interruzzjoni tal-perijodu ta’ preskrizzjoni għandha tidħol fis-seħħ mid-data meta l-azzjoni tiġi nnotifikata lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata.
3. Kull interruzzjoni għandha tikkawża li l-perijodu ta’ preskrizzjoni jerġa’ jibda jiddekorri mill-bidu. Madankollu, il-perijodu ta’ preskrizzjoni għandu jiskadi sal-aktar tard fil-jum meta jiskadi perijodu ekwivalenti għad-doppju tal-perijodu ta’ preskrizzjoni mingħajr ma tkun ġiet imposta penali amministrattiva mill-BĊE. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi kwalunkwe perijodu ta’ żmien li għalih il-perijodu ta’ preskrizzjoni jkun sospiż skont il-paragrafu 5.
4. Il-perijodu ta’ preskrizzjoni għall-impożizzjoni ta’ penali amministrattivi għandu jiġi sospiż għal kwalunkwe perijodu li matulu d-deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv tal-BĊE tkun soġġetta għal proċeduri ta’ rieżami quddiem il-Bord ta’ Rieżami Amministrattiv jew proċeduri ta’ appell quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja.
5. Il-perijodu ta’ preskrizzjoni għandu jkun sospiż ukoll għat-tul tal-perijodu li matulu jkun hemm proċeduri kriminali pendenti kontra l-entità taħt superviżjoni b’rabta mal-istess fatti.
Artikolu 131
Perjodi ta’ preskrizzjoni għall-infurzar ta’ penali amministrattivi
1. Is-setgħa tal-BĊE li jinforza deċiżjoni meħuda skont l-Artikolu 18(1) u (7) tar-Regolament MSU għandha tkun soġġetta għal perijodu ta’ preskrizzjoni ta’ ħames snin, li għandu jibda jiddekorri mid-data meta tiġi adottata d-deċiżjoni inkwistjoni.
2. Kull azzjoni tal-BĊE li tkun maħsuba biex tinforza l-pagament jew it-termini u l-kundizzjonijiet tal-pagament taħt il-penali amministrattiva kkonċernata għandha tikkawża l-interruzzjoni tal-perijodu ta’ preskrizzjoni għall-infurzar ta’ penali amministrattivi.
3. Kull interruzzjoni għandha tikkawża li l-perijodu ta’ preskrizzjoni jerġa’ jibda jiddekorri mill-bidu.
4. Il-perijodu tal-preskrizzjoni għall-infurzar ta’ penali amministrattivi għandu jiġi sospiż għall-perijodu meħtieġ sabiex:
(a)
jingħata żmien biex isir il-ħlas;
(b)
l-infurzar tal-pagament jiġi sospiż skont deċiżjoni ta’ Kunsill Governattiv tal-BĊE jew il-Qorti tal-Ġustizzja.
TITOLU 5
PUBBLIKAZZJONI TA’ DEĊIŻJONIJIET U SKAMBJU TA’ INFORMAZZJONI
Artikolu 132
Pubblikazzjoni ta’ deċiżjonijiet li jirrigwardaw penali amministrattivi
1. Il-BĊE għandu jippubblika fuq il-websajt tiegħu mingħajr dewmien żejjed, u wara li d-deċiżjoni tkun ġiet innotifikata lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata, kull deċiżjoni li timponi penali amministrattiva, kif iddefinita fl-Artikolu 120, fuq entità taħt superviżjoni fi Stat Membru parteċipanti, inkluża informazzjoni dwar it-tip u n-natura tal-ksur u l-identità tal-entità taħt superviżjoni kkonċernata, ħlief jekk pubblikazzjoni b’dan il-mod:
(a)
jew tipperikola l-istabilità tas-swieq finanzjarji jew investigazzjoni kriminali li tkun tinsab għaddejja;
(b)
jew inkella tikkawża, safejn tista’ tiġi stabbilita, ħsara sproporzjonata lill-entità taħt superviżjoni kkonċernata.
F’dawn iċ-ċirkustanzi, deċiżjonijiet li jirrigwardaw penali amministrattivi għandhom jiġu ppubblikati fuq bażi anonima. Alternattivament, meta dawk iċ-ċirkustanzi aktarx ikunu ser jintemmu f’perijodu ta’ żmien raġonevoli, il-pubblikazzjoni taħt dan il-paragrafu tista’ tiġi posposta għal dak il-perijodu ta’ żmien.
2. Jekk ikun hemm appell pendenti quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja fir-rigward ta’ deċiżjoni taħt il-paragrafu 1, il-BĊE għandu, mingħajr dewmien żejjed, jippubblika wkoll fuq il-websajt uffiċjali tiegħu informazzjoni dwar l-istatus tal-appell inkwistjoni u l-eżitu tiegħu.
3. Il-BĊE għandu jiżgura li l-informazzjoni ppubblikata taħt il-paragrafi 1 u 2 tibqa’ fuq il-websajt uffiċjali tiegħu għal mill-inqas ħames snin.
Artikolu 133
Għoti ta’ informazzjoni lill-ABE
Suġġett għar-rekwiżiti ta’ segretezza professjonali msemmija fl-Artikolu 27 tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jinforma lill-ABE dwar il-penali amministrattivi kollha, kif iddefinit fl-Artikolu 120, li jiġu imposti fuq entità taħt superviżjoni fi Stat Membru taż-żona tal-euro, inkluż kull appell li għandu x’jaqsam ma’ dawk il-penali u l-eżitu tagħhom.
TITOLU 6
KOOPERAZZJONI BEJN IL-BĊE U L-NCAS FI STAT MEMBRI TAŻ-ŻONA TAL-EURO TAĦT L-ARTIKOLU 18(5) TAR-REGOLAMENT MSU
Artikolu 134
Entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni
1. Fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni, NCA għandha tiftaħ proċeduri biss fuq talba tal-BĊE meta dan ikun meħtieġ għall-iskop li jitwettqu l-kompiti mogħtija lill-BĊE taħt ir-Regolament MSU, bil-għan li tittieħed azzjoni sabiex jiġi żgurat li jiġu imposti penali xierqa f’każijiet mhux koperti mill-Artikolu 18(1) tar-Regolament MSU. Dawn il-każijiet jinkludu l-applikazzjoni ta’:
(a)
penali mhux finanzjarji f’każ ta’ ksur ta’ liġi tal-Unjoni applikabbli direttament minn persuni ġuridiċi jew fiżiċi, kif ukoll penali finanzjarji f’każ ta’ ksur minn persuni fiżiċi ta’ liġi tal-Unjoni applikabbli direttament;
(b)
kull penali finanzjarja jew mhux finanzjarja f’każ ta’ ksur minn persuni ġuridiċi jew fiżiċi ta’ kwalunkwe liġi nazzjonali li tittrasponi direttivi relevanti tal-Unjoni;
(c)
kull penali finanzjarja jew mhux finanzjarja li għandha tiġi imposta skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali relevanti li tagħti setgħat speċifiċi lill-NCAs fi Stati Membri taż-żona tal-euro li preżentament ma jkunux meħtieġa permezz tal-liġi tal-Unjoni relevanti.
Id-dispożizzjonijiet ta’ dan il-paragrafu għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà għal NCA li tiftaħ proċeduri fuq inizjattiva tagħha stess fir-rigward tal-applikazzjoni tal-liġi nazzjonali għal kompiti mhux mogħtija lill-BĊE.
2. NCA tista’ tistaqsi lill-BĊE biex jitlobha tiftaħ proċeduri fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
3. NCA ta’ Stat Membru parteċipanti għandha tinnotifika lill-BĊE malli titlesta proċedura ta’ penali mibdija fuq talba tal-BĊE skont il-paragrafu 1. B’mod partikolari, il-BĊE għandu jkun infurmat dwar il-penali imposti, jekk ikun hemm.
Artikolu 135
Rapportar fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni
L-NCA relevanti għandha tinnotifika lill-BĊE fuq bażi regolari dwar il-penali amministrattivi kollha imposti fuq entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni b’rabta mal-eżerċitar tal-kompiti superviżorji tagħha.
TITOLU 7
REATI KRIMINALI
Artikolu 136
Evidenza ta’ fatti li potenzjalment jagħtu lok għal reat kriminali
Meta, fit-twettiq tal-kompiti tiegħu taħt ir-Regolament MSU, il-BĊE jkollu raġuni biex jissuspetta li seta’ twettaq reat kriminali, huwa għandu jitlob lill-NCA relevanti biex tirreferi l-kwistjoni lill-awtoritajiet kompetenti għal investigazzjoni u possibbilment għal prosekuzzjoni kriminali, skont il-liġi nazzjonali.
TITOLU 8
RIKAVAT MINN PENALI
Artikolu 137
Rikavat minn penali
Ir-rikavat mill-penali amministrattivi imposti mill-BĊE taħt l-Artikolu 18(1) u (7) tar-Regolament MSU għandu jkun il-proprjetà tal-BĊE.
PARTI XI
AĊĊESS GĦAL INFORMAZZJONI, RAPPORTAR, INVESTIGAZZJONIJIET U SPEZZJONIJIET FUQ IL-POST
TITOLU 1
PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 138
Kooperazzjoni bejn il-BĊE u l-NCAs fir-rigward tas-setgħat imsemmija fl-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU
Id-dispożizzjonijiet li jinsabu f’din il-Parti għandhom japplikaw għal entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni. Għandhom japplikaw ukoll għal entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni jekk il-BĊE jiddeċiedi, skont l-Artikolu 6(5)(d) tar-Regolament MSU, li juża s-setgħat imsemmija fl-Artikoli 10 sa 13 tar-Regolament MSU fir-rigward ta’ entità inqas sinifikanti taħt superviżjoni. Madankollu, dan għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-kompetenza tal-NCAs li jagħmlu superviżjoni diretta tal-entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni skont l-Artikolu 6(6) tar-Regolament MSU.
TITOLU 2
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TA’ TALBIET GĦAL INFORMAZZJONI
Artikolu 139
Talbiet ad-hoc għal informazzjoni taħt l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU
1. Skont l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU u suġġett għal u b’mod konformi mal-liġi tal-Unjoni relevanti, il-BĊE jista’ jeħtieġ li persuna ġuridika jew fiżika msemmija fl-Artikolu 10(1) tiegħu tipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa sabiex teżerċita l-kompiti mogħtija lilha permezz tar-Regolament MSU. Il-BĊE għandu jispeċifika l-informazzjoni kkonċernata u limitu ta’ żmien raġjonevoli sa meta għandha tiġi pprovduta lill-BĊE.
2. Qabel ma jesiġi li l-informazzjoni tiġi pprovduta skont l-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU, il-BĊE l-ewwel għandu jikkunsidra l-informazzjoni diġà disponibbli għall-NCAs.
3. Il-BĊE għandu jpoġġi għad-dispożizzjoni tal-NCA relevanti kopja ta’ kwalunkwe informazzjoni li jirċievi mingħand il-persuna ġuridika jew fiżika li lilha tkun ġiet indirizzata t-talba għall-informazzjoni.
TITOLU 3
RAPPORTAR
Artikolu 140
Kompiti relatati ma’ rapportar superviżorju lill-awtoritajiet kompetenti
1. Il-BĊE għandu jkun responsabbli biex jiżgura konformità mal-liġi relevanti tal-Unjoni li timponi rekwiżiti fuq istituzzjonijiet ta’ kreditu fil-qasam tar-rapportar lill-awtoritajiet kompetenti.
2. Għal dan l-iskop, il-BĊE għandu jkollu l-kompiti u s-setgħat fir-rigward ta’ entitajiet sinifikanti taħt superviżjoni kif stipulat fil-liġi tal-Unjoni relevanti dwar rapportar superviżorju. L-NCAs għandu jkollhom il-kompiti u s-setgħat fir-rigward ta’ entitajiet inqas sinifikanti taħt superviżjoni kif stabbilit fil-liġi tal-Unjoni relevanti dwar rapportar lill-awtoritajiet kompetenti.
3. Minkejja l-paragrafu 2 u ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor, kull entità taħt superviżjoni għandha tikkomunika lill-NCA relevanti tagħha l-informazzjoni li għandha tiġi rrapportata fuq bażi regolari skont il-liġi tal-Unjoni relevanti. Ħlief jekk ikun ipprovdut speċifikament mod ieħor, kull informazzjoni rrapportata minn entitajiet taħt superviżjoni għandha tiġi ppreżentata lill-NCAs. Huma għandhom iwettqu l-kontrolli inizjali tad-dejta u jagħmlu l-informazzjoni disponibbli għall-BĊE.
4. Il-BĊE għandu jorganizza l-proċessi relatati mal-ġbir u r-reviżjoni tal-kwalità tad-dejta rrapportata minn entitajiet taħt superviżjoni suġġett għal, u b’konformità ma’, il-liġi tal-Unjoni relevanti u standards tekniċi implimentattivi tal-ABE.
Artikolu 141
Talbiet għal informazzjoni f’intervalli rikorrenti taħt l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU
1. Skont l-Artikolu 10 tar-Regolament MSU, b’mod partikolari s-setgħa tal-BĊE li jesiġi li tiġi pprovduta informazzjoni f’intervalli rikorrenti u f’formats speċifikati għal skopijiet superviżorji u statistiċi relatati, u suġġett għal u b’konformità mal-liġi tal-Unjoni relevanti, il-BĊE jista’ jesiġi li entitajiet taħt superviżjoni jirrapportaw informazzjoni superviżorja addizzjonali kull meta dik l-informazzjoni tkun neċessarja għall-BĊE biex iwettaq il-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU. Suġġett għall-kundizzjonijiet stipulati fil-liġi tal-Unjoni relevanti, il-BĊE jista’ jispeċifika b’mod partikolari l-kategoriji ta’ informazzjoni li għandhom jiġu rrapportati kif ukoll il-proċessi, il-formats, il-frekwenzi u l-limiti ta’ żmien għall-forniment tal-informazzjoni kkonċernata.
2. Jekk il-BĊE jesiġi li persuni ġuridiċi jew fiżiċi kif speċifikat fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU jipprovdu informazzjoni f’intervalli rikorrenti, l-Artikolu 140(3) u (4) ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw kif meħtieġ.
TITOLU 4
KOOPERAZZJONI FIR-RIGWARD TA’ INVESTIGAZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 142
Tnedija ta’ investigazzjoni ġenerali taħt l-Artikolu 11 tar-Regolament MSU
Il-BĊE għandu jmexxi investigazzjoni fil-konfront ta’ kwalunkwe persuna ġuridika jew fiżika msemmija fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU fuq il-bażi ta’ deċiżjoni tal-BĊE. Dik id-deċiżjoni għandha tispeċifika dawn l-affarijiet kollha li ġejjin:
(a)
il-bażi legali għad-deċiżjoni u l-iskop tagħha;
(b)
l-intenzjoni li jiġu eżerċitati s-setgħat stabbiliti fl-Artikolu 11(1) tar-Regolament MSU;
(c)
il-fatt li kull xkiel għall-investigazzjoni mill-persuna li tkun qiegħda tiġi investigata jikkostitwixxi ksur ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont it-tifsira tal-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali kif stipulata fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament MSU.
TITOLU 5
SPEZZJONIJIET FUQ IL-POST
Artikolu 143
Deċiżjoni tal-BĊE biex imexxi spezzjoni fuq il-post taħt l-Artikolu 12 tar-Regolament MSU
1. Skont l-Artikolu 12 tar-Regolament MSU, sabiex iwettaq il-kompiti assenjati lilu permezz tar-Regolament MSU, il-BĊE għandu jaħtar timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post kif stabbilit fl-Artikolu 144 biex imexxu l-ispezzjonijiet fuq il-post kollha meħtieġa fil-fond ta’ persuna ġuridika kif imsemmi fl-Artikolu 10(1) tar-Regolament MSU.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 142 u skont l-Artikolu 12(3) tar-Regolament MSU, spezzjonijiet fuq il-post għandhom isiru fuq il-bażi ta’ deċiżjoni tal-BĊE, li bħala minimu għandha tispeċifika dan li ġej:
(a)
is-suġġett u l-iskop tal-ispezzjoni fuq il-post; u
(b)
il-fatt li kull xkiel għall-investigazzjoni fuq il-post mill-persuna ġuridika li suġġetta għaliha għandu jikkostitwixxi ksur ta’ deċiżjoni tal-BĊE skont it-tifsira tal-Artikolu 18(7) tar-Regolament MSU, mingħajr preġudizzju għal-liġi nazzjonali kif stipulata fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament MSU.
3. Jekk spezzjoni fuq il-post issegwi investigazzjoni mmexxija fuq il-bażi ta’ deċiżjoni tal-BĊE, kif imsemmi fl-Artikolu 142, u kemm-il darba l-ispezzjoni fuq il-post ikollha l-istess skop u kamp ta’ applikazzjoni bħall-investigazzjoni, l-uffiċjali u l-persuni l-oħrajn awtorizzati mill-BĊE u minn NCA għandhom jingħataw aċċess għall-fond tan-negozju u l-art tal-persuna ġuridika suġġetta għall-investigazzjoni fuq il-bażi tal-istess deċiżjoni, skont l-Artikolu 12(2) u (4) tar-Regolament MSU u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 13 tiegħu.
Artikolu 144
Stabbiliment u kompożizzjoni ta’ timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post
1. Il-BĊE għandu jkun inkarigat mill-istabbiliment u l-kompożizzjoni ta’ timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post bl-involviment ta’ NCAs, skont l-Artikolu 12 tar-Regolament MSU.
2. Il-BĊE għandu jaħtar lill-kap tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post minn fost membri tal-persunal tal-BĊE u l-NCA.
3. Il-BĊE u l-NCAs għandhom jikkonsultaw ma’ xulxin u jaqblu dwar l-użu tar-riżorsi tal-NCA fir-rigward tat-timijiet ta’ spezzjoni fuq il-post.
Artikolu 145
Proċedura u notifika ta’ spezzjoni fuq il-post
1. Il-BĊE għandu jinnotifika lill-persuna ġuridika li tkun suġġetta għal spezzjoni fuq il-post bid-deċiżjoni tal-BĊE msemmija fl-Artikolu 143(2), u dwar l-identità tal-membri tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post, ta’ mill-inqas ħamest ijiem tax-xogħol qabel il-bidu tal-ispezzjoni fuq il-post. Huwa għandu jinnotifika lill-NCA tal-Istat Membru fejn tkun ser issir l-ispezzjoni fuq il-post ta’ mill-inqas ġimgħa qabel ma jinnotifika lill-persuna ġuridika li tkun suġġetta għall-ispezzjoni fuq il-post dwar dik l-ispezzjoni.
2. Meta t-twettiq xieraq u l-effiċjenza tal-ispezzjoni jkunu jeħtieġu hekk, il-BĊE jista’ jwettaq l-ispezzjoni fuq il-post mingħajr ma jinnotifika minn qabel lill-entità ta’ superviżjoni kkonċernata. L-NCA għandha tiġi nnotifikata kemm jista’ jkun malajr qabel il-bidu ta’ dik l-ispezzjoni fuq il-post.
Artikolu 146
Twettiq ta’ spezzjonijiet fuq il-post
1. Dawk li jwettqu spezzjoni fuq il-post għandhom isegwu l-istruzzjonijiet tal-kap tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post.
2. Meta l-entità suġġetta għall-ispezzjoni fuq il-post tkun entità sinifikanti taħt superviżjoni, il-kap tat-tim ta’ spezzjoni fuq il-post għandu jkun responsabbli għall-kooperazzjoni bejn it-tim ta’ spezzjoni fuq il-post u t-tim superviżorju konġunt inkarigat mis-superviżjoni ta’ dik l-entità sinifikanti taħt superviżjoni.
PARTI XII
DISPOŻIZZJONIJIET TRANŻITORJI U FINALI
Artikolu 147
Bidu ta’ superviżjoni diretta mill-BĊE meta l-BĊE jassumi l-kompiti tiegħu għall-ewwel darba
1. Ta’ mill-inqas xahrejn qabel l-4 ta’ Novembru 2014, il-BĊE għandu jindirizza deċiżjoni lil kull entità taħt superviżjoni li fir-rigward tagħha huwa jassumi l-kompiti mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, fejn huwa jikkonferma li hija entità sinifikanti taħt superviżjoni. Għal entitajiet li jkunu membri ta’ grupp sinifikanti taħt superviżjoni, il-BĊE għandu jinnotifika d-deċiżjoni tal-BĊE lill-entità taħt superviżjoni fl-ogħla livell ta’ konsolidazzjoni fi ħdan l-Istati Membri parteċipanti, u għandu jiżgura li l-entitajiet taħt superviżjoni kollha fi ħdan il-grupp sinifikanti taħt superviżjoni jiġu jinfurmati kif meħtieġ. Dawn id-deċiżjonijiet jidħlu fis-seħħ fl-4 ta’ Novembru 2014.
2. Minkejja l-paragrafu 1, jekk il-BĊE jibda jwettaq il-kompiti mogħtija lilu qabel l-4 ta’ Novembru 2014, huwa għandu jindirizza deċiżjoni lill-entità kkonċernata u lill-NCAs relevanti. Ħlief jekk ikun ipprovdut mod ieħor fiha, dik id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ meta tiġi nnotifikata. L-NCAs relevanti għandhom jiġu infurmati bil-quddiem dwar l-intenzjoni li tinħareġ deċiżjoni kemm jista’ jkun malajr.
3. Qabel ma jadotta deċiżjoni skont il-paragrafu 1, il-BĊE għandu jipprovdi lill-entità taħt superviżjoni relevanti b’opportunità biex tagħmel sottomissjonijiet bil-miktub.
Artikolu 148
Definizzjoni tal-format tar-rapport dwar l-istorja superviżorja u l-profil ta’ riskju li għandu jiġi pprovdut mill-NCAs lill-BĊE
1. L-NCAs għandhom, sa mhux aktar tard mill-4 ta’ Awwissu 2014, jikkomunikaw lill-BĊE l-identità tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu li jkunu awtorizzaw kif ukoll rapport dwar dawn l-istituzzjonijiet ta’ kreditu f’format speċifikat mill-BĊE.
2. Minkejja l-paragrafu 1, jekk il-BĊE jibda jwettaq il-kompiti mogħtija lilu qabel l-4 ta’ Novembru 2014, huwa jista’ jitlob lill-NCAs biex jikkomunikaw lill-BĊE l-identità tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu relevanti kif ukoll rapport f’format speċifikat mill-BĊE f’limitu ta’ żmien raġonevoli, li għandu jiġi ddikjarat fit-talba.
Artikolu 149
Kontinwità ta’ proċeduri eżistenti
1. Ħlief jekk il-BĊE jiddeċiedi mod ieħor, jekk NCA tkun bdiet proċeduri superviżorji li għalihom il-BĊE jsir kompetenti fuq il-bażi tar-Regolament MSU, u dan iseħħ qabel l-4 ta’ Novembru 2014, allura għandhom japplikaw il-proċeduri stabbiliti fl-Artikolu 48.
2. B’deroga mill-Artikolu 48, dan l-Artikolu għandu japplika għal proċeduri komuni.
Artikolu 150
Deċiżjonijiet superviżorji meħuda mill-NCAs
Mingħajr preġudizzju għall-eżerċitar mill-BĊE tas-setgħat mogħtija lilu permezz tar-Regolament MSU, deċiżjonijiet superviżorji meħuda minn NCAs qabel l-4 ta’ Novembru 2014 ma għandhomx ikunu affettwati.
Artikolu 151
Stati Membri li l-munita tagħhom issir l-euro
1. Suġġett għall-paragrafu 2, f’ċirkustanzi fejn deroga skont l-Artikolu 139 TFUE tiġi rrevokata għal Stat Membru skont l-Artikolu 140(2) TFUE, l-Artikoli 148 sa 150 għandhom japplikaw kif meħtieġ fir-rigward ta’ proċeduri jew deċiżjonijiet superviżorji mibdija jew meħuda mill-NCA ta’ dak l-Istat Membru.
2. Ir-referenza għall-4 ta’ Novembru 2014 fl-Artikoli 149 u 150 għandha tiġi interpretata bħala referenza għad-data li fiha l-euro tiġi adottata fl-Istat Membru relevanti.
Artikolu 152
Kontinwità ta’ arranġamenti eżistenti
L-arranġamenti eżistenti kollha dwar kooperazzjoni ma’ awtoritajiet oħrajn li tkun daħlet għalihom NCA qabel l-4 ta’ Novembru 2014 li jkopru ta’ mill-inqas parzjalment kompiti ttrasferiti lill-BĊE permezz tar-Regolament MSU għandhom ikomplu japplikaw. Il-BĊE jista’ jiddeċiedi li jipparteċipa f’dawk l-arranġamenti ta’ kooperazzjoni eżistenti skont il-proċedura applikabbli għall-arranġamenti inkwistjoni jew li jistabbilixxi arranġamenti ta’ kooperazzjoni ġodda ma’ terzi għall-kompiti ttrasferiti lilu permezz tar-Regolament MSU. NCA għandha tkompli tapplika arranġamenti ta’ kooperazzjoni eżistenti biss sal-punt li ma jkunux issostitwiti b’arranġamenti ta’ kooperazzjoni tal-BĊE. Meta jkun meħtieġ għall-eżekuzzjoni tal-arranġamenti eżistenti ta’ kooperazzjoni, l-NCA għandha tkun responsabbli li tassisti lill-BĊE, b’mod partikolari billi teżerċita d-drittijiet u twettaq ir-responsabbiltajiet tagħha taħt l-arranġamenti b’koordinazzjoni mal-BĊE.
Artikolu 153
Dispożizzjonijiet finali
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, is-16 ta’ April 2014.