NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 513/2013
ze dne 4. června 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a o změně nařízení (EU) č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu pocházejícího nebo odesílaného z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 6. září 2012 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské Unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 1. března 2013 nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013.
3. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a známé dovozce. Komise o zahájení šetření vyrozuměla také výrobce v USA, jelikož se s touto zemí počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají závažné důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. O výběru tohoto předběžného vzorku výrobců v Unii byli informováni všichni známí výrobci a známá sdružení výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek sestával z devíti výrobců z celkového počtu asi 220 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek (viz 26. bod odůvodnění níže), a již byli vybráni na základě největšího reprezentativního objemu výroby, s přihlédnutím k objemu prodeje a zeměpisné poloze, aby mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Bylo zajištěno, aby tento vzorek zahrnoval vertikálně integrované i neintegrované výrobce v Unii. Rovněž zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Několik zúčastněných stran vyjádřilo k předběžnému vzoru připomínky a jedna strana požádala o slyšení u úředníka pro slyšení.
(8)
Některé zúčastněné strany vznesly proti předběžnému vzorku výrobců v Unii následující námitky:
i)
Některé strany uvedly, že omezené informace poskytnuté k předběžně vybranému vzorku nebyly dostačující a neumožnily jim vznést smysluplné připomínky k navrženému vzorku. Kritizovaly zejména to, že totožnost výrobců v Unii byla považována za důvěrný údaj, a požadovaly, aby bylo zveřejněno, ve kterých členských státech se nacházejí výrobci v Unii zařazení do vzorku a jaký je podíl těchto vybraných výrobců v Unii na celkovém objemu výroby fotovoltaických modulů, článků a destiček a jaký podíl na výrobě a prodeji představují jednotlivé společnosti zařazené do vzorku i vzorek jako celek.
ii)
Způsob výběru vzorku byl zpochybňován s poukazem na to, že „směšuje tři různé kroky“, a sice podporu pro zahájení šetření, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku. Bylo uváděno, že proto není jasné, zda v době výběru vzorku bylo již vymezeno výrobní odvětví Unie, a zda tedy tento vzorek lze považovat za reprezentativní. Nebylo-li ve fázi výběru vzorku vymezeno výrobní odvětví Unie, nedostaly zúčastněné strany možnost si ověřit, zda je tento předběžný vzorek reprezentativní, a zda tedy na základě tohoto vzorku lze správně posoudit situaci v tomto výrobním odvětví Unie v období šetření stanoveném v 19. bodě odůvodnění níže. Dále bylo uváděno, že není vhodné, aby byl předběžný vzorek vybírán na základě odpovědí výrobců v Unii na zjišťování podpory pro zahájení šetření.
iii)
Bylo též uváděno, že předběžný vzorek byl vybrán pouze ze společností, jež vyjádřily podporu pro stávající šetření.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že do předběžného vzorku byly zařazeny i vertikálně integrované společnosti, může být objem výroby destiček a článků započítán dvojmo nebo trojmo, což vyvolává pochyby o celkové reprezentativnosti tohoto vzorku. Bylo požadováno, aby u vertikálně integrovaných výrobců byl započítáván pouze objem výroby modulů, ale nikoli objem výroby článků a destiček.
v)
Stejná strana tvrdila, že údaje, z nichž se při výběru vzorků vycházelo, jsou přinejmenším zčásti nespolehlivé, což může mít dopad na reprezentativnost předběžného vzorku jako celku.
vi)
Jedna strana předložila seznam, který údajně obsahoval přibližně 150 dalších výrobců obdobného výrobku v Unii, a tvrdila, že by i oni měli být vzati v úvahu za účelem výběru vzorku výrobců v Unii.
(9)
Na uvedené argumenty vznesené stranami bylo reagováno následujícím způsobem:
i)
Výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Výrobci totiž skutečně čelili hrozbám, že dojde k poškození jejich obchodů v Unii i mimo ni. Komise byla toho názoru, že tyto žádosti jsou dostatečně opodstatněné pro to, aby jim bylo vyhověno. Zveřejnění lokality nebo podílu na výrobě a prodeji jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku by snadno mohlo vést ke zjištění totožnosti dotčeného výrobce, a uvedené požadavky v tomto smyslu musely být zamítnuty.
ii)
Komise „nesměšovala“ zjišťování podpory pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr předběžného vzorku, protože tyto kroky zůstaly navzájem nezávislé a o každém z nich bylo rozhodováno odděleně. Nebylo prokázáno, v jaké míře použití údajů o výrobě a prodeji poskytnutých výrobci v rámci zjišťování podpory pro zahájení šetření ovlivnilo reprezentativnost vzorku. Na počátku bylo výrobní odvětví Unie skutečně vymezeno jen předběžně. Pro předběžné stanovení celkové výroby Unie v období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže, byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii a jiných stran před zahájením šetření.
iii)
Pro zařazení do vzorku byli vzati v úvahu všichni výrobci v Unii, kteří odpověděli na otázky týkající se podpory pro zahájení šetření, bez ohledu na to, zda šetření podpořili, vyslovili se proti němu nebo nevyjádřili žádné stanovisko; proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv)
Otázka dvojího/trojího započítávání byla při výběru prozatímního vzorku zvážena. Bylo zřejmé, že vyloučením výroby a prodeje destiček a článků vyráběných vertikálně integrovanými výrobci v Unii by nebyla vzata v úvahu část výroby destiček a článků prodávaných na volném trhu. Proto byl učiněn závěr, že vyloučení prodejů destiček a článků z celkového objemu výroby by nezbytně nevedlo k reprezentativnějšímu vzorku. Ostatně reprezentativnost vzorku byla zajištěna nejen na základě objemu výroby, ale i na základě zeměpisného rozmístění a vyváženého zastoupení vertikálně integrovaných a neintegrovaných výrobců. Relativní reprezentativnost objemu výroby byla vypočítána na úrovni každého typu obdobného výrobku. Na základě toho se mělo za to, že metoda výběru prozatímního vzorku byla přiměřená, a vzorek je proto považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
v)
Pokud jde o spolehlivost údajů, byl vzorek vybrán na základě informací dostupných v době výběru vzorku, jak stanoví čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pokud jde o spolehlivost údajů použitých na podporu zahájení šetření, při šetření se neprokázalo, že by údaje shromážděné před zahájením vykazovaly značné nedostatky. Proto lze důvodně předpokládat, že základ, z něhož vycházel výběr předběžného vzorku, byl dostatečně spolehlivý. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
vi)
Pokud jde o seznam přibližně 150 dalších výrobců v Unii, je nutno poznamenat, že tato informace byla předložena dávno po vypršení lhůty stanovené pro zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výběru prozatímního vzorku, a pro výrobce v Unii, aby se přihlásili a požádali o zařazení do vzorku. Mimoto přibližně 30 výrobců v Unii obsažených v tomto seznamu bylo ve skutečnosti v době výběru vzorku Komisi známo. Při výběru vzorku byli zvažováni všichni výrobci v Unii, kteří se po zveřejnění oznámení o zahájení šetření přihlásili. Vzhledem k tomu nebyla reprezentativnost vzorku ovlivněna. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(10)
Po obdržení připomínek bylo složení vzorku přezkoumáno, neboť existovaly náznaky, že jedna z vybraných společností by nebyla schopna plně spolupracovat. V zájmu zachování míry reprezentativnosti vzorku byl vybrán další výrobce v Unii. Tento revidovaný vzorek tedy tvořilo deset společností vybraných na základě největšího reprezentativního objemu na každé úrovni výroby, s přihlédnutím k objemu prodejů na trhu EU a k zeměpisné poloze, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřené přezkoumán. V důsledku toho revidovaný vzorek výrobců v Unii představoval, vyjádřeno procentním podílem na celkové výrobě Unie, u modulů mezi 18 % a 21 %, u článků mezi 17 % a 24 % a u destiček mezi 28 % a 35 % a zahrnoval výrobce vertikálně integrované i neintegrované. Přesné podíly nemohly být uvedeny vzhledem k tomu, že přesný podíl by umožnil vypočítat objem výroby dalšího výrobce v Unii uvedeného výše, a mohla by tak být zjištěna jeho totožnost.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(11)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže.
(12)
Z přibližně 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a kontaktovaných Komisí zaslalo odpovědi na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, 36 stran, z toho 35 odpovědí se týkalo modulů, pouze jedna odpověď se týkala článků, a ohledně destiček nepřišla žádná odpověď. Vzorek byl vybrán v souladu s článkem 17 základního nařízení tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na základě toho vybrala Komise vzorek složený ze tří dovozců modulů, kteří nejsou ve spojení, a jednoho dovozce článků, který není ve spojení. V návaznosti na obdržené připomínky se Komise rozhodla do vzorku zařadit ještě jednoho dovozce modulů, který není ve spojení. Tato společnost se sama přihlásila a tvrdila, že úroveň její činnosti ji opravňuje k tomu, aby byla zařazena do vzorku. Proto byly znovu přezkoumány údaje, které dříve předložila, a ukázalo se, že došlo k administrativní chybě, pokud jde o objem dovozu oznámený dotčeným dovozcem. Na základě těchto skutečností byla dotčená společnost zařazena do vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dvě společnosti, které byly původně do vzorku vybrány, neodpověděly na dotazník, a byly proto pokládány za nespolupracující v šetření a ze vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly vyřazeny. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy tvořili dva dovozci modulů a jeden dovozce článků, představující přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Po obdržení odpovědí na dotazník však vyšlo najevo, že hlavní činností dvou ze tří těchto dovozců jsou ve skutečnosti solární zařízení, a nikoliv obchodování s dotčenými výrobky. Šetření ukázalo, že většina dovozu dotčeného výrobku je na trh Unie uváděna prostřednictvím společností, které jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR, nebo prostřednictvím montážních organizací nebo navrhovatelů projektů. Za těchto okolností byl vzorek prozatímně považován za reprezentativní. Komise však bude během dalšího šetření kontaktovat další spolupracující dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby ověřila, zda splňují kritéria kladená na dovozce, a zjistila, zda je velikost vzorku možné zvětšit.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže. Proběhly rovněž konzultace s orgány dotčené země.
(14)
V souvislosti s výběrem vzorku se přihlásilo ne méně než 135 vyvážejících čínských výrobců (často skupiny sestávající z několika společností). Tyto spolupracující společnosti představují 80 % celkové hodnoty čínského vývozu. Vybraný vzorek složený ze sedmi skupin společností tvoří tři spolupracující vývozci s největším objemem vývozu modulů, dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu článků a dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu destiček.
d) Odpovědi na dotazník a ověřování
(15)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce i navazujícím hospodářským subjektům a jejich sdružením, jež se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise kontaktovala také jedno reprezentativní sdružení spotřebitelů.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku, tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a 21 hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie a tři jejich sdružení.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto (skupin) společností:
a)
výrobci v Unii
-
inspekce na místě se uskutečnily v prostorách deseti výrobců v Unii zařazených do vzorku
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, ČLR
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, ČLR
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, ČLR
-
JingAo Group, ČLR
-
Jinzhou Yangguang Energy, ČLR
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, ČLR
-
Yingli Green Energy Holding Company, ČLR
c)
dovozci ve spojení v Unii
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Mnichov, Německo
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itálie
-
Delta Energy Systems S.r.l., Řím, Itálie
-
Sunways AG, Konstanz, Německo
-
JA Solar GmbH, Mnichov, Německo
d)
obchodníci/dovozci ve spojení mimo Unii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tchaj-wan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švýcarsko
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švýcarsko
e)
dovozce v Unii, který není ve spojení
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Německo
f)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Německo
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Německo
g)
hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Německo
-
ValSolar SL, Badajoz, Španělsko
h)
sdružení
-
EPIA, Brusel, Belgie
(18)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR v případě, že jim nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, Indie, a to v prostorách těchto společností:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indie
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indie
4. Období šetření a posuzované období
(19)
Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
(22)
Fotovoltaické moduly, články a destičky přeměňují sluneční záření na elektřinu. K přeměně dochází v článcích, které pohlcují světlo a přeměňují ho pomocí krystalického křemíku na elektrický proud.
(23)
Prvním krokem výrobního procesu je výroba destiček. Vyrábějí se z krystalického křemíku a jsou klíčovým komponentem pro výrobu článků.
(24)
Krystalický křemík se nejprve musí roztavit, čímž vznikají ingoty krystalického křemíku, které jsou rozřezávány na destičky. Destičky jsou podrobeny technologicky náročnému postupu zpracování polovodičů, jehož výsledkem jsou funkční solární články. Články jsou druhým krokem výrobního procesu. Mají přechod mezi kladně a záporně dotovanou vrstvou, který slouží ke sběru a odvádění článkem vyráběné elektřiny.
(25)
Třetím krokem výrobního procesu jsou moduly. Při montáži modulů se články pomocí plochých drátů nebo kovových pásek spájejí dohromady a vzniká řetězec článků. Tyto články jsou laminovány mezi jednotlivé vrstvy. Navrchu je většinou používáno sklo a vespod polymerová krycí vrstva. Rámy jsou obvykle zhotoveny tak, aby umožňovaly montáž v terénu (např. na střechách). Modul může, ale nemusí mít invertor.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, která posloužila jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
i) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití
(27)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že šetření se nemůže týkat tří výrobků s různými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi, a že moduly, články a destičky by proto měly být podrobeny třem samostatným šetřením. Dále tvrdily, že není jasné, zda se šetření týká jediného výrobku nebo tří samostatných výrobků, a že proto nemají plnou možnost hájit své zájmy. Bylo rovněž požadováno alternativně vyloučit ze šetření destičky, pokud by nebyly vyloučeny monokrystalické destičky (viz 42. až 44. bod odůvodnění níže).
(28)
Navazující výroba destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces s různými výrobními kroky. Moduly, články a destičky společně určují vlastnosti hotového výrobků (tj. modulů). Šetření ukázalo, že přímým a výlučným cílem výroby destiček a článků je výroba modulů; moduly, články a destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti (které určují použité suroviny) a stejné konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem destiček a článků.
(29)
V oznámení o zahájení řízení bylo jasně vyjádřeno, že výrobek, který je předmětem šetření, představují moduly, články a destičky. Zúčastněné strany proto měly plnou možnost hájit své zájmy na základě dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen. Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
ii) Odlišná nomenklatura
(30)
Dále bylo uváděno, že moduly, články a destičky by neměly být považovány za jediný výrobek, jelikož mají různé osmimístné kódy KN, šestimístné položky, čtyřmístná čísla HS a dvoumístné úrovně kapitol a vyskytují se také v různých oddílech nomenklatury HS. Pro účely stanovení definice výrobku v rámci antidumpingového šetření, které vychází z fyzikálních vlastností dotčeného výrobku, je toto tvrzení irelevantní.
iii) Přidaná hodnota článků
(31)
Některé strany tvrdily, že největší část hodnoty modulu tvoří přidaná hodnota v procesu přeměny článků, a že články musí být tudíž považovány za samostatný výrobek.
(32)
Ze šetření vyplynulo, že výroba článků je technologicky nejnáročnější částí výrobního procesu. Ukázalo se však i to, že uvedené tři výrobní kroky spolu navzájem souvisejí a že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu, ale je rozprostřena v celém výrobním procesu. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv) Samostatné velkoobchodní trhy
(33)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že moduly, články a destičky mají samostatné velkoobchodní trhy, a že by proto měly být považovány za různé výrobky, čemuž by nasvědčovala i skutečnost, že u velkého počtu výrobců se nejedná o výrobce vertikálně integrované.
(34)
Moduly, články a destičky nelze považovat za samostatné výrobky, jejichž ceny kolísají výlučně v závislosti na tržních faktorech. Ve skutečnosti jsou jejich ceny navzájem úzce provázány a jsou ovlivňovány cenou polykrystalického křemíku. Dotčený výrobek, jak bylo vysvětleno ve 23. až 25. bodě odůvodnění výše, se rovněž vyrábí v rámci jediného výrobního procesu s různými kroky. Skutečnost, že někteří výrobci nejsou vertikálně integrovaní, je pouze výsledkem podnikatelského rozhodnutí a je určována ekonomickými měřítky a nic na tomto závěru nemění. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
v) Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(35)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k modulům, článkům a destičkám musí být přistupováno jako k různým výrobkům vzhledem k tomu, že mají různé konečné použití a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(36)
Jak bylo již zmíněno výše, šetření ukázalo, že navazující výrobní proces destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces, a otázku vzájemné zaměnitelnosti mezi různými kroky jediného výrobního procesu nelze uplatnit. Moduly, články a destičky mají mimoto stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu, a nemohou být používány jiným způsobem.
vi) Distribuční kanály
(37)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že moduly, články a destičky nemají stejné distribuční kanály, a že je proto nelze považovat za jediný výrobek. Šetření ukázalo, že moduly, články a destičky mohou být distribuovány různými nebo obdobnými distribučními kanály. Hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé distribuční kanály proto nejsou považovány za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
vii) Vnímání spotřebiteli
(38)
Bylo uváděno, že moduly, články a destičky se podstatně liší z hlediska jejich vnímání spotřebiteli, a že by proto neměly být považovány za jediný výrobek.
(39)
Jak bylo rovněž uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé vnímání spotřebiteli proto není považováno za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
viii) Produkty z tenkého filmu
(40)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že do definice dotčeného výrobku by měly být zahrnuty i produkty z tenkého fotovoltaického filmu, přičemž argumentovala tím, že mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(41)
Produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou z definice výrobku výslovně vyloučeny, viz 21. bod odůvodnění výše. Produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají totiž v porovnání s dotčeným produktem odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Jsou vyráběny odlišným výrobním procesem a nejsou vyráběny z krystalického křemíku, který je hlavní surovinou pro výrobu modulů, článků a destiček. Mají nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech, a proto nejsou vhodné pro stejné druhy použití, jako jsou druhy použití dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností musely být tyto argumenty zamítnuty.
ix) Vyloučení monokrystalických destiček
(42)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že z definice dotčeného produktu by měly být vyloučeny monokrystalické destičky, jelikož mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Tvrdila, že vykazují rozdíly v krystalické struktuře, tvaru a vzhledu. Navíc tvrdila, že v Unii se monokrystalické destičky nevyrábí.
(43)
Šetřením se zjistilo, že monokrystalické destičky jsou kvalitnější než polykrystalické, ačkoli jsou produktem podobných výrobních procesů, ve kterých se používá stejná hlavní surovina (polykrystalický křemík). Proto se dospělo k závěru, že monokrystalické a polykrystalické destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti.
(44)
Šetření ukázalo, že jejich základní konečné použití je stejné, neboť monokrystalické i polykrystalické destičky jsou určeny výlučně k výrobě solárních článků (monokrystalických a polykrystalických článků) a následně k výrobě solárních modulů (monokrystalických a polykrystalických modulů). Mezi oběma typy destiček neexistují žádné podstatné rozdíly a jsou vzájemně zaměnitelné, oba typy mohou být použity k výrobě článků. Kromě toho pokud jde o tvrzení, že se v Unii monokrystalické destičky vůbec nevyrábí, šetření ukázalo, že v Unii jsou vyráběny jak monokrystalické, tak polykrystalické destičky. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
x) Polotovary
(45)
Bylo rovněž uváděno, že destičky a články by měly být považovány za dva polotovary používané jako vstupní suroviny, zatímco moduly jsou konečné výrobky, a neměly by proto být považovány za jediný výrobek.
(46)
Jak bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že rozdíl mezi polotovary a hotovými výrobky proto není považován za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
xi) Solární nabíječky
(47)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučit solární panely určené výlučně k nabití 12 V baterií na základě toho, že mají odlišné konečné použití než moduly pro zapojení do elektrické sítě, neboť vyrábějí elektrický proud o mnohem nižším napětí, a proto se nehodí pro zapojení do elektrické sítě.
(48)
V souladu s oznámením o zahájení řízení jsou ze šetřeného výrobku vyloučeny přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií. Moduly skládající se z více než šesti článků určené pouze k nabití baterií mají stejné základní vlastnosti a stejný výkon jako moduly pro připojení do elektrické sítě. Je v nich použit obvod s napětím naprázdno, který má nižší napětí než obvod používaný v modulech pro připojení k síti. I přes tento rozdíl z šetření vyplynulo, že tento typ modulů lze připojit k elektrické síti. Nižší napětí může být snadno kompenzováno zvětšením rozměru článků a/nebo zvýšením počtu článků. Proto moduly určené k nabíjení baterií a skládající se z více než šesti článků spadají do definice dotčeného výrobku.
xii) Závěr
(49)
Na základě výše uvedeného byl prozatímně učiněn závěr, že krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typu užívaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech, jak byly popsány výše, představují jediný výrobek. Komise však bude dál zkoumat otázku, zda moduly, články a destičky představují jediný výrobek, anebo dva nebo tři samostatné výrobky. S ohledem na tento prozatímní závěr učiněný v této fázi Komisí proto Komise vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se k této otázce vyjádřily. V každém případě, i kdyby se nakonec zjistilo, že se jedná o dva nebo tři různé výrobky, bude se stávající šetření týkat všech těchto různých výrobků, a konečná opatření by mohla být uložena pro moduly, články a destičky nezávisle na tom, zda představují jeden či více výrobků.
C. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(50)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(51)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
3.
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(52)
V tomto šetření všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslali vyplněný formulář žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(53)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(54)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze sedmi vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(55)
Všech sedm skupin společností využívalo výhod režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů a následně neprokázaly, že u nich nedochází ke zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nesplnily tak požadavky kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(56)
Šest skupin společností neprokázalo, že jejich účetnictví je ověřeno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a nesplnily tak požadavky kritéria 2 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Jedna skupina společností neprokázala, že všechny její společnosti podléhají právním předpisům o úpadku, a nesplnila tak požadavky kritéria 4 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tři skupiny společností navíc nebyly schopny prokázat, že nepodléhají výrazným státním zásahům, a nesplnily tak požadavky kritéria 1 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(59)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství zaslaly všechny společnosti zařazené do vzorku své připomínky.
(60)
Dvě skupiny společností vznesly procesní připomínku a tvrdily, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření proto mělo být neprodleně zastaveno. Na podporu svého tvrzení se dovolávaly rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann (4) a Aokang (5) týkajících se obuvi.
(61)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang se nehodí pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v daném šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(62)
Právní věci Brosmann a Aokang dále nejsou relevantní pro posuzování legality daného šetření proto, že základní nařízení bylo mezitím změněno. Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření. Ustanovení tohoto pozměněného článku se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(63)
V každém případě je nutno potvrdit výklad ustálené judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí zacházení jako v tržním hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta.
(64)
Hlavní obdržené podstatné připomínky se týkaly režimu preferenčního daňového zacházení a grantů. Vývozci nenapadali zjištěná fakta, ale zpochybňovali jejich význam pro splnění kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentovali především tím, že výhody poskytované státem se významnou měrou neprojevují v jejich obratu.
(65)
V této souvislosti se podotýká, že systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategické, zjevně není systémem tržního hospodářství. Takový systém je stále silně ovlivněn státním plánováním. Podotýká se rovněž, že zkreslení způsobená snižováním daně z příjmu jsou podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory. Tato zkreslení jsou také stálá a absolutní výše výhody získaná v období šetření je, vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění, pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Posouzení podstatnosti musí být spíše založeno na celkovém dopadu tohoto opatření na finanční a hospodářskou situaci společnosti.
(66)
Pokud jde o kritérium 2, tři skupiny společností tvrdily, že příslušná pravidla mezinárodních účetních standardů splňují, neboť jejich konsolidovaná účetní závěrka v USA je plně v souladu s těmito standardy. Některé společnosti rovněž tvrdily, že obecně vzato je jejich účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy, jež považují za rovnocenné mezinárodním standardům. Daná otázka však nespočívá v tom, zda čínské účetní standardy odpovídají mezinárodním účetním standardům. Daná otázka spočívá v tom, zda je toto účetnictví v souladu s platnými účetními standardy, či nikoliv. Tyto připomínky se zejména nezabývaly skutečností, že pokud jde o finanční výkazy jednotlivých dotčených čínských společností, bylo zjištěno, že řada mezinárodních účetních standardů (a odpovídající čínský ekvivalent), včetně zejména odpisů a uvedení transakcí stran ve spojení, je porušována.
(67)
Pokud jde o kritérium 1, s ohledem na obdržené připomínky stran a na rozsudek v právní věci C-337/09 P (6) bylo konstatováno, že toto kritérium splňují všechny společnosti. Celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se všech vývozců zařazených do vzorku však zůstává nezměněno, neboť stále nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(68)
Pokud jde o kritérium 4, skupina společností uvedená v 57. bodě odůvodnění byla schopna prokázat, že vůči hlavní společnosti této čínské skupiny bylo mezitím zahájeno řízení o úpadku. Byl proto učiněn závěr, že tato skupina společností uvedené kritérium splňuje. Avšak celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se této skupiny společností zůstává nezměněno, neboť nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(69)
Ve výsledku tedy nebylo zjištěno, že by kritéria 2 a/nebo 3 zacházení jako v tržním hospodářství splňoval kterýkoli z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nemůže být uděleno žádné z těchto společností.
1.2 Individuální zjišťování
(70)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku.
(71)
S ohledem na velký počet obdržených žádostí Komise došla k prozatímnímu závěru, že individuální zjišťování by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době. Proto bylo prozatím rozhodnuto, že žádné žádosti o individuální zjišťování nebudou přijaty.
1.3 Srovnatelná země
(72)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(73)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR jako vhodnou srovnatelnou zemi USA a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(74)
Někteří vývozci a dovozci k této volbě srovnatelné země vyjádřili připomínky a tvrdili, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními.
(75)
Zúčastněné strany navrhly jako vhodnější srovnatelné země Tchaj-wan, Indii a Jižní Koreu. Na základě těchto připomínek bylo rozhodnuto analýzu pro určení vhodné srovnatelné země rozšířit. V důsledku toho byli osloveni všichni významní výrobci solárních panelů. Celkově bylo kontaktováno 34 společností v Indii, devět společností v Japonsku, 15 společností v Malajsii, dvě společnosti v Mexiku, 34 společností v Koreji, devět společností v Singapuru, 43 společností na Tchaj-wanu a 21 společností v USA.
(76)
Odpovědi zaslaly dvě společnosti z Indie, dvě z Tchaj-wanu a dvě z USA. Vzhledem k tomu, že společnosti z Tchaj-wanu vyráběly téměř výlučně fotovoltaické články, zatímco čínský vývoz je převážně ve formě modulů, a USA byly s ohledem na obdržené připomínky považovány za nevhodné, bylo prozatímně rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Indii. Je třeba poznamenat, že Komise se může k této otázce znovu vrátit, jestliže z dalšího šetření vyplyne, že moduly, články a destičky představují dva nebo tři různé výrobky. Zejména vzhledem tomu, že Indie destičky nevyrábí, možná bude muset být pro oblast destiček vybrána jiná srovnatelná země.
(77)
Jeden indický výrobce poskytl neúplnou odpověď. Informace poskytnuté touto společností proto pro stanovení běžné hodnoty nemohly být použity. Informace uvedené zmíněnou společností by však po ověření mohly být využity k potvrzení toho, že informace uvedené plně spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země jsou pro indický trh skutečně reprezentativní.
1.4 Běžná hodnota
(78)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě porovnání se srovnatelnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, v tomto případě Indií.
(79)
Nejprve byly určeny typy výrobku prodávané výrobcem ze srovnatelné země na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(80)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v období šetření.
(81)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerých tuzemských prodejů daného typu uskutečněných během období šetření.
(82)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ceny pouze ziskového prodeje daného typu.
(83)
Pokud byly všechny typy výrobku prodávány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(84)
Pro prodej těch typů výrobku, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(85)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(86)
U solárních destiček nemohla být metodou popsanou v 79. až 85. bodě odůvodnění výše běžná hodnota stanovena, neboť žádný ze spolupracujících indických výrobců solární destičky nevyrábí. Bylo ověřováno, zda by bylo možné běžnou hodnotu stanovit na základě velmi podobného výrobku, s případnými nezbytnými úpravami s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. V případě solárních destiček by nejvíce podobným výrobkem byl solární článek. Než se však z destiček stanou články, musí projít podstatným zpracováním. Použití této metody by si kromě toho vyžádalo podstatné úpravy, které není možné spolehlivě kvantifikovat. Běžnou hodnotu článku proto nelze použít jako základ pro výpočet běžné hodnoty destičky. Alternativně bylo uvažováno použít ceny destiček prodávaných výrobci ze zemí s tržním hospodářstvím na indickém trhu, neboť tyto ceny jsou reprezentativní pro tržní podmínky převládající na trhu destiček v Indii. Jelikož největším dodavatelem destiček ze zemí s tržním hospodářstvím výrobcům ve srovnatelné zemi je Jižní Korea, byla běžná hodnota stanovena na základě cen jihokorejských destiček na indickém trhu.
1.5 Vývozní cena
(87)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(88)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(89)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Výpočet byl upraven o veškeré náklady vzniklé za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a o zisk. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhl spolupracující dovozce dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
1.6 Srovnání
(90)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(91)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(92)
Příslušné úpravy týkající se fyzikálních vlastností, nepřímých daní, dopravy, pojištění, nakládky, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, provizí, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7 Dumpingová rozpětí
(93)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(94)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno jako vážený průměr rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(95)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského dovozu do Unie.
(96)
Vzhledem k tomu, že spolupráce se prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající
(97)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Jiné spolupracující společnosti (Příloha I)
88,5 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(98)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 220 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(99)
Jelikož úplné veřejné informace o výrobě nebyly dostupné, byly ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření použity veškeré dostupné informace týkající se dotčeného výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, makroekonomických údajů poskytnutých službou Europressedienst, nezávislou konzultační společností (dále jen „konzultant“) a ověřených odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vzhledem k tomu, že moduly, články a destičky jsou do Unie dováženy pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež netvoří předmět tohoto šetření, nebylo možné k určení objemu a hodnoty dovozu využít údaje Eurostatu. Údaje o objemu dovozu a hodnotách vycházely z dat poskytnutých konzultantem. Pokud to bylo možné, byly údaje poskytnuté konzultantem porovnány s veřejnými zdroji a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(100)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta na přibližně 4 GW u modulů, 2 GW u článků a 2 GW u destiček.
(101)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, bylo do vzorku vybráno deset výrobců v Unii představujících 18 %-21 % celkové výroby modulů v Unii, 17 %-24 % celkové výroby článků v Unii a 28 %-35 % celkové výroby destiček v Unii.
2. Určení příslušného trhu Unie
(102)
Část výrobního odvětví Unie je vertikálně integrována a podstatná část jeho výroby, zejména výroba článků a destiček, byla určena k využití pro vlastní spotřebu.
(103)
Pro stanovení toho, zda výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a za účelem stanovení spotřeby a dalších ekonomických ukazatelů se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie (dále jen „využití pro vlastní spotřebu“).
(104)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s obdobným výrobkem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(105)
Bylo zjištěno, že následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie (včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví): spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí. Šetření totiž ukázalo, že tyto ukazatele by bylo oprávněné zkoumat s ohledem na veškerou činnost, neboť výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotyčné země. Závislý trh a volný trh jsou dále společně označovány jako „celkový trh“.
(106)
Pokud jde o ziskovost, analýza se zaměřila na volný trh, neboť bylo zjištěno, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny a mají dopad na tento ukazatel.
3. Spotřeba v Unii
(107)
Spotřeba v Unii sestávala z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku a objemu celkového prodeje obdobného výrobku v Unii včetně výrobků určených k využití pro vlastní spotřebu. Úplné údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie nebyly dostupné. Dovoz do Unie byl navíc evidován pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření. Z těchto důvodů nebylo možné k určení objemu dovozu a jeho hodnoty využít údajů Eurostatu. Při stanovení spotřeby v Unii se proto vycházelo z údajů poskytnutých konzultantem zmíněným v 99. bodu odůvodnění, které byly porovnány s veřejnými zdroji, jako jsou průzkumy trhu a veřejně dostupné studie, a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(108)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1-a
Spotřeba modulů v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-b
Spotřeba článků v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-c
Spotřeba destiček v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Zdroj:
Europressedienst.
(109)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba zvýšila u modulů o 221 %, článků o 87 % a destiček o 29 %, avšak v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Celkově spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii oproti úrovni roku 2009 podstatně vzrostla.
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(110)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2-a
Dovoz modulů z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Podíl na celkovém trhu
63 %
71 %
80 %
80 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-b
Dovoz článků z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Podíl na celkovém trhu
8 %
16 %
22 %
25 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-c
Dovoz destiček z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Podíl na celkovém trhu
6 %
22 %
32 %
33 %
Zdroj:
Europressedienst.
(111)
V posuzovaném období se objem dovozu z dotčené země do Unie značně zvýšil, u modulů o 308 %, článků o 482 % a destiček o 648 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dovozu z dotčené země do Unie na trhu. Konkrétněji, podíl dovozu z dotčené země na trhu se zvýšil u modulů ze 63 % na 80 %, u článků z 8 % na 25 % a u destiček ze 6 % na 33 %. Celkově se dovoz dotčeného výrobku z ČLR mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(112)
Je třeba podotknout, že růst dovozu z dotčené země byl mnohem vyšší než růst spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Vyvážející výrobci tudíž mohli těžit z rostoucí spotřeby v Unii a jejich pozice trhu v důsledku většího podílu na trhu zesílila.
4.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(113)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3-a
Dovozní cena modulů z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník v rámci vzorku
Tabulka 3-b
Dovozní cena článků z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
Tabulka 3-c
Dovozní cena destiček z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
(114)
Průměrná dovozní cena modulů, článků a destiček z ČLR se za posuzované období výrazně snížila. U modulů průměrná dovozní cena poklesla o 64 %, z 2 100 EUR/kW v roce 2009 na 764 EUR/kW v období šetření. Podobně i průměrná dovozní cena článků z ČLR poklesla o 42 %, z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Průměrná dovozní cena destiček se v posuzovaném období snížila o 40 %, z 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Celkově se cena dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření značně snížila.
(116)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření bylo provedeno porovnání vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň cen ze závodu a odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu, tj. náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Použity byly průměrné náklady po dovozu u dvou dovozců modulů zařazených do vzorku. Skutečnost, že hlavní činností těchto dvou subjektů nebyl dovoz, ale montáž modulů, nemá za následek, že by měly být tyto údaje pokládány za nereprezentativní.
(117)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 17,5 %-30,7 % u modulů, 4 %-24,2 % u článků, 16,6 %-21,6 % u destiček a 11,2 %-27,5 % u dotčeného výrobku celkově.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Jak je uvedeno v 7. až 10. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období analyzovala Komise na základě údajů získaných od nezávislého konzultanta zmíněného v 99. bodě odůvodnění výše, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(121)
Na základě informací týkajících se všech výrobců obdobného výrobku v Unii byly za účelem tohoto šetření posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(122)
Na základě informací týkajících se výrobců obdobného výrobku v Unii zařazených do vzorku byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(123)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza újmy měla být provedena odděleně na úrovni každého členského státu. Toto tvrzení nebylo doloženo. V rámci šetření navíc nebyly zjištěny žádné zvláštní okolnosti, které by opodstatňovaly k analýze podle členských států. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(124)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4-a
Moduly - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Výrobní kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Využití kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-b
Články - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Výrobní kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Využití kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-c
Destičky - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Výrobní kapacita
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Využití kapacity
62 %
79 %
65 %
55 %
Zdroj:
Europressedienst.
(125)
Celková výroba modulů v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 87 %. Výroba dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba modulů v Unii rostla mnohem pomaleji oproti růstu spotřeby, která se za stejné období více než ztrojnásobila. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu pro výrobu modulů. Navzdory vyšším úrovním výroby se však míra využití kapacit v tomto výrobním odvětví Unie v průběhu období šetření snížila o čtyři procentní body a dosáhla pouze 41 %.
(126)
Výroba článků v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 20 %. Dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba článků v Unii sledovala vývoj spotřeby v Unii, s pomalejším růstem až do roku 2011 a s výraznějším poklesem v období šetření. V souladu s vývojem spotřeby v Unii výrobní odvětví Unie nejprve zvýšilo svou kapacitu o 51 % do roku 2011, a poté, v období šetření, se tato kapacita snižovala. Celkově se kapacita v průběhu posuzovaného období zvýšila o 39 %. Míra využití kapacity rostla do roku 2011, kdy dosáhla svého vrcholu na úrovni 78 %, a poté, během období šetření, se o 15 procentních bodů snížila. Využití kapacity výrobního odvětví Unie pro výrobu článků se v posuzovaném období celkově snižovalo a v období šetření dosáhlo 63 %.
(127)
Výroba destiček v Unii se za posuzované období celkově zvýšila o 26 %. Výroba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2010, poté v roce 2011 postupně klesala až na ještě nižší úrovně v období šetření. V reakci na zvýšenou spotřebu v Unii výrobci destiček v Unii rozšířili do roku 2011 svou výrobní kapacitu o 52 %, a poté, v období šetření, jejich kapacita klesala. Nicméně celkově za posuzované období vzrostla výrobní kapacita výrobního odvětví Unie pro výrobu destiček o 40 %. Nehledě na růst výroby míra využití kapacity výrobního odvětví Unie pro destičky do roku 2010 rostla, a po tomto období se postupně snižovala, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 7 procentních bodů, a v období šetření dosahovala 55 %.
(128)
Výrobní odvětví Unie tedy v reakci na zvýšenou spotřebu rozšiřovalo svou kapacitu. Úroveň výroby výrobního odvětví Unie však rostla mnohem pomalejším tempem než spotřeba, což v průběhu posuzovaného období vedlo k poklesu míry využití kapacity pro výrobu dotčeného výrobku.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5-a
Moduly - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Podíl na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-b
Články - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Podíl na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-c
Destičky - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Podíl na trhu
81 %
64 %
59 %
59 %
Zdroj:
Europressedienst.
(130)
V průběhu posuzovaného období vzrostl objem prodeje modulů o 127 %. S ohledem na zvýšení spotřeby o 221 % to však vedlo k poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 19 % v roce 2009 na 13 % v období šetření. Pokud jde o články, prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o zanedbatelných 5 %, zatímco spotřeba vzrostla o 87 %, což mělo za následek pokles podílu na trhu ze 68 % v roce 2009 na 38 % v období šetření. Pokud jde o destičky, celkový objem prodeje poklesl o 7 % navzdory zvýšené spotřebě, což vedlo k poklesu podílu na trhu destiček z 81 % v roce 2009 na 59 % v období šetření.
(131)
V reakci na rostoucí spotřebu prodej modulů a článků výrobního odvětví Unie rostl mnohem méně než dovoz z dotčené země a prodej destiček se snížil. Výrobní odvětví Unie tak nemohlo těžit z rostoucí spotřeby. V důsledku toho se v posuzovaném období podíl na trhu u všech tří segmentů snížil.
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(132)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6-a
Moduly - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita (kW/zaměstnanec)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-b
Články - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita (kW/zaměstnanec)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-c
Destičky - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivita (kW/zaměstnanec)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Zdroj:
Europressedienst.
(133)
Zaměstnanost mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla ve výrobě modulů o 39 %, ve výrobě destiček o 102 % a ve výrobě článků poklesla o 9 %. Avšak podotýká se, že do roku 2011 zaměstnanost rostla, a poté, v období šetření, ve výrobě modulů a destiček klesala. V případě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, klesala. Celková produktivita výroby modulů a článků vykazovala pozitivní trendy a zvýšila se u modulů o 34 % a u článků o 33 %. Jde zčásti o důsledek snahy výrobního odvětví Unie reagovat na tlak dumpingového dovozu z ČLR. Celková produktivita u destiček se však za posuzované období snížila o 37 %.
(134)
V souladu s poklesem výroby modulů a destiček v Unii mezi rokem 2011 a obdobím šetření se ve stejném období snížila také zaměstnanost ve výrobě modulů a destiček. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, se snížila, zatímco výroba článků v Unii stále rostla až do roku 2011, a poté začala klesat.
5.2.3.1 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Pokud jde o dopad velikosti skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země považovat za zanedbatelný.
(136)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(137)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7-a
Moduly - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu Unie (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobní náklady (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-b
Články - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobní náklady (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-c
Destičky - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Výrobní náklady (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(138)
Prodejní ceny v posuzovaném období zaznamenaly prudký pokles, tj. u modulů o 53 %, u článků o 69 % a u destiček o 40 %. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny trvale snižovaly, ale tento pokles cen byl zvlášť výrazný v období šetření, kdy se propadly na neudržitelnou úroveň. Za posuzované období poklesly výrobní náklady u modulů o 48 % a u článků o 55 %. U destiček výrobní náklady v roce 2010 oproti roku 2009 klesly, ale v roce 2011 se zvýšily, ačkoli stále zůstávaly pod úrovní roku 2009. V období šetření náklady dále rostly a dosáhly poněkud vyšších úrovní než v roce 2009, což lze vysvětlit hlavně zastavením výroby v období šetření. Výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch ani ze svého trvalého úsilí o zvýšení své nákladové účinnosti, ani z dopadu poklesu nákladů na hlavní surovinu, polykrystalický křemík. Bylo tomu tak především v důsledku rostoucího tlaku dumpingového dovozu na ceny, což mělo negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jejichž pokles přesáhl výši výtěžku nákladové účinnosti. Je to patrné v negativním trendu ziskovosti výrobního odvětví Unie popsaném v 144. bodě odůvodnění níže. Celkově došlo k značnému poklesu průměrné ceny a výrobních nákladů obdobného výrobku (kromě destiček) se zničujícím účinkem na ziskovost výrobního odvětví Unie.
5.3.2 Náklady práce
(139)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8-a
Moduly - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-b
Články - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-c
Destičky - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(140)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance v případě modulů průběžně rostly, a to celkem o 13 %. Pokud jde o články, zůstávaly průměrné náklady práce v posuzovaném období stabilní a mezi roky 2009 a 2010 mírně poklesly o 1 %, ale poté až do období šetření zůstaly stabilní. Pokud jde o destičky, průměrné náklady práce kolísaly, mezi roky 2009 a 2010 se zvýšily, v roce 2011 se snížily, ale v průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 17 %. Celkový růst mzdových nákladů lze zčásti vysvětlit současným růstem produktivity (moduly), vývojem inflace a sociálních nákladů některých výrobců v Unii (destičky) souvisejících s oslabením výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
5.3.3 Zásoby
(141)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-c
Destičky - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(142)
Zásoby v posuzovaném období výrazně rostly, tj. u modulů o 129 %, u článků o 302 % a u destiček o 70 %. Pokud jde o moduly, zásoby průběžně rostly, dosáhly velmi vysoké úrovně v roce 2011 (nárůst o 160 %), v období šetření se snížily, ale v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období stále zůstávaly na velmi vysoké úrovni. V případě článků byl vývoj ještě výraznější, s růstem zásob mezi rokem 2009 a rokem 2011 o více než 350 %. I zde došlo v období šetření k poklesu zásob, ale ty v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období zůstávaly na velmi vysoké úrovni. Pokud jde o destičky, výrobní odvětví Unie mezi lety 2009 a 2010 v důsledku zvýšení jejich prodeje sice snížilo jejich zásoby o více než 80 %, avšak poté konečný stav zásob rychle vzrostl a dosáhl úrovně vyšší, než byla úroveň z roku 2009, a v období šetření došlo k jeho zvýšení o 65 procentních bodů.
(143)
Šetření ukázalo, že vzhledem k nepříznivé současné situaci měli výrobci v Unii tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(144)
Ziskovost a peněžní tok se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10-a
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peněžní tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-b
Články - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peněžní tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-c
Destičky - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Peněžní tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(145)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje.
(146)
Ziskovost u obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období prudce snížila a přešla ve ztrátu. U modulů ziskovost poklesla o 11 procentních bodů, u článků o 49 procentních bodů a u destiček o 63 procentních bodů.
(147)
Ziskovost u obdobného výrobku se mezi roky 2009 a 2010 zvýšila, ale v roce 2011, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo ztráty, značně klesla, a v období šetření se snížila ještě více. Zvlášť vysoké ztráty byly ve výrobě článků a destiček.
(148)
Podobně sledoval narůstající negativní trend mezi rokem 2009 a obdobím šetření i vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost. U modulů poklesl o 10 procentních bodů s lehkým růstem v roce 2011, přičemž k největšímu poklesu peněžního toku došlo mezi rokem 2011 a obdobím šetření. U článků a destiček bylo snížení peněžního toku výraznější než u modulů a během období šetření dosáhl tento faktor značně negativní úrovně. Peněžní tok u obdobného výrobku tedy v průběhu posuzovaného období poklesl.
(149)
Dále uvedené údaje představují vývoj investic a návratnosti investic výrobců v Unii zařazených do vzorku za posuzované období v poměru k celkovému trhu.
Tabulka 11-a
Moduly - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnost investic
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-b
Články - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnost investic
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-c
Destičky - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Návratnost investic
10 %
8 %
0 %
-7 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(150)
Z výše uvedené tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšilo své investice do výroby modulů o 171 %. Souviselo to hlavně se značnými přírůstky kapacity. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie snížilo své investice do výroby článků o 78 % a do výroby destiček o 80 %; uskutečněné investice směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní techniky a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Jelikož si výrobní odvětví Unie v posuzovaném období další investice do článků a destiček nemohlo dovolit, byla v období šetření úroveň investic dosti nízká. Vzhledem k tomu, že investice byly financovány především peněžním tokem a vnitropodnikovými úvěry, mělo snížení peněžního toku okamžitý dopad na výši investovaných prostředků.
(151)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic u obdobného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření sledovala podobný negativní vývoj jako ostatní ukazatele finanční výkonnosti, a to pro všechny tři typy výrobku. U článků a destiček došlo v letech 2009 a 2010 k růstu, avšak v roce 2011 se návratnost investic značně zhoršila a dosáhla záporné úrovně. U modulů byla návratnost investic na záporné úrovni po celé období šetření kromě roku 2010, kdy dosáhla 19 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snižovala a v období šetření dosahovala u článků -17 %, tj. snížení o 1 %, avšak stále zůstávala na značně záporné úrovni -19 %. Pokud jde o destičky, sledovala návratnost investic trvale negativní vývoj a v období šetření dosáhla -7 %. Celkově se návratnost investic u obdobného výrobku během posuzovaného období vyvíjela negativně.
(152)
Schopnost získat kapitál byla analyzována v souvislosti s celkovým trhem a byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie přinášet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a následné zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.3.5 Závěr ohledně újmy
(153)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy. Kvůli celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období u modulů a článků vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena po celé posuzované období prudce klesala, což mělo negativní dopad na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(154)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodejů výrobního odvětví Unie však byl doprovázen obrovským snížením průměrné prodejní ceny.
(155)
Během posuzovaného období rostl dovoz zúčastněných stran z ČLR co do objemu i podílu na trhu. Zároveň trvale klesaly dovozní ceny, které byly výrazně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(156)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, a zejména výrobci v Unii zařazení do vzorku, si vedou dobře. Vyskytlo se tvrzení, že vývoj určitých ukazatelů újmy, a sice objemu výroby, výrobní kapacity, prodeje a zaměstnanosti, ale i ziskovosti některých výrobců zařazených do vzorku byl vzrůstající a nepředstavoval by podstatnou újmu. Tato tvrzení nebyla potvrzena výsledky šetření, které ukázaly jasné sestupné vývojové tendence mnohých ukazatelů újmy významných pro vyvození závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.
(157)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny jsou nižší než výrobní náklady, a mají tak negativní účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, která během období šetření dosáhla záporné úrovně. Byl učiněn závěr, že pokud bude dumpingový dovoz na trh Unie pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření trvale rozsáhlejší výrobu obdobného výrobku v Unii. Jak se zdá, potvrdil tento závěr i vývoj během období šetření a po něm, tj. některé společnosti vyhlásily platební neschopnost a/nebo dočasně či trvale zastavily výrobu.
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly vedle dumpingového dovozu zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
(160)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Velikost trhu v členských státech do určité míry určují vnitrostátní režimy podpory. Šetřením však také bylo zjištěno, že poptávka nezávisí výlučně na režimech podpory. Jak se zdá dosáhly solární panely - v závislosti na zeměpisné poloze (míra slunečního záření) a ceně elektrické energie v daném místě - cenové parity nebo k ní mají blízko, což znamená, že k určitým investicím dochází nezávisle na režimech podpory. Proto nemohlo být prokázáno, že podmínky na trhu závisí výlučně na režimech podpory, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(161)
Šetření prokázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období dramaticky zvýšil a jeho objem značně vzrostl, u modulů o více než 300 %, u článků o 482 % a u destiček o 648 %, a jeho podíl na trhu vzrostl u modulů o 17 procentních bodů, u článků o 17 procentních bodů a u destiček o 27 procentních bodů. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(162)
Šetření ukázalo, že ceny dumpingového dovozu během posuzovaného období klesly u modulů o 64 %, u článků o 42 % a u destiček o 40 % a vedly k nárůstu cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila, a v období šetření vykazovala ztráty.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že existence čínského dovozu a růst podílu dumpingového dovozu z Číny na trhu za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byly pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující, což se promítlo zejména do jeho špatné finanční situace a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(164)
Objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období vzrostl u modulů o 19 %, a podíl na trhu během posuzovaného období klesl z 18,4 % na 6,8 %. Druhým největším vývozcem po ČLR je Tchaj-wan.
(165)
Objem dovozu článků z jiných třetích zemí se v posuzovaném období zvýšil o 186 %, což se promítlo ve zvýšení podílu na trhu z přibližně 24 % v roce 2009 na přibližně 36 % v období šetření. V případě článků je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan, na který připadá mnohem větší dovezená množství a podíl na trhu oproti ostatním třetím zemí, ale stále zaostává za ČLR.
(166)
Objem dovozu destiček z jiných třetích zemí v posuzovaném období klesl o 19 % a podíl na trhu se snížil ze 13,4 % v roce 2009 na 8,5 % v období šetření. Stejně jako ve výše uvedeném případě, také u destiček je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan. Úroveň dovozu z Tchaj-wanu a jeho podíl na trhu však nezaznamenal významný růst a během posuzovaného období zůstávaly na nízké úrovni.
(167)
Dovozní ceny modulů, článků a destiček z třetích zemí byly v průměru vyšší než průměrná cena za jednotku dovozu z Číny. Dostupné informace o dovozu z Tchaj-wanu ukazují, že průměrná dovozní cena modulů a destiček byla vyšší než průměrná dovozní cena modulů a destiček z Číny, avšak průměrná dovozní cena článků byla ve stejném rozmezí jako průměrná čínská dovozní cena článků. Jelikož však nebyly dostupné podrobné informace o cenách podle typu výrobku, mohlo být porovnání cen na základě průměrných hodnot použito pouze orientačně, avšak nelze na tomto základě vyvozovat žádné spolehlivé závěry. Objem dovozu článků z Tchaj-wanu po celé posuzované období trvale rostl, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu přibližně o 14 procentních bodů. Avšak i přes zvýšení podílu na trhu byly u výrobku, který je předmětem šetření, celkově objemy nižší než v případě ČLR a úroveň jejich cen v období šetření byla, s výjimkou článků, obecně vyšší. Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z jiných třetích zemí a jejich podíly na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, které jsou v průměru podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobními odvětví Unie.
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí a jeho podíl na trhu
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Podíl dovozu z USA na trhu
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí Asie (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Podíl dovozu z ostatních zemí Asie na trhu
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj:
Europressedienst.
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Podíl dovozu z USA na trhu
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj:
Europressedienst.
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Objem dovozu z USA (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Podíl dovozu z USA na trhu
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Objem dovozu z Japonska (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Podíl dovozu z Japonska na trhu
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Zdroj:
Europressedienst.
(168)
Jak je uvedeno v 108. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii během posuzovaného období vzrostla u modulů o 221 %, u článků o 87 % a u destiček o 29 %. Svého vrcholu dosáhla spotřeba v roce 2011 a v období šetření klesala, avšak stále byla mnohem vyšší než na počátku posuzovaného období, v roce 2009. Výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby nemohlo profitovat, neboť jeho podíl na trhu ve stejném období klesl u modulů z 19 % na 13 %, u článků z 68 % na 38 % a u destiček z 81 % na 59 %. Současně prudce rostl podíl ČLR na trhu, a to až do roku 2011, a zůstával stabilní na značně vysoké úrovni i poté, v období šetření, kdy spotřeba klesala. Vzhledem ke skutečnosti, že i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články a destičky) na úkor výrobního odvětví Unie, nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(169)
Na základě dostupných informací je obtížné stanovit, do jaké míry poptávka závisí na režimech podpory v členských státech. Ovšem, jak bylo uvedeno v 171. bodě odůvodnění výše, existují různé režimy podpory a interakce mezi nimi a poptávkou je velmi složitá, a jejich přesný dopad lze proto obtížně kvantifikovat. Dostupná fakta však také ukazují, že i při neexistenci režimů podpory bude poptávka po solární energii existovat i nadále a časem dále poroste, i když v menší míře než v podmínkách režimů podpory. V souvislosti s tím některé strany tvrdily, že v některých regionech Unie již bylo dosaženo nebo téměř dosaženo „cenové parity“ (tj. stavu, kdy se náklady na výrobu solární energie rovnají nákladům na výrobu z konvenčních zdrojů energie). Tato tvrzení dosud nebylo možné šetřením potvrdit a šetření v tomto směru bude pokračovat.
3.2 Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(170)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí se snižováním zaručených výkupních cen solární energie, jež členské státy zavedly. Toto snižování údajně vedlo k poklesu počtu solárních zařízení a snížilo poptávku po výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a tím způsobilo podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie.
(171)
Členské státy zavedly zaručené výkupní ceny, povinné plnění kvót s obchodovatelnými zelenými osvědčeními, investiční dotace a daňové pobídky, aby podpořily výrobu energie z obnovitelných zdrojů. V určitých členských státech je rovněž poskytována podpora ze strukturálních fondů EU. Nejčastěji používaným nástrojem na podporu solární energie byly zaručené výkupní ceny. Analýza Komise se v této fázi zaměřila na tento druh režimu podpory.
(172)
Zaručené výkupní ceny jsou nástrojem finanční podpory zaměřeným na dosažení závazných vnitrostátních cílů pro využívání energie z obnovitelných zdrojů, jak předepisuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (7) o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Úroveň podpory a způsob fungování zaručených výkupních cen jsou v jednotlivých členských státech různé. Díky zaručeným výkupním cenám jsou provozovatelé elektrických sítí povinni nakupovat solární energii za ceny, jež zajišťují, že se výrobcům solární energie (obvykle vlastníci solárních zařízení) vrátí náklady a že dosáhnou přiměřeného zisku. Zaručené výkupní ceny, stejně jako jiné režimy podpory, ve většině případů také podléhají kontrole státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, což zajišťuje, že náhrady poskytované výrobcům elektrické energie nebudou neúměrně vysoké.
(173)
I přes rozdíly mezi členskými státy je třeba, pokud jde o vývoj zaručených výkupních cen v Unii, poukázat na tři jevy: i) snižování úrovně zaručených výkupních cen, ii) pozastavení režimu zaručených výkupních cen jako celku (Španělsko), iii) zavedení horních hranic kapacity pro zařízení způsobilá pro podporu a také celkových horních hranic pro novou kapacitu instalovanou v daném roce, na kterou je poskytována podpora na úrovni členských států. Pokud jde o horní hranice, zdá se, že byly zaváděny hlavně v roce 2012, a s největší pravděpodobnosti proto nemají žádný vliv na spotřebu v období šetření. Analýza se proto zaměřila na nedávné pozastavení zaručených výkupních cen ve Španělsku a na snižování úrovně zaručených výkupních cen ve většině členských států. Bylo analyzováno, zda měly dopad na poptávku na trhu Unie a zda to mohlo způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti se mělo za to, že dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku v oblasti modulů byl reprezentativní také pro situaci v oblasti článků a destiček. Vzhledem k tomu, že články a destičky jsou nezbytně nutné pro výrobu modulů a v jiných výrobních procesech se nepoužívají, pokles poptávky po modulech ovšem automaticky vyvolá pokles poptávky po článcích a destičkách.
(174)
Šetření potvrdilo souvislost mezi vývojem zaručené výkupní ceny a spotřebou, avšak ukázalo, že pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření nepřispěl k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je podrobně popsána v 163. bodě odůvodnění výše. Šetření totiž ukázalo, že ačkoliv se situace výrobního odvětví Unie zhoršovala, vyvážející výrobci si dokázali udržet vysoký podíl na trhu u modulů (80 %), a ještě mírně zvýšili svůj podíl na trhu u článků (z 22 % v roce 2011 na 25 % v období šetření) a destiček (z 32 % v roce 2011 na 33 % v období šetření). Navíc je třeba poznamenat, že průměrná cena modulů účtovaná výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období klesla o 53 %, zejména v důsledku značného růstu dumpingového dovozu a jeho výrazného tlaku na ceny na trhu Unie. Ztrátu ziskovosti, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, proto nelze přičítat hlavně snižování zaručených výkupních cen.
(175)
Uznává se tedy, že zaručené výkupní ceny vyvolaly poptávku po solární energii a že nedávné pozastavení zaručených výkupních cen (jako ve Španělsku) a jejich snižování v jiných členských státech v období šetření spotřebu šetřeného výrobku snížilo, a mohlo tak přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Avšak pokles spotřeby během období šetření nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(176)
Některé strany tvrdily, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být přitažlivé pro investory, a snížilo tak v Unii poptávku po dotčeném výrobku.
(177)
Šetření potvrdilo souvislost mezi úrovní zaručených výkupních cen a úrovní investic do odvětví výroby solárních zařízení, avšak ukázalo také, že v oblastech s vysokou mírou slunečního záření, kde je výroba solární energie účinnější, a v oblastech s vysokými cenami elektřiny jsou investice do solární energie na těchto cenách méně závislé. Šetření totiž ukázalo, že dochází (např. ve Španělsku) k stále novým investicím, a to nehledě na pozastavení režimu zaručených výkupních cen. Šetření dále ukázalo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie si zachovaly svou přitažlivost i při nižší úrovni zaručených výkupních cen.
(178)
Na základě výše uvedených skutečností nemohl být učiněn jednoznačný závěr, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a přispělo tak k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles zaručených výkupních cen donutil výrobce v Unii ke snižování cen, aby udrželi zájem investorů o investice do fotovoltaické energie a udrželi vzestupný trend poptávky a růstu.
(180)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své ceny hlavně kvůli tlaku ze strany dumpingového dovozu, a nikoli kvůli snižování zaručených výkupních cen. Nasvědčuje tomu skutečnost, že k nejvýraznějšímu poklesu cen výrobního odvětví Unie došlo v letech 2010 a 2011, tj. ještě před větším snižováním zaručených výkupních cen. Ve skutečnosti to byl růst dumpingového dovozu z ČLR za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, který donutil výrobní odvětví Unie stále více snižovat své ceny.
(181)
Na základě těchto skutečností bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(182)
Souhrnně řečeno, zaručené výkupní ceny byly důležitým činitelem ovlivňujícím vývoj na fotovoltaickém trhu Unie a vývoj spotřeby šetřeného výrobku byl existencí zaručených výkupních cen ovlivněn. Šetření však ukázalo, že i přes značné snižování zaručených výkupních cen nedošlo k výraznému poklesu spotřeby. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj zaručených výkupních cen nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.3 Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(183)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo snížení finanční podpory poskytované tomuto výrobnímu odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení byly předloženy informace založené na subvencích, jež byly jednomu z výrobců v Unii poskytnuty před posuzovaným obdobím (mezi lety 2003 a 2006).
(184)
Předložené důkazy neprokázaly žádnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a údajnou subvencí, kterou obdržel jeden z výrobců v Unii v období předcházejícím posuzovanému období. Ostatně tato informace se jeví jako irelevantní, neboť pochází z doby před posuzovaným obdobím. Proto nemohla být prokázána žádná souvislost mezi jakoukoli údajnou subvencí poskytnutou výrobnímu odvětví Unie a újmou, již toto odvětví utrpělo. Na základě toho bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
3.4 Nadbytečná kapacita
(185)
Bylo uváděno, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byla nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově. Bylo také uváděno, že nadbytečná kapacita na světovém trhu vedla k oživení výrobního odvětví Unie, ke kterému v současnosti dochází, a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení. Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví unie souvisela s přílišným zvyšováním kapacity výrobního odvětví Unie, kterou toto odvětví samo způsobilo. Některé strany naopak tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že výrobní odvětví Unie neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity.
(186)
Výrobní odvětví Unie skutečně zvyšovalo svou výrobní kapacitu, avšak celkový objem jeho výroby během posuzovaného období nepokrýval rostoucí úroveň spotřeby na trhu Unie. Růst výrobní kapacity výrobního odvětví Unie proto byl odůvodněný a sledoval vývoj trhu, tj. zvýšenou spotřebu. Nelze jej tudíž považovat za příčinu způsobené újmy.
(187)
Podobně se na základě těchto skutečností během šetření nepotvrdilo ani tvrzení, že výrobní odvětví Unie neinvestovalo do rozšíření kapacity. Právě naopak, jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie v celém průběhu posuzovaného období postupně zvyšovalo kapacitu a v celém průběhu posuzovaného období mělo k dispozici nadbytečnou kapacitu, což nasvědčuje tomu, že bylo schopné uspokojit i další poptávku. Tento argument proto musel být zamítnut.
(188)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že v obtížné situaci vyvolané nadbytečnou kapacitou světového trhu a následnou změnou trhu se ocitly všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně subjektů působících v odvětvích navazujících na výrobní odvětví Unie a v odvětvích na počátku výrobního řetězce. V této souvislosti se uvádělo, že výrobek, který je předmětem šetření, se stal komoditou, kdy jednotliví výrobci již nejsou schopni stanovit ceny, ale kdy se ceny řídí celosvětovou poptávkou a nabídkou. Bylo uváděno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila právě tato situace, a nikoli dumpingový dovoz.
(189)
Šetření potvrdilo existenci nadbytečné kapacity na světovém trhu, která měla původ hlavně v ČLR. Pokud jde o změnu na trhu, která by údajně vedla k tomu, že se výrobek, který je předmětem šetření, stal komoditou, toto by neospravedlňovalo nekalé chování v oblasti cen a nekalé obchodní praktiky. V souvislosti s tím je třeba podotknout, že výrobní odvětví Unie vyrábí a prodává šetřený produkt již více než 20 let, zatímco odvětví vyrábějící dotčený výrobek v ČLR se rozvinulo teprve nedávno (přibližně v polovině posledního desetiletí), přitahováno hlavně zaručenými výkupními cenami a dalšími politickými pobídkami Unie a následným růstem poptávky.
(190)
Na základě těchto skutečností byly uvedené argumenty zamítnuty.
3.5 Dopad cen surovin
(191)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s vývojem cen polykrystalického křemíku, hlavní suroviny pro výrobu destiček. Bylo uváděno, že výrobní odvětví Unie uzavřelo dlouhodobé dodavatelské smlouvy s pevnými cenami, a proto nemohlo mít prospěch z poklesu cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období.
(192)
Šetření odhalilo, že ceny polykrystalického křemíku v roce 2008 vzrostly, avšak v roce 2009 opět klesly, s pouze mírně stoupající tendencí v roce 2010 a počátkem roku 2011. V období šetření ceny značně klesly.
(193)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má uzavřeny dlouhodobé smlouvy na dodávky polykrystalického křemíku, avšak na základě vývoje cen polykrystalického křemíku byly podmínky těchto smluv sjednány znovu a smluvní ceny se přiblížily cenám na okamžitém trhu, nebo byly ještě nižší.
(194)
Na základě těchto skutečností byl učiněn závěr, že i když někteří konkrétní výrobci v Unii mohli být ovlivněni dlouhodobými smlouvami na dodávky polykrystalického křemíku, výrobní odvětví Unie celkově těmito dlouhodobými smlouvami neutrpělo a bylo schopno plně využít poklesu cen polykrystalického křemíku. Nebylo proto zjištěno, že by tyto dlouhodobé smlouvy přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.6 Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost
(195)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl vysoký stupeň automatizace výrobního procesu. Bylo uváděno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, nelze přičítat dumpingovému dovozu. V této souvislosti bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie je v každém případě celkově malé, a proto nemohlo využívat úspor z rozsahu.
(196)
Šetření ukázalo, že i u malých výrobců na trhu Unie je výrobní proces vysoce automatizovaný, což se pozitivně promítá do jejich výrobních nákladů. Většina výrobců v Unii je specializována v jedné části výrobního procesu (destičky, články nebo moduly) a díky této specializaci se zvýšila jejich konkurenceschopnost v konkrétním jimi vyráběném typu výrobku. Tvrzení, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dopad vysokého stupně automatizace, bylo proto zamítnuto.
(197)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tlak cen vedl ke konsolidaci výrobního odvětví Unie a že právě tato konsolidace je příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že tato konsolidace byla spíše důsledkem dumpingového dovozu. Navíc tato strana nedoložila žádnými důkazy, do jaké míry mohl být tento proces konsolidace příčinou způsobené újmy.
(198)
Dále bylo uváděno, že příčinou způsobené újmy je nedostatečná vertikální integrace výrobního odvětví Unie. Vertikálně integrovaní výrobci by za normálních tržních podmínek měli mít svůj dodavatelský řetězec celkově lépe zabezpečený. Šetření však ukázalo, že výhoda vyplývající z vertikální integrace té části výrobního odvětví Unie, která je vertikálně integrována, nemohla být plně využita, neboť tlak dumpingového dovozu na ceny byl mimořádně silný. Kromě toho výrobní odvětví Unie, a to i vertikálně integrovaní výrobci v Unii, nemohli v důsledku dumpingového dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření dále neprokázalo jakoukoli souvislost mezi vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny tuto vzájemnou souvislost změnil.
(199)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie v dostatečné míře technicky neinovuje a neinvestuje do nových technologií. Šetření však nedospělo k žádným věcným důkazům, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že většina investic uskutečněných výrobním odvětvím Unie směřovala do nových strojů a do výzkumu a vývoje a že celosvětově neexistují mezi těmito výrobky žádné významné rozdíly v technologii.
(200)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že příčinou podstatné způsobené újmy je slabá realizace projektů (neúspěšné projekty). V této souvislosti je třeba podotknout, že uvedené tvrzení nebylo ničím podložené. Každý neúspěšný projekt by navíc bylo možné považovat spíše za důsledek dumpingového dovozu. Uvedený argument proto musel být zamítnut.
(201)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno včas racionalizovat své náklady tak, aby dokázalo reagovat na vývoj na světovém trhu. Jiné strany tvrdily, že v Unii jsou vyšší náklady práce a režijní náklady než v ČLR.
(202)
Šetření ukázalo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období neustále klesaly s výjimkou výroby destiček, kde v roce 2010 došlo k poklesu nákladů, ale v roce 2011 a dále v období šetření k jejich růstu na úroveň poněkud vyšší než na počátku posuzovaného období (viz 138. bod odůvodnění výše). Produktivita u modulů a destiček vzrostla, ale u destiček se snížila. Jak bylo uvedeno výše, v důsledku prudkého růstu dumpingového dovozu z ČLR a následného silného tlaku na ceny na trhu Unie nemohlo výrobní odvětví Unie z tohoto snižování nákladů mít prospěch.
(203)
Je třeba poukázat na to, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny (polykrystalický křemík) a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Pokud jde o náklady práce a režijní náklady, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelých 10 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný.
(204)
Dále bylo uváděno, že někteří výrobci v Unii si pořizovali destičky, články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Šetření odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a proto nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(205)
Aby mohlo výrobní odvětví Unie čelit trendu klesajících cen dovozu z ČLR, muselo vyvíjet značné úsilí zaměřené na racionalizaci svých výrobních nákladů. Navzdory úsilí výrobního odvětví Unie se tato racionalizace nákladů nemohla promítnout do prodejní ceny kvůli značnému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu.
(206)
Na základě těchto skutečností musely být všechny uvedené argumenty zamítnuty.
3.7 Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(207)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie jsou vzájemně zaměnitelné a mají stejné konečné použití.
(208)
Šetření ukázalo, že produkty z tenkého fotovoltaického filmu se vyrábějí z jiných surovin a nejsou v nich používány krystalické křemíkové destičky. Mají celkově nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Vzhledem k tomu nemohou být používány na omezených plochách, jako jsou střechy, tj. nejsou plně vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem. A proto, ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou.
(209)
Šetření tedy neshledalo žádnou spojitost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a konkurencí produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií.
(210)
Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
3.8 Finanční krize a její důsledky
(211)
Bylo uváděno, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je finanční krize a hospodářská recese, jež nepříznivě ovlivnily jeho přístup k financím.
(212)
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál se během posuzovaného období značně snížila. Jelikož odvětví solární energie je kapitálově náročné, má schopnost získat kapitál klíčový význam. Hospodářská recese měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že i přes růst trhu Unie mezi lety 2009 a 2011 se v důsledku dumpingového dovozu z ČLR za výrazně nižší ceny, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie, situace výrobního odvětví Unie zhoršovala. Byl proto učiněn závěr, že možný vliv finanční krize se prohloubil vlivem růstu dumpingového dovozu z ČLR a že omezení přístupu k financím bylo z větší části způsobeno nepříznivým vývojem na trhu, nepříznivou situací a nepříznivými vyhlídkami výrobního odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. Ačkoliv tedy finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.9 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(213)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že prodej výrobního odvětví Unie na vývoz během posuzovaného období značně poklesl, v případě modulů zejména mezi lety 2009 a 2011 a v případě článků zejména mezi rokem 2009 a prvním čtvrtletím roku 2012, a že toto bylo příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(214)
Jak však ukazuje následující tabulka, objem vývozu modulů, i přes mírný pokles v období šetření, zůstával značný a průměrná úroveň cen v období šetření byla vyšší než průměrné náklady na výrobu modulů po celé posuzované období. Toto tedy nemohlo být příčinou, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. V případě článků objem vývozu představoval jen přibližně 12 % celkového objemu jejich výroby. Na situaci výrobního odvětví Unie to tedy, i přes nízké ceny během období šetření, mohlo mít jen omezený dopad. A konečně, pokud jde o destičky, jejich vývoz představoval přibližně 24 % celkového objemu výroby, a i přes nízké vývozní ceny dosahované během období šetření to mohlo i v tomto případě mít jen omezený dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
Tabulka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu modulů v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-b
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu článků v MW
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-c
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu destiček v MW
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Zdroj:
Europressedienst.
(215)
Na základě těchto skutečností bylo shledáno, že dopad vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyl takový, aby přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
3.10 Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(216)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii a že vyhlídka na zvýšení výroby levného plynu z břidlic vedla ke snížení veřejných a soukromých investic do projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
(217)
Šetření zjistilo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období se podstatně zvýšila, jak bylo již uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše. Šetření mimoto nepřineslo žádné věcné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.11 Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(218)
Stejná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly nízké investice do výroby solární energie v důsledku nízkých tržních cen povolenek na emise CO2 v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi.
(219)
Nebyly však předloženy žádné důkazy a šetření nezjistilo žádné věcné okolnosti, které by tato tvrzení dokládaly. Šetření naopak ukázalo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období výrazně rostla. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.12 Rozhodnutí v oblasti řízení
(220)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tato tvrzení vycházela z účetní závěrky a z některých informací, jež byly obsaženy v dopise jednoho z akcionářů této společnosti adresovaném ostatním akcionářům.
(221)
Žádná z informací v uvedené složce nenasvědčovala tomu, že by jakékoli z rozhodnutí v oblasti řízení dotčené společnosti bylo neobvyklé nebo neopatrné nebo že by mělo dopad na celé výrobní odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.13 Jiné vládní politiky
(222)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly jiné vládní politiky, jako jsou politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie, politiky zaměřené na podporu inovací a na snižování byrokracie, politiky usnadňování obchodu a regulace přístupu do distribuční soustavy, neboť tyto politiky poskytují výhody vyvážejícím výrobcům. Avšak i kdyby bylo pravdou, že některé z těchto politik mohou usnadňovat dovoz z jiných třetích zemí a celkový růst odvětví solární energie, poskytovaly by tyto politiky výhody také výrobnímu odvětví Unie. Ostatně tyto politiky by neměly být chápány tak, že by se takový dovoz do Unie měl realizovat za dumpingové ceny působící újmu. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.14 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(223)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány i jiné možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, spotřeba, zaručené výkupní ceny, jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie, nadbytečná kapacita, dopad cen surovin, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu, finanční krize a její důsledky, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii, rozhodnutí v oblasti řízení, systémy obchodování s emisemi v Evropské unii a jiné vládní politiky, a bylo zjištěno, že žádná z nich nebyla taková, aby narušila prokázanou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(224)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, jež byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(225)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, společností působících na trzích, které odvětví výroby fotovoltaických zařízení předcházejí a které na ně navazují, dovozců, uživatelů a spotřebitelů dotčeného výrobku.
(226)
Po zahájení šetření se přihlásilo přibližně 150 hospodářských subjektů. Zvláštní dotazníky byly rozeslány dovozcům, kteří nejsou ve spojení, hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce (včetně jednoho výrobce surovin a dodavatelů výrobního zařízení na výrobu šetřeného výrobku), hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie (včetně společností připravujících projekty a montážních organizací) a BEUC - organizaci spotřebitelů. Informace předložila tři sdružení představující různé hospodářské subjekty (výrobní odvětví Unie, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie) v odvětví výroby fotovoltaických zařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(227)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 25 000 osob.
(228)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že řada ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace spolupracujících výrobců v Unii, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Výrobci modulů, článků a destiček v Unii byli v roce 2011 a v období šetření fakticky ztrátoví. V důsledku toho byli někteří výrobci v Unii již nuceni uzavřít svá výrobní zařízení, a ostatní se potýkali s platební neschopností. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(229)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, a zlepší tak jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobnímu odvětví Unie by rovněž měl být umožněn lepší přístup ke kapitálu a další investice do výzkumu, vývoje a inovací na fotovoltaickém trhu. A konečně, šetření také poukázalo na možné obnovení podnikatelské činnosti výrobců v Unii, kteří byli v důsledku tlaku ze strany čínského dovozu nuceni zastavit výrobu. Celkově by podle tohoto scénáře bylo zajištěno nejen stávajících 25 000 pracovních míst ve výrobním odvětví Unie (v období šetření), ale existovala by i reálná vyhlídka na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(230)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, jak je popsáno v 157. bodě odůvodnění výše, i další výrobci mohli být vystaveni platební neschopnosti, což by z krátkodobého a střednědobého hlediska vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(231)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(232)
Jak bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše, pouze u jednoho ze tří dovozců zařazených do vzorku spočívala hlavní podnikatelská činnost v obchodování s dotčeným produktem.
(233)
Bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Za druhé, i když lze očekávat, že uvalení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze z ČLR, vzhledem k pravděpodobnému růstu dovozu z jiných třetích zemí by dovozci, kteří čerpají ze zdrojů v různých zemích, měli být schopni své dodavatelské zdroje změnit.
(234)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(235)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce působí hlavně v oblasti výroby surovin a výroby a montáže výrobních zařízení pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření. Od hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce bylo obdrženo osm odpovědí na dotazníky. Uskutečnily se dvě inspekce na místě, a to u jednoho výrobce surovin a jednoho výrobce výrobních zařízení.
(236)
Podíl činnosti těchto osmi spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jež souvisela s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti byl během období šetření celkově různý a pouze u jedné z těchto spolupracujících společností představoval 100 % její podnikatelské činnosti, zatímco u ostatních se pohyboval mezi 6 % a 80 %. V průměru činnost související s dotčeným výrobkem během období šetření představovala přibližně 41 % celkové činnosti spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce. Pokud jde o pracovní místa, zaměstnávalo těchto osm spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v období šetření přibližně 4 200 osob. Ziskovost byla různá podle segmentu a podle jednotlivých společností, od vysoké míry až po mírně zápornou míru ziskovosti. Šetření ukázalo, že tyto hospodářské subjekty se zápornou ziskovostí byly negativně dotčeny zhoršenou situací výrobního odvětví Unie, neboť někteří z odběratelů, které ztratily, byli výrobci výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a poklesem spotřeby.
(237)
Prodeje hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v Unii se uskutečňovaly v rámci Unie, do ČLR a jiných třetích zemí. Teritoriální rozdělení objemu prodeje v období šetření v průměru odpovídalo přibližně 20 % prodeje v rámci Unie, téměř 50 % směřovalo do Číny a přibližně 30 % do jiných třetích zemí.
(238)
Některé strany z odvětví na počátku výrobního řetězce tvrdily, že uložení antidumpingových opatření by negativně ovlivnilo jejich podnikatelské činnosti, neboť ČLR je jejich hlavním vývozním trhem. Bylo uváděno, že cla by výrazně omezila dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, a v důsledku toho by ČLR omezila dovoz polykrystalického křemíku a výrobního zařízení z Unie. V důsledku toho by hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie údajně musely omezit rozsah svých podnikatelských činností a snížit zaměstnanost.
(239)
Především je třeba podotknout, že cílem cla není vyloučit čínský dovoz dotčeného výrobku, ale obnovit spravedlivé podmínky na trhu. Čínský dovoz by tak měl i nadále v určité míře zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Ostatně šetření ukázalo, že hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie působí celosvětově na různých vnitrostátních trzích, a proto nejsou závislí výlučně na svém vývozu do ČLR. Lze tedy důvodně předpokládat, že na globálním fotovoltaickém trhu budou hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie pravděpodobně schopny případný pokles vývozu do ČLR nahradit vývozem na ostatní trhy, které v souladu s očekáváními veřejně dostupných studií o trzích mají růst. V každém případě se na čínském fotovoltaickém trhu již nyní projevuje značný nadbytek výrobní kapacity, a proto je sporné, zda by výrobci strojních zařízení v Unii z krátkodobého a střednědobého hlediska byli schopni prodávat mnohem více výrobního zařízení.
(240)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na výrobce strojního zařízení by nebyl významný, avšak dopad na dodavatele surovin, s ohledem na možné snížení jejich prodeje do Číny, z krátkodobého hlediska negativní být může.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(241)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie působí hlavně v oblasti přípravy projektů, odbytu, komunikací a montáže fotovoltaických zařízení Od hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přišlo 13 odpovědí na dotazník pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, ale pouze sedm bylo dostatečně úplných a umožňovalo smysluplné posouzení. Byly provedeny dvě inspekce na místě, které se zaměřily na přípravu projektů v oblasti fotovoltaických zařízení a montáž tohoto zařízení. Při analýze odpovědí na dotazník obdržených od 36 spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že určitý počet z nich musí být ve skutečnosti zařazen do kategorie hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, neboť jejich hlavní činností je montáž. Tato otázka bude ještě zkoumána v dalším průběhu šetření.
(242)
Podíl činnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, která souvisí s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti je celkově různý. V průměru v šetřeném období představoval tento podíl 41 %. Ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření činila v průměru 11 %. Pokud jde o pracovní místa, v období šetření zaměstnávalo těchto sedm spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přibližně 550 osob.
(243)
Bylo vzneseno tvrzení, že antidumpingová opatření nejsou v zájmu Unie, neboť zvýší cenu modulů, což odradí konečné uživatele/spotřebitele od toho, aby si tato zařízení pořizovali. Vzhledem k tomu by hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie měly mnohem méně zakázek a musely by činnost svých podniků omezit. Toto hodnocení vycházelo ze studie zveřejněné výzkumným ústavem Prognos o možné ztrátě pracovních míst, jež byla předložena v průběhu šetření. Uvedená studie předpovídá, že v případě uložení cel bude ohrožena velká většina pracovních míst na fotovoltaickém trhu EU. Studie používá odhad Evropské asociace fotovoltaického průmyslu (EPIA), podle něhož celkový počet přímých pracovních míst existujících na všech úrovních fotovoltaického trhu Unie včetně výrobců v Unii, dovozců, hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie činí 265 000 pracovních míst. Studie ústavu Prognos, která jako výchozí bod používá odhad celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky z roku 2011, dochází k závěru, že v závislosti na výši cla bude během tří let ztraceno až 242 000 pracovních míst z celkového počtu 265 000 pracovních míst. K většině ztrát pracovních míst údajně dojde na navazujícím trhu, který podle údajů ústavu Prognos v roce 2011 zaměstnával přibližně 220 000 osob.
(244)
Šetření výše uvedený scénář nepotvrdilo a poukázalo na to, že na fotovoltaickém trhu Unie existoval v roce 2011, během období šetření a v roce 2012 mnohem menší počet přímých pracovních míst.
(245)
Šetření v první řadě vyvolalo pochybnosti o správnosti celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky odhadovaného evropskou fotovoltaickou asociací. Zejména při inspekci na místě provedené v EPIA se ukázalo, že podklady, jež vedly k závěru o 265 000 pracovních místech, byly nepřesné a takový závěr neumožňovaly. Informace získané při inspekci na místě ve skutečnosti ukazují, že počet přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaný pro rok 2011 by vykazoval statistickou odchylku až 20 %. Uvedený odhad navíc zahrnuje zaměstnanost v jiných evropských zemích mimo Evropskou unii a zaměstnanost související s produktem z tenkého filmu, na který se toto šetření nevztahuje.
(246)
Nehledě na tyto pochybnosti, i kdyby byl pro účely analýzy dopadu navržených opatření použit původní odhad, je nutno poznamenat toto: odhad se týká pracovních míst v oblasti evropské fotovoltaiky v roce 2011, kteréžto období odpovídalo velmi vysokému počtu fotovoltaických zařízení instalovaných v uvedeném roce v EU (přibližně 20 GW). Lze tedy předpokládat, že vzhledem ke snížení počtu instalovaných zařízení, který v období šetření dosáhl přibližně 17,5 GW a v roce 2012 dosáhl 15 GW, klesl odpovídajícím způsobem i počet pracovních míst, zejména v navazujících odvětvích, který je přímo úměrný úrovni instalací. Veřejně dostupný odborný tisk v této souvislosti poukázal na to, že v Německu, které je největším vnitrostátním trhem, zaměstnanost v odvětví fotovoltaiky mezi lety 2011 a 2012 klesla ze 128 000 na 100 000 osob, včetně pracovních míst u výrobců. Šetření dále vyvolalo vážné pochyby ohledně toho, zda tento počet zahrnoval pouze pracovní místa s plným úvazkem vyčleněná výlučně pro výrobu fotovoltaických zařízení. V této souvislosti šetření odhalilo, že zejména na navazujícím trhu (montáž) představuje činnost v oblasti fotovoltaiky zpravidla pouze část mnohem širší podnikatelské aktivity, přičemž hlavní činností bývá montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství atd.
(247)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že uložení opatření může vést ke zvýšení cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a z krátkodobého hlediska tak může vést ke snížení instalace fotovoltaických zařízení. Nicméně pracovní místa v této části trhu mohou být negativně ovlivněna jen v omezeném rozsahu, a to vzhledem k následujícím skutečnostem. Za prvé činnost související s fotovoltaikou přinejmenším v některých montážních organizacích představuje pouze část jejich podnikatelských činností a je také sezonní. Montážní organizace by proto za situace snížené poptávky po fovoltaických zařízeních měly být schopny vykonávat jiné činnosti. Jelikož cíle v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti stanovené na úrovni EU jsou pro členské státy právně závazné, je třeba očekávat, že snížená poptávka po solárních zařízeních bude mít za následek zvýšení poptávky po jiných formách elektrické energie z obnovitelných zdrojů a v oblasti energetické účinnosti. Mnozí zaměstnanci v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie pravděpodobně disponují potřebnými dovednostmi, aby zvýšení poptávky v těchto blízkých odvětvích dokázali využít. Za druhé vzhledem ke stávajícím ziskům na navazujícím trhu (viz 242. bod odůvodnění výše) by subjekty zabývající se montáží měly být schopny část růstu cen absorbovat, a omezit tak dopad na konečné ceny a na poptávku po fotovoltaických zařízeních.
(248)
Nezávisle na uložení cel veřejně dostupné prognózy poptávky po fotovoltaických zařízeních uvádějí, že v roce 2013 pravděpodobně dojde ke snížení poptávky, s výkonem instalovaným v roce 2013 mezi 9,8 GW a 16,5 GW, což by pravděpodobně mělo v každém případě negativní dopad na počet pracovních míst na navazujícím trhu.
(249)
A konečně je třeba podotknout, že k tomuto růstu cen fotovoltaických zařízení by pravděpodobně došlo v každém případě, neboť výroba v ČLR pro dodávky na trh Unie je, jak se zdá, do značné míry ztrátová, což je neudržitelná situace.
(250)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie by z krátkodobého hlediska byl omezeně negativní, s ohledem na vyšší počet smluvně zajištěných montáží než v opačném (kontrafaktuálním) scénáři, který předpovídají významná výzkumná střediska, a v míře, v jaké tato cla nemohou být hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie absorbována. I přes možné snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních by montážní organizace měly být schopny provádět jiné činnosti související buď s jinými obnovitelnými zdroji energie, nebo s primární podnikatelskou činností, jak je uvedeno výše.
6. Zájem konečných uživatelů (spotřebitelů)
(251)
Žádná strana přímo zastupující konečné uživatele, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. V daném případě se odkazuje na dva druhy konečných uživatelů: spotřebitele (domácnosti) a další konečné uživatele (např. instituce, společnosti). Šetření zjistilo, že pouze přibližně jedna čtvrtina stávajících fotovoltaických zařízení v Unii (takzvaná střešní, menší zařízení) byla objednána spotřebiteli. Ostatní zařízení (montovaná na zemi, průmyslová a komerční zařízení, která jsou mnohem větší) byla objednána jinými konečnými spotřebiteli.
(252)
Některé strany tvrdily, že v případě uložení antidumpingových cel by spotřebitele postihlo zvýšení cen fotovoltaických modulů. Lze očekávat, že v důsledku cel by ceny fotovoltaických modulů na trhu EU poněkud vzrostly, avšak je pravděpodobné, že spotřebitelů a jiných konečných uživatelů by se to dotklo jen v omezené míře, protože šetření ukázalo, že cena modulu představuje nanejvýš 50 % z celkových nákladů na pořízení fotovoltaického zařízení. Vzhledem k ziskovým rozpětím společností připravujících projekty a montážních organizací lze důvodně předpokládat, že případný růst cen modulů pro uživatele může být přinejmenším zčásti absorbován, a tedy zmírněn. Na základě dostupných údajů se vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec přinejmenším zčásti absorbuje opatření s navrhovanou výší cla, a opatření tudíž nemusí mít nutně za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(253)
Dále je třeba podotknout, že pokud by cla nebyla uložena, pravděpodobný zánik výrobního odvětví Unie by mohl vést k tomu, že spotřebitelé budou mít do budoucna k dispozici pouze jeden zdroj dodávek modulů. V rámci tohoto scénáře by čínští vyvážející výrobci byli schopni dále posilovat svou, již tak velmi silnou, pozici na trhu a to by také v krátkodobém výhledu mohlo vést ke zvýšeným cenám ke škodě spotřebitelů/konečných uživatelů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že výroba v ČLR je ztrátová, by ke zvýšení cen, jak je uvedeno výše, pravděpodobně došlo v každém případě.
(254)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově by uložení opatření mělo omezený dopad na spotřebitele a konečné uživatele. A to bez ohledu na vliv vnitrostátních režimů podpory k povzbuzení poptávky po fotovoltaických zařízeních, jak je uvedeno v 182. bodě odůvodnění výše. Budou-li vnitrostátní režimy podpory přizpůsobeny vyšším cenám solárních panelů (prostřednictvím vyšších zaručených výkupních cen), může byt dopad na spotřebitele nulový.
7. Jiná tvrzení
(255)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno zásobovat trh EU v požadovaném množství, a budou-li uložena antidumpingová cla, existuje vážné riziko nedostatku v EU, což může vést k dalšímu růstu cen dotčeného výrobku.
(256)
Šetření shledalo, že toto tvrzení není opodstatněné. Výrobní odvětví Unie má od roku 2009 nedostatečně využívané výrobní kapacity. V období šetření činila míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů 41 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 5,7 GW; míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu článků činila 63 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,2 GW, a míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu destiček činila 55 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,6 GW. Díky této rezervní kapacitě by proto výrobní odvětví Unie z krátkodobého hlediska bylo schopno soutěžit o další část trhu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu a zajistit další snižování cen. Ostatně ve světě existují i další zdroje dodávek, které působí na trhu Unie a které v případě poklesu dovozu čínských výrobků budou schopny soutěžit o trh Unie. Šetření odhalilo, že stávající rezervní kapacita jiné než čínské výroby mimo EU činila v období šetření u modulů 5,6 GW, u článků 6 GW a u destiček 6 GW. Lze proto dospět k závěru, že vzhledem k prognózám poptávky po fotovoltaických zařízeních v EU v roce 2013 (mezi 9,8 GW a 16,5 GW) a v roce 2014 (mezi 9 GW a 17,1 GW) zveřejněným významnými výzkumnými středisky, jako EPIA, je celková rezervní kapacita EU a třetích výrobců mimo EU dostačující, aby v krátkodobém výhledu nahradila případný výpadek čínských dovozů.
(257)
Některé strany rovněž tvrdily, že uložení antidumpingových cel na dotčený výrobek poškodí rozvoj fotovoltaického trhu v Evropě, a že tudíž nebudou dosaženy cíle strategie Evropa 2020 týkající se obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů v EU.
(258)
Především je třeba uvést, že splnění cílů stanovených pro rok 2020 nezávisí výlučně na solární energii. Stejně důležité jsou i další ekologické zdroje energie, jako např.: energie získávaná pomocí větru, biomasy, vodní energie atd. Jelikož cíle pro rok 2020 nestanoví žádný konkrétní podíl solární energie, nepředpokládá se, že poněkud nižší počet fotovoltaických zařízení zvýší celkové náklady spojené s realizací strategie Evropa 2020. Kromě toho je cena solárních panelů pouze jedním z mnoha činitelů, které jsou podstatné pro rozvoj evropského odvětví výroby fotovoltaických zařízení. Stejně důležité jsou: příznivé právní a finanční podmínky na evropské úrovni a na úrovni členských států, lepší přístup k financování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a investice do výzkumu a vývoje. Pokud jde o financování investic do solárních energií, dojde díky uložení cla ke zlepšení situace výrobního odvětví Unie i odvětví fotovoltaiky jako celku. Ve svém důsledku to pravděpodobně podpoří přístup výrobního odvětví Unie a investorů v odvětví fotovoltaiky ke kapitálu. A konečně je třeba znovu připomenout, že cílem tohoto cla není vyloučit čínský dovoz, ale obnovit korektní hospodářskou soutěž. Pokud by se cena dotčeného výrobku zvýšila, údaje o zisku dosahovaném na navazujícím trhu umožňují předpokládat, že tento růst cen by byl zčásti absorbován hospodářskými subjekty působícími na navazujícím trhu. Cena modulů pro konečné uživatele/spotřebitele by se proto neměla výrazně zvýšit, a poptávka po solárních zařízeních by mohla zůstat v předpovězeném rozmezí.
(259)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo výrazný nepříznivý dopad na jiné politiky EU.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(260)
Celkové pozitivní důsledky pro výrobní odvětví Unie převažují nad pravděpodobným negativním dopadem na jiné subjekty na fotovoltaickém trhu, včetně spotřebitelů/jiných konečných uživatelů.
(261)
Vzhledem k výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(262)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(263)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(264)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 10 % z obratu lze na základě informací uvedených v podnětu chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(265)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 10 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(266)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(267)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by se měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(268)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(269)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(270)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(272)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(273)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(274)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(275)
Jak je uvedeno v oddíle 5 oznámení o zahájení řízení, Komise nyní zjišťuje, zda lze veškerý dovoz dotčeného výrobku z ČLR považovat za pocházející z ČLR. To je zvlášť důležité v případě modulů, které mohou obsahovat komponenty a části z různých zemí. Podle čl. 1 odst. 3 základního antidumpingového nařízení může být země vývozu dumpingového výrobku zemí jednající jako prostředník. Je třeba rovněž poznamenat, že podnět se týká dovozu z Číny, aniž by byl blíže určen původ takových zásilek. A konečně v rámci antidumpingových šetření a šetření o vyrovnávacích clech, která provedly USA a která se týkala téhož výrobku dováženého z ČLR, byla zdůrazněna složitost výrobních a montážních operací, které mohou či nemusí být dostačující pro určení původu (9). S ohledem na tyto úvahy, a aniž je dotčen závěr, který bude v této záležitosti s definitivní platností učiněn, se považuje za vhodné, aby výrobek, který je předmětem šetření, pocházející nebo odesílaný z Číny podléhal prozatímním opatřením, pokud se nejedná o výrobek v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT.
(276)
Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla nařízením (EU) č. 182/2013 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Cílem bylo umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a vyrovnávacích opatření podle čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (10).
(277)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(278)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, jež v souladu s článkem 10 základního antisubvenčního nařízení zahájila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 8. listopadu 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (11), měla by celní evidence dovozu podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení pokračovat.
(279)
V této fázi řízení nelze přijmout žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(280)
Vzhledem k výjimečným okolnostem stávajícího řízení, zvláště tedy proto, že se vztahuje na výrobek určený pro trh, jenž vyžaduje stabilitu dodávek v krátkodobém horizontu, považuje se za vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření postupně. Jelikož zvláště výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v důsledku nekalých obchodních praktik dotčené země v období šetření, výrobci v Unii nemohou okamžitě dodat nezbytná množství, pokud v důsledku zavedení opatření dojde ke snížení úrovně dovozu. Postupné zavedení antidumpingového cla umožní výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu zvýšit nabídku. Kromě toho tím, že se výrobnímu odvětví Unie poskytne dostatečná doba ke zvýšení úrovně výroby, dostupnost dotčeného výrobku zůstane na přiměřené úrovni, aby mohla uspokojit poptávku. Proto se považuje za vhodné zavést clo ve dvou krocích.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(281)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní dumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků a destiček typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
i)
od vstupu tohoto nařízení v platnost do 5. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Všechny společnosti
11,8 %
ii)
od 6. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Společnosti uvedené v příloze
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
67,9 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Nařízení (EU) č. 182/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový nadpis G a nový 22. bod odůvodnění, které znějí:
„G. UKONČENÍ CELNÍ EVIDENCE PRO ÚČELY OCHRANY PŘED DUMPINGOVÝM DOVOZEM
(22)
Od 6. června 2013 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná.“
2)
V článku 1 se zrušují slova „čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 a“.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. června 2013.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 513/2013
tal-4 ta’ Ġunju 2013
li jimponi dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċ-ċelloli u l-wejfers) li joriġinaw jew li jiġu kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 182/2013 li jagħmel dawn l-importazzjonijiet li joriġinaw fi jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 u 14(5) tiegħu,
Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Tnedija
(1)
Fis-6 ta’ Settembru 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”), permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“in-Notifika ta’ Bidu”), ħabbret il-bidu ta’ proċediment anti-dumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni Ewropea (l-Unjoni) ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ” jew “il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
L-investigazzjoni nbdiet wara lment imressaq fil-25 ta’ Lulju 2012 minn EU ProSun (“l-ilmentatur”) f’isem produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ moduli fotovoltajċi (“PV”) bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-imsemmi prodott u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li tqies bħala suffiċjenti biex jiġġustifika l-bidu ta’ investigazzjoni.
2. Reġistrazzjoni
(3)
Wara talba mill-ilmentatur appoġġata bl-evidenza meħtieġa, il-Kummissjoni fl-1 ta’ Marzu 2013 adottat ir-Regolament (UE) Nru 182/2013 (3) li jagħmel l-importazzjonijiet ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw fi jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni mis-6 ta’ Marzu 2013.
3. Partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(4)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment dwar il-bidu tal-investigazzjoni lill-ilmentatur, lil produtturi oħra magħrufin tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-awtoritajiet tar-RPĊ u lill-importaturi magħrufa. Il-Kummissjoni avżat ukoll lill-produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerka li kienet prevista bħala pajjiż analogu possibbli.
(5)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-Notifika ta’ Bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(6)
Minħabba n-numru kbir ta’ produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni u sabiex l-investigazzjoni titlesta fil-limiti taż-żmien statutorji, fin-Notifika ta’ Bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet iddeċidiet li tillimita għal numru raġonevoli l-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi tal-Unjoni li kienu ser jiġu investigati billi tagħżel kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku (dan il-proċess jissejjaħ ukoll “kampjunar”).
(a) Kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(7)
Fin-Notifika ta’ Bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Il-produtturi kollha magħrufin tal-Unjoni u l-assoċjazzjoni tal-produtturi magħrufa ġew infurmati dwar l-għażla tal-kampjun provviżorju ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun provviżorju kien jikkonsisti minn disa’ produtturi tal-Unjoni minn fost il-madwar 220 produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa qabel il-bidu tal-investigazzjoni li jipproduċu l-prodott simili (ara l-premessa (26) aktar ’l isfel), magħżula fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv tal-produzzjoni, meta jitqiesu l-volum tal-bejgħ u l-pożizzjoni ġeografika li setgħet raġonevolment tiġi investigata fiż-żmien disponibbli. Kien assigurat li l-kampjun ikopri kemm produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment kif ukoll produtturi tal-Unjoni mhux integrati. Il-partijiet interessati kienu mistiedna wkoll jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun provviżorju. Numru ta’ partijiet interessati kkummentaw dwar il-kampjun provviżorju u parti waħda talbet smigħ mal-Uffiċjal tas-Seduta.
(8)
Diversi partijiet interessati qajmu l-oġġezzjonijiet li ġejjin rigward il-kampjun provviżorju ta’ produtturi tal-Unjoni:
(i)
Xi partijiet sostnew li l-informazzjoni limitata pprovduta fir-rigward tal-kampjun magħżul b’mod provviżorju ma kinitx suffiċjenti u ma kinitx tippermettilhom li jagħmlu kummenti siewja dwar il-kampjun propost. B’mod partikolari, huma kkritikaw il-fatt li l-identità tal-produtturi tal-Unjoni nżammet kunfidenzjali u talbu li għandhom jiġu żvelati l-Istati Membri fejn kienu jinsabu l-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, kif ukoll is-sehem tal-produzzjoni tal-produtturi magħżula tal-Unjoni fil-volum totali tal-produzzjoni ta’ moduli fotovoltajċi, ċelloli u wejfers u l-perċentwal tal-produzzjoni u l-bejgħ rappreżentat mill-kumpaniji fil-kampjun b’mod individwali u mill-kampjun kollu kemm hu.
(ii)
Il-metodu użat għall-għażla tal-kampjun ġie kkontestat fuq il-bażi li “iħawwad tliet passi differenti”, jiġifieri l-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-kampjunar. Għalhekk, ġie sostnut li ma kienx ċar jekk l-industrija tal-Unjoni kinitx diġà definita fil-mument tal-għażla tal-kampjun, u għalhekk jekk il-kampjun setax jitqies bħala rappreżentattiv. Mingħajr definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fl-istadju tal-kampjunar, il-partijiet interessati ma setgħux jivverifikaw jekk il-kampjun provviżorju kienx rappreżentattiv, u għalhekk jekk fuq il-bażi tal-kampjun, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel setgħetx tiġi vvalutata b’mod korrett. Barra minn hekk, ġie sostnut li ma kienx xieraq li l-kampjun provviżorju jintgħażel fuq il-bażi tat-tweġibiet tal-produtturi tal-Unjoni għall-eżami tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni.
(iii)
Ġie sostnut ukoll li l-kampjun provviżorju ġie magħżul sempliċement fuq il-bażi tal-kumpaniji li esprimew l-appoġġ tagħhom għall-investigazzjoni preżenti.
(iv)
Waħda mill-partijiet sostniet li billi l-kumpaniji integrati vertikalment huma inklużi fil-kampjun provviżorju, il-volum tal-produzzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli jista’ jkun magħdud darbtejn jew tliet darbiet, li jixħet dubji dwar ir-rappreżentattività globali tal-kampjun. Ġie mitlub li għall-produtturi integrati vertikalment għandu jingħadd biss il-volum tal-produzzjoni tal-moduli, iżda mhux il-volum taċ-ċelloli u l-wejfers.
(v)
L-istess parti allegat li d-dejta li fuqha kienet ibbażata l-għażla tal-kampjun kienet mill-anqas parzjalment mhux affidabbli u dan jista’ jkollu impatt fuq ir-rappreżentattività tal-kampjun provviżorju kollu kemm hu.
(vi)
Waħda mill-partijiet ipprovdiet lista li allegatament tinkludi madwar 150 produttur addizzjonali tal-prodott simili tal-Unjoni, fejn sostniet li dawn messhom ġew ikkunsidrati għall-finijiet tal-għażla ta’ kampjun tal-produtturi tal-Unjoni.
(9)
L-argumenti mqajma mill-partijiet kienu indirizzati kif ġej:
(i)
Il-produtturi tal-Unjoni talbu li l-ismijiet tagħhom jinżammu kunfidenzjali minħabba r-riskju ta’ ritaljazzjoni. Fil-fatt kien hemm theddidiet reali kontra l-produtturi tal-Unjoni li ssirilhom ħsara lin-negozju tagħhom kemm fl-Unjoni kif ukoll barra minnha. Il-Kummissjoni ħasset li dawn it-talbiet kienu ssostanzjati b’mod suffiċjenti sabiex jintlaqgħu. L-iżvelar tal-pożizzjoni jew tas-sehem fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-produtturi individwali tal-Unjoni magħżula fil-kampjun seta’ faċilment jikxef l-identità tal-produttur ikkonċernat u t-talbiet f’dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
(ii)
Il-Kummissjoni “ma ħawditx” l-istabbiliment tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, l-istabbiliment tal-industrija tal-Unjoni u l-għażla tal-kampjun provviżorju billi dawn il-passi baqgħu indipendenti minn xulxin u ttieħdet deċiżjoni dwarhom separatament. Ma ntweriex safejn l-użu tad-dejta dwar il-produzzjoni u l-bejgħ mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni fil-kuntest tal-eżami tal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni kien affettwa r-rappreżentattività tal-kampjun. Fil-bidu l-industrija tal-Unjoni fil-fatt kienet ġiet definita b’mod provviżorju. L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment u d-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni u partijiet oħra qabel il-bidu tal-investigazzjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita b’mod provviżorju l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu tal-investigazzjoni, kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel.
(iii)
Il-produtturi kollha tal-Unjoni li wieġbu l-mistoqsijiet relatati mal-appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni kienu kkunsidrati għall-kampjun, irrispettivament minn jekk kinux jappoġġjaw, jopponu jew ma esprimew l-ebda opinjoni dwar l-investigazzjoni; din l-affermazzjoni għalhekk kienet rifjutata.
(iv)
Il-kwistjoni tal-għadd doppju/triplu ġiet ikkunsidrata meta ntgħażel il-kampjun provviżorju. Deher li l-esklużjoni tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-wejfers u ċ-ċelloli tal-produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment ma tikkunsidrax dik il-parti tal-produzzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli mibjugħa fis-suq ħieles. Għalhekk tqies li l-esklużjoni tal-bejgħ tal-wejfers u ċ-ċelloli mill-volum totali tal-produzzjoni mhux neċessarjament twassal għal kampjun aktar rappreżentattiv. Barra minn hekk, ir-rappreżentattività tal-kampjun ġiet stabbilita mhux biss fuq il-bażi tal-volum tal-produzzjoni iżda wkoll fuq il-bażi tal-firxa ġeografika u rappreżentanza bilanċjata ta’ produtturi integrati vertikalment u produtturi mhux integrati. Ir-rappreżentattività relattiva tal-volum tal-produzzjoni ġiet ikkalkulata fil-livell ta’ kull tip tal-prodott simili. Fuq din il-bażi, kien ikkunsidrat li l-metodoloġija għall-għażla tal-kampjun provviżorju kienet raġonevoli u l-kampjun għalhekk huwa meqjus bħala rappreżentattiv għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott li qiegħed jiġi investigat kollha kemm hi. Għalhekk, dan l-argument ġie rifjutat.
(v)
Rigward l-affidabbiltà tad-dejta, il-kampjun intgħażel fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fil-mument tal-għażla tal-kampjun kif previst fl-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-affidabbiltà tal-dejta użata b’appoġġ għall-bidu tal-investigazzjoni, l-investigazzjoni ma sabet l-ebda evidenza li d-dejta miġbura qabel il-bidu kienet defiċjenti b’mod sinifikanti. Għalhekk, wieħed jista’ jassumi b’mod raġonevoli li l-bażi li fuqha ntgħażel il-kampjun provviżorju kienet affidabbli b’mod suffiċjenti. Għalhekk, din l-affermazzjoni kienet rifjutata.
(vi)
Dwar il-lista ta’ madwar 150 produttur addizzjonali tal-Unjoni, għandu jiġi nnotat li din l-informazzjoni ġiet ippreżentata ħafna wara d-data tal-għeluq stabbilita għall-partijiet interessati sabiex jikkummentaw dwar l-għażla tal-kampjun provviżorju u għall-produtturi tal-Unjoni sabiex jippreżentaw ruħhom u jitolbu li jiġu inklużi fil-kampjun. Barra minn hekk, madwar 30 mill-produtturi tal-Unjoni inklużi f’din il-lista kienu magħrufa mill-Kummissjoni fiż-żmien tal-għażla tal-kampjun. Barra dan, il-produtturi kollha tal-Unjoni li ppreżentaw irwieħhom wara l-pubblikazzjoni tan-Notifika ta’ Bidu ġew ikkunsidrati meta ntgħażel il-kampjun. Fuq din il-bażi, ir-rappreżentattività tal-kampjun ma kinitx affettwata. Għalhekk, din l-affermazzjoni kienet rifjutata.
(10)
Wara li waslu l-kummenti, il-kompożizzjoni tal-kampjun kienet riveduta fuq il-bażi li kien hemm indikazzjonijiet li waħda mill-kumpaniji magħżula ma kinitx tkun fil-pożizzjoni li tikkoopera b’mod sħiħ. Sabiex jinżamm il-livell ta’ rappreżentattività tal-kampjun ġie magħżul produttur ieħor tal-Unjoni. Dan il-kampjun rivedut għalhekk kien jikkonsisti minn għaxar kumpaniji, magħżula fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv għal kull livell tal-produzzjoni, billi tqiesu l-volum tal-bejgħ fis-suq tal-UE u l-pożizzjoni ġeografika li setgħu raġonevolment jiġu investigati fiż-żmien disponibbli. B’riżultat ta’ dan, il-kampjun rivedut tal-produtturi tal-Unjoni, imfisser bħala perċentwal mill-produzzjoni totali tal-Unjoni, kien jammonta għal bejn 18 % u 21 % għall-moduli, bejn 17 % u 24 % għaċ-ċelloli u bejn 28 % u 35 % għall-wejfers u kien ikopri produtturi integrati vertikalment u produtturi mhux integrati. Minħabba li perċentwal preċiż jagħmilha possibbli li jiġi kkalkulat il-volum tal-produzzjoni tal-produttur addizzjonali tal-Unjoni hawn fuq imsemmi u b’hekk tkun tista’ tiġi determinata l-identità tiegħu, ma setgħux jiġu żvelati tali perċentwali preċiżi.
(b) Kampjunar tal-importaturi mhux relatati
(11)
Minħabba n-numru potenzjalment kbir ta’ importaturi mhux relatati, in-Notifika ta’ Bidu kienet tipprevedi teħid ta’ kampjuni skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, l-importaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-Notifika ta’ Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott taħt investigazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel.
(12)
Mill-madwar 250 importatur mhux relatat ippreżentati mill-ilmentatur, li kkuntattjat il-Kummissjoni, sitta u tletin parti wieġbu għall-formola tal-kampjunar mehmuża man-Notifika ta’ Bidu, ħamsa u tletin għall-moduli, tweġiba waħda għaċ-ċelloli u l-ebda tweġiba għall-wejfers. Il-kampjun intgħażel skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku sabiex ikopri l-akbar volum rappreżentattiv ta’ importazzjonijiet li jista’ b’mod raġonevoli jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet importaturi mhux relatati għall-moduli u wieħed għaċ-ċelloli. Wara l-kummenti li rċeviet, il-Kummissjoni ddeċidiet li tinkludi importatur mhux relatat ieħor għall-moduli fil-kampjun. Din il-kumpanija ppreżentat ruħha u argumentat li l-livell ta’ attività tagħha jiġġustifika l-inklużjoni tagħha fil-kampjun. Is-sottomissjoni inizjali tagħha għalhekk reġgħet ġiet eżaminata u deher li kien seħħ żball klerikali fir-rigward tal-volum tal-importazzjonijiet irrappurtat mill-importatur ikkonċernat. Għal dawn ir-raġunijiet, il-kumpanija inkwistjoni ġiet inkluża fil-kampjun tal-importaturi mhux relatati. Barra minn hekk, żewġ kumpaniji li inizjalment kienu magħżula fil-kampjun ma weġbux għall-kwestjonarju u għalhekk tqiesu li ma kinux qed jikkooperaw fl-investigazzjoni u ġew esklużi mill-kampjun tal-importaturi mhux relatati. Għalhekk, il-kampjun tal-importaturi mhux relatati kien jikkonsisti minn żewġ importaturi għall-moduli u importatur wieħed għaċ-ċelloli, li jirrappreżentaw madwar 2 %-5 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat. Madankollu, wara li waslet t-tweġiba għall-kwestjonarju, deher evidenti li l-attività ewlenija ta’ tnejn mit-tliet importaturi kienet fil-fatt l-installazzjoni solari u mhux in-negozjar tal-prodott ikkonċernat. L-investigazzjoni żvelat li l-maġġoranza tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat jidħlu fis-suq tal-Unjoni permezz ta’ kumpaniji relatati mal-produtturi esportaturi fir-RPĊ jew permezz tal-installaturi jew l-iżviluppaturi ta’ proġetti. F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-kampjun tqies provviżorjament bħala rappreżentattiv. Matul il-kors ta’ aktar investigazzjoni, madankollu, il-Kummissjoni se tikkuntattja importaturi mhux relatati oħra li kkooperaw sabiex tivverifika jekk dawn jikkwalifikawx bħala importaturi u biex tara jekk jistax jiżdied id-daqs tal-kampjun.
(c) Kampjunar tal-produtturi esportaturi
(13)
Minħabba n-numru li deher għoli ta’ produtturi esportaturi, fin-Notifika ta’ Bidu kien previst teħid ta’ kampjuni għall-istabbiliment tad-dumping, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun il-każ, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha ntalbu jippreżentaw irwieħhom lill-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-Notifika ta’ Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott taħt investigazzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kif definit fil-premessa (19) aktar ’l isfel. Ġew ikkonsultati wkoll l-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernat.
(14)
Fl-eżerċizzju tal-kampjunar ippreżentaw irwieħhom 135 produttur esportatur Ċiniż (ħafna drabi gruppi ta’ diversi kumpaniji). Il-kumpaniji li kkooperaw jirrappreżentaw 80 % tal-valur totali tal-esportazzjonijiet Ċiniżi. Il-kampjun magħżul ta’ seba’ gruppi ta’ kumpaniji jikkonsisti mit-tliet esportaturi li kkooperaw bl-akbar volum ta’ esportazzjonijiet tal-moduli, iż-żewġ esportaturi li kkooperaw bl-akbar volum ta’ esportazzjonijiet taċ-ċelloli u ż-żewġ esportaturi li kkooperaw bl-akbar volum ta’ esportazzjonijiet tal-wejfers.
(d) Tweġibiet għall-kwestjonarji u verifiki
(15)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha inklużi fil-kampjun kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lill-importaturi mhux relatati inklużi fil-kampjun u l-operaturi upstream u downstream u l-assoċjazzjonijiet tagħhom li ppreżentaw irwieħhom fil-limiti taż-żmien stabbiliti fin-Notifika ta’ Bidu. Il-Kummissjoni kkuntattjat ukoll assoċjazzjoni tal-konsumaturi rappreżentattiva.
(16)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarji mingħand il-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha inklużi fil-kampjun, mingħand il-produtturi tal-Unjoni kollha inklużi fil-kampjun, mingħand tliet importaturi tal-Unjoni mhux relatati inklużi fil-kampjun u wieħed u għoxrin operatur upstream u downstream u tlieta mill-assoċjazzjonijiet tagħhom.
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja għall-iskop ta’ stabbiliment provviżorju tad-dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-(gruppi ta’) kumpaniji li ġejjin.
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-għaxar produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, RPĊ
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, RPĊ
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, RPĊ
-
JingAo Group, RPĊ
-
Jinzhou Yangguang Energy, RPĊ
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, RPĊ
-
Yingli Green Energy Holding Company, RPĊ
(c)
Importaturi relatati fl-Unjoni
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, il-Ġermanja
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), l-Italja
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rome, l-Italja
-
Sunways AG, Konstanz, il-Ġermanja
-
JA Solar GmbH, Munich, il-Ġermanja
(d)
Negozjanti/importaturi relatati barra mill-Unjoni
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, it-Tajwan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Ħong Kong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Ħong Kong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, l-Isvizzera
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, l-Isvizzera
(e)
Importatur mhux relatat fl-Unjoni
-
IBC AG, Bad Staffelstein, il-Ġermanja
(f)
Operaturi Upstream
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, il-Ġermanja
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, il-Ġermanja
(g)
Operaturi Downstream
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, il-Ġermanja
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanja
(h)
Assoċjazzjonijiet
-
EPIA, Brussels, il-Belġju
(18)
Fid-dawl tal-ħtieġa li jiġi stabbilit valur normali għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ f’każ li dawn ma jingħatawx MET, saret verifika biex jiġi stabbilit il-valur normali fuq il-bażi tad-dejta mill-Indja bħala pajjiż analogu, fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, l-Indja
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, l-Indja
4. Il-perjodu tal-investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(19)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2011 sat-30 ta’ Ġunju 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-2009 sal-aħħar tal-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(20)
Il-prodott ikkonċernat huwa moduli jew pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u ċelloli u wejfers tat-tip użati fil-moduli jew il-pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin, li joriġinaw jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru. Dan il-prodott attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90 (“il-prodott ikkonċernat”).
(21)
It-tipi ta’ prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu minn anqas minn sitt ċelloli, li jistgħu jinġarru u li jfornu l-elettriku lil apparat jew li jiċċarġjaw il-batteriji;
-
prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa;
-
prodotti fotovoltajċi bis-silikon kristallin li huma integrati b’mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi ma tkunx il-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola(i) fotovoltajka(ċi) integrati bis-silikon kristallin.
(22)
Il-moduli fotovoltajċi, iċ-ċelloli u l-wejfers jaqilbu d-dawl tax-xemx f’elettriku. Din il-konverżjoni ssir permezz ta’ ċelloli li jassorbu d-dawl u jaqilbuh f’elettriku permezz tas-silikon kristallin.
(23)
Il-wejfers huma l-ewwel pass fil-proċess tal-produzzjoni. Huma magħmula mis-silikon kristallin u huma l-komponent ewlieni għall-produzzjoni taċ-ċelloli.
(24)
Is-silikon kristallin l-ewwel irid jiġi mdewweb sabiex jinkisbu l-ingotti tas-silikon kristallin li jiġu mqattgħin f’wejfers. Il-wejfers jiġu ttrattati permezz ta’ sekwenza ta’ pproċessar tas-semikondutturi ta’ teknoloġija għolja sabiex jinħolqu ċelloli solari funzjonali. Iċ-ċelloli huma t-tieni pass fil-proċess tal-produzzjoni. Huma għandhom junction pożittiva-negattiva biex tiġbor u tittrażmetti l-elettriku li jiġi ġġenerat miċ-ċellola.
(25)
Il-moduli huma t-tielet pass fil-proċess tal-produzzjoni. Sabiex jiġu assemblati l-moduli, iċ-ċelloli jiġu stanjati flimkien b’wajers ċatti jew żagarelli tal-metall biex jipproduċu sensiela ta’ ċelloli. Dawn jiġu laminati bejn folji. Ġeneralment jintuża l-ħġieġ fuq u folja polimerika ta’ sostenn fil-qiegħ. Ġeneralment jinħolqu oqfsa biex jippermettu l-immuntar fil-post (eż. fuq il-bjut). Il-modulu jista’ jkun b’inverter jew mingħajru.
2. Il-prodott simili
(26)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat u l-prodott magħmul u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, li serviet bħala pajjiż analogu sabiex jiġi stabbilit il-valur normali, kif ukoll il-prodott magħmul u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi finali bażiċi. Għalhekk qegħdin jitqiesu b’mod provviżorju bħala simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. Affermazzjonijiet rigward il-firxa tal-prodott
(i) Il-karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali
(27)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-investigazzjoni ma tistax tkopri tliet prodotti b’karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti, u għalhekk il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ikunu soġġetti għal tliet investigazzjonijiet separati. Barra minn hekk, huma sostnew li mhux ċar jekk l-investigazzjoni tkoprix prodott wieħed jew tliet prodotti separati u għalhekk ma għandhomx opportunità sħiħa biex jiddefendu l-interessi tagħhom. Kienet mitluba wkoll l-esklużjoni tal-wejfers mill-investigazzjoni bħala alternattiva jekk ma jkunux esklużi l-monowejfers (ara l-premessi (42) sa (44) aktar ’l isfel).
(28)
Il-produzzjoni tal-wejfers, iċ-ċelloli u l-moduli huwa proċess wieħed ta’ produzzjoni b’passi differenti fil-produzzjoni. Il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jistabbilixxu flimkien il-karatteristiċi tal-prodott lest (jiġifieri l-moduli). L-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli hija ddedikata direttament u esklussivament għall-produzzjoni tal-moduli; il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi (determinati mill-materja prima użata) u għandhom l-istess użi finali bażiċi, jiġifieri jinbiegħu biex jiġu integrati f’sistemi solari fotovoltajċi. Il-prestazzjoni tal-moduli hija marbuta direttament mal-prestazzjoni tal-wejfers u ċ-ċelloli.
(29)
In-Notifika ta’ Bidu tal-investigazzjoni esprimiet b’mod ċar li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jikkostitwixxu l-prodott li qed jiġi investigat. Il-partijiet interessati għalhekk kellhom l-opportunità sħiħa li jiddefendu l-interessi tagħhom abbażi tal-prodott ikkonċernat kif definit. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kienu rifjutati.
(ii) Nomenklatura differenti
(30)
Ġie sostnut ukoll li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ma setgħux jitqiesu bħala prodott wieħed billi huma għandhom diversi kodiċijiet tan-NM differenti bi tmien ċifri, subintestatura b’sitt ċifri, intestatura HS b’erba’ ċifri u livelli ta’ kapitoli b’żewġ ċifri, u jinsabu wkoll f’sezzjonijiet differenti tan-Nomenklatura HS. Bħala tali, dan l-argument huwa irrelevanti sabiex tiġi determinata l-firxa tal-prodott ta’ investigazzjoni anti-dumping li hija bbażata fuq il-karatteristiċi fiżiċi tal-prodott ikkonċernat.
(iii) Valur miżjud taċ-ċelloli
(31)
Diversi partijiet sostnew li l-valur miżjud fil-proċess ta’ konverżjoni taċ-ċelloli jammonta għall-akbar parti mill-valur ta’ modulu u għalhekk iċ-ċelloli jridu jitqiesu bħala prodott separat.
(32)
L-investigazzjoni żvelat li l-produzzjoni taċ-ċelloli hija l-aktar parti teknoloġikament sofistikata fil-proċess tal-produzzjoni. Madankollu, hija wriet ukoll li t-tliet stadji tal-ipproċessar huma marbutin ma’ xulxin u l-valur miżjud mhuwiex ikkonċentrat fi stadju partikolari tal-proċess tal-produzzjoni iżda huwa mifrux fuq il-proċess sħiħ tal-produzzjoni. Minħabba f’hekk, dan l-argument kien rifjutat.
(iv) Swieq ta’ negozjanti separati
(33)
Xi partijiet interessati sostnew li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom swieq ta’ negozjanti separati u għalhekk għandhom jiġu ttrattati bħala prodotti differenti li jista’ jintwera wkoll mill-fatt li numru kbir ta’ produtturi mhumiex integrati vertikalment.
(34)
Il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ma jistgħux jitqiesu bħala prodotti separati li l-prezzijiet tagħhom ivarjaw biss skont il-fatturi tas-suq. Fil-fatt il-prezzijiet tagħhom huma interkonnessi b’mod strett u affettwati mill-prezz tal-polisilikon. Bl-istess mod, kif ġie spjegat fil-premessi (23) sa (25) aktar ’il fuq, il-prodott ikkonċernat isir fi proċess wieħed tal-produzzjoni bi stadji differenti. Il-fatt li xi produtturi mhumiex integrati vertikalment huwa dovut biss għal deċiżjoni tan-negozju u l-ekonomiji ta’ skala u ma jdawwarx din il-konklużjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(v) L-użu finali u l-interskambjalità
(35)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers iridu jiġu ttrattati bħala prodotti differenti minħabba li għandhom użi finali differenti u ma kinux interskambjabbli.
(36)
Kif issemma aktar ’il fuq, l-investigazzjoni wriet li l-proċess tal-produzzjoni tal-wejfers-ċelloli-moduli huwa proċess ta’ produzzjoni wieħed u għalhekk il-kwistjoni tal-interskambjalità bejn l-istadji differenti ta’ proċess uniku tal-produzzjoni ma tapplikax. Barra minn hekk, il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom l-istess użu finali, jiġifieri dak li jaqilbu d-dawl tax-xemx f’elettriku u għalhekk ma jistgħux jintużaw f’applikazzjonijiet oħra.
(vi) Kanali ta’ distribuzzjoni
(37)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ma jużawx l-istess kanali ta’ distribuzzjoni u għalhekk m’għandhomx jitqiesu bħala prodott wieħed. L-investigazzjoni wriet li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jistgħu jiġu distribwiti fi ħdan kanali ta’ distribuzzjoni differenti jew simili. Madankollu l-kriterji prinċipali għad-definizzjoni ta’ prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali. Fid-dawl tal-premessi (27) sa (29) aktar ’il fuq, għalhekk ġie konkluż li l-kanali ta’ distribuzzjoni differenti mhumiex ikkunsidrati bħala element determinanti. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
(vii) Perċezzjoni tal-konsumaturi
(38)
Ġie sostnut li l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ivarjaw b’mod sostanzjali f’termini tal-perċezzjoni tal-konsumaturi u għalhekk ma għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku.
(39)
Bl-istess mod bħal hawn fuq, il-kriterji prinċipali għad-definizzjoni ta’ prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali. Fid-dawl tal-premessi (27) sa (29) aktar ’il fuq, għalhekk ġie konkluż li l-perċezzjoni differenti tal-konsumaturi mhijiex ikkunsidrata bħala element determinanti. Għalhekk l-argument għandu jiġi rifjutat.
(viii) Prodotti tat-tertuqa rqiqa
(40)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa għandhom jiġu inklużi fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, fuq l-argument li dawn għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi finali bażiċi.
(41)
Il-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa huma esklużi b’mod ċar mid-definizzjoni tal-prodott, ara l-premessa (21) aktar ’il fuq. Fil-fatt il-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti meta mqabbla mal-prodott ikkonċernat. Huma jsiru bi proċess ta’ produzzjoni differenti u mhux mis-silikon kristallin li huwa l-materja prima sabiex jiġu prodotti l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers. Huma għandhom effiċjenza ta’ konverżjoni aktar baxxa u għalhekk mhumiex adatti għall-istess tipi ta’ applikazzjonijiet minn dawk tal-prodott ikkonċernat. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kellhom jiġu rifjutati.
(ix) Esklużjoni tal-monowejfers
(42)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-monowejfers għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, billi dawn għandhom karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi differenti mill-multiwejfers. Ġie sostnut li dawn huma differenti fl-istruttura tal-kristalli, fil-forma u fl-aspett. Barra minn hekk, ġie sostnut li ma kien hemm l-ebda produzzjoni ta’ monowejfers tal-Unjoni.
(43)
L-investigazzjoni sabet li l-monowejfers huma ta’ kwalità ogħla mill-multiwejfers, minkejja li jinħarġu minn proċessi simili ta’ produzzjoni bl-użu tal-istess materja prima prinċipali (polisilikon). Għalhekk ġie konkluż li l-monowejfers u l-multiwejfers għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi.
(44)
L-investigazzjoni wriet li l-użi finali bażiċi huma l-istess, billi kemm il-monowejfers kif ukoll il-multiwejfers huma ddedikati esklussivament għall-produzzjoni taċ-ċelloli solari (mono u multi rispettivament) u jirriżultaw fil-produzzjoni ta’ moduli solari (mono u multi rispettivament). Ma hemmx differenzi sostanzjali bejn iż-żewġ tipi ta’ wejfers u huma interskambjabbli, billi t-tnejn jistgħu jintużaw għall-produzzjoni taċ-ċelloli. Barra minn hekk, fir-rigward tal-affermazzjoni li ma kien hemm l-ebda produzzjoni ta’ monowejfers fl-Unjoni, l-investigazzjoni wriet li kemm il-monowejfers kif ukoll il-multiwejfers jiġu prodotti fl-Unjoni. Minħabba f’hekk, dan l-argument għandu jiġi rifjutat.
(x) Prodotti nofshom lesti
(45)
Barra minn hekk ġie sostnut li l-wejfers u ċ-ċelloli għandhom jitqiesu bħala żewġ prodotti ta’ input nofshom lesti filwaqt li l-moduli huma prodotti finali, u għalhekk m’għandhomx jitqiesu bħala prodott uniku.
(46)
Kif issemma aktar ’il fuq, il-kriterji prinċipali għad-definizzjoni ta’ prodott uniku huma l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-użi finali. Fid-dawl tal-premessi (27) sa (29) aktar ’il fuq għalhekk ġie konkluż li d-differenza bejn il-prodotti nofshom lesti u l-prodotti lesti mhijiex ikkunsidrata bħala element determinanti. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
(xi) Ċarġers solari
(47)
Waħda mill-partijiet interessati talbet l-esklużjoni tal-pannelli solari ddedikati esklussivament għall-iċċarġjar tal-batteriji ta’ 12 V fuq il-bażi li dawn għandhom użu finali differenti mill-moduli għall-konnessjoni mal-grilja minħabba li dawn jiġġeneraw vultaġġ ferm aktar baxx u għalhekk mhumiex adatti għall-konnessjoni mal-grilja.
(48)
Skont in-Notifika ta’ Bidu, iċ-ċarġers solari li jikkonsistu minn inqas minn sitt ċelloli, li huma mobbli u li jfornu l-elettriku lil apparat jew li jiċċarġjaw il-batteriji huma esklużi mill-prodott li qed jiġi investigat. Il-moduli ta’ aktar minn sitt ċelloli ddedikati biss għall-iċċarġjar tal-batteriji għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi u prestazzjoni bħall-moduli għall-konnessjoni mal-grilja. Huma jużaw ċirkwit ta’ vultaġġ miftuħ li għandu vultaġġ aktar baxx miċ-ċirkwit użat fil-moduli għall-konnessjoni mal-grilja. Minkejja din id-differenza, l-investigazzjoni żvelat li dawn it-tip ta’ moduli jistgħu jitqabbdu mal-grilja. Il-vultaġġ aktar baxx jista’ faċilment jiġi kkumpensat b’żieda fid-daqs u/jew fin-numru ta’ ċelloli. Għalhekk il-moduli ddedikati għall-iċċarġjar tal-batteriji u li jikkonsistu minn aktar minn sitt ċelloli jaqgħu taħt id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(xii) Konklużjoni
(49)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li l-moduli jew il-pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u ċ-ċelloli u l-wejfers, tat-tip użati fil-moduli jew pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin, kif deskritti hawn fuq, jikkostitwixxu prodott uniku. Madankollu, il-Kummissjoni se teżamina aktar il-kwistjoni dwar jekk il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jikkostitwux prodott uniku jew żewġ jew tliet prodotti separati. Għalhekk hija qiegħda tistieden lill-partijiet interessati kollha sabiex jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar din il-kwistjoni, filwaqt li jqisu l-konklużjoni provviżorja mogħtija mill-Kummissjoni f’dan l-istadju. Fi kwalunkwe każ, anki jekk dawn finalment jinstabu li jikkostitwixxu żewġ jew tliet prodotti differenti, l-investigazzjoni preżenti tkopri dawn il-prodotti kollha differenti, u jistgħu jiġu imposti miżuri definittivi fuq il-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers indipendentement mill-kwistjoni ta’ jekk dawn jikkostitwux prodott wieħed jew diversi prodotti.
C. DUMPING
1. Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
1.1. Trattament ta’ ekonomija tas-suq
(50)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet anti-dumping li jirrigwardaw importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(1) sa (6) għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(51)
Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma ppreżentati hawn taħt:
1.
id-deċiżjonijiet tan-negozju jsiru bħala reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq;
2.
id-ditti għandhom sett wieħed ċar ta’ rekords kontabilistiċi bażiċi, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti, skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità u huma applikati għall-finijiet kollha;
3.
ma hemmx distorsjonijiet sinifikanti trasferiti mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
4.
il-liġijiet dwar il-falliment u l-proprjetà jipprovdu ċ-ċertezza u l-istabilità legali; u
5.
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq.
(52)
Fl-investigazzjoni preżenti, il-produtturi esportaturi kollha fil-kampjun talbu MET skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu għall-formola ta’ talba għal MET sal-iskadenzi mogħtija.
(53)
Il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja u vverifikat l-informazzjoni ppreżentata fit-talbiet għal MET fil-bini tal-kumpaniji inkwistjoni.
(54)
Il-verifika stabbiliet li s-seba’ produtturi esportaturi (gruppi ta’ kumpaniji) kollha li talbu MET ma kinux jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(55)
Is-seba’ gruppi ta’ kumpaniji bbenefikaw minn reġim(i) ta’ taxxa preferenzjali u għotjiet u konsegwentement ma wrewx li ma kinux soġġetti għal distorsjonijiet sinifikanti trasferiti mis-sistema ta’ ekonomija mhux tas-suq u għalhekk ma ssodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterju 3 tal-valutazzjoni tal-MET.
(56)
Sitt gruppi ta’ kumpaniji naqsu milli juru li l-kontijiet tagħhom kienu ser jiġu awditjati b’mod indipendenti skont standards internazzjonali tal-kontabilità u għalhekk ma ssodisfawx il-kriterju 2 tal-valutazzjoni tal-MET.
(57)
Grupp wieħed ta’ kumpaniji naqas milli juri li l-kumpaniji tiegħu kollha se jkunu soġġetti għal-liġijiet dwar il-falliment u ma ssodisfax ir-rekwiżiti tal-kriterju 4 tal-valutazzjoni tal-MET.
(58)
Barra minn hekk, tliet gruppi ta’ kumpaniji ma kinux f’pożizzjoni li juru li huma ħielsa minn interferenza sinifikanti mill-Istat u ma ssodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterju 1 tal-valutazzjoni tal-MET.
(59)
Wara d-divulgazzjoni tas-sejbiet tal-MET, waslu kummenti mill-kumpaniji kollha fil-kampjun.
(60)
Żewġ gruppi ta’ kumpaniji għamlu kumment proċedurali u sostnew li l-istabbiliment ta’ MET sar barra miż-żmien, jiġifieri wara l-perjodu ta’ tliet xhur stabbilit fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku u li l-investigazzjoni għalhekk għandha tiġi tterminata mingħajr dewmien. Bħala appoġġ għall-affermazzjoni huma bbażaw fuq is-sentenzi tal-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawżi taż-żraben Brosmann (4) u Aokang (5).
(61)
L-ewwel nett, ta’ min ifakkar li l-kawżi ta’ Brosmann u Aokang mhumiex pertinenti għall-valutazzjoni tal-legalità tal-analiżi tal-MET f’din l-investigazzjoni billi dawk il-kawżi, kuntrarjament għal din l-investigazzjoni, jirrigwardaw sitwazzjonijiet fejn ma sarux il-valutazzjonijiet tal-MET.
(62)
Barra minn hekk, il-kawżi ta’ Brosmann u Aokang mhumiex rilevanti għall-valutazzjoni tal-legalità ta’ din l-investigazzjoni, billi r-Regolament bażiku sadanittant ġie emendat. L-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, kif emendat, jipprevedi li l-Kummissjoni għandha tagħmel determinazzjonijiet tal-MET biss fir-rigward ta’ kumpaniji inklużi f’kampjun skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku u li għandha tagħmel tali determinazzjoni fi żmien seba’ xhur minn, iżda fi kwalunkwe każ mhux aktar tard minn tmien xhur wara l-bidu tal-investigazzjoni. Dan l-Artikolu emendat huwa applikabbli għall-investigazzjonijiet kollha ġodda u pendenti mill-15 ta’ Diċembru 2012, inkluża għaldaqstant l-investigazzjoni preżenti.
(63)
Fi kwalunkwe każ, l-interpretazzjoni tal-każistika stabbilita li ma kien hemm l-ebda ksur per se tad-dritt ta’ stabbiliment ta’ MET minkejja l-fatt li l-limitu ta’ żmien ta’ tliet xhur ma kienx irrispettat, għandha tinżamm.
(64)
Il-kummenti sostanzjali li waslu kienu jirrigwardaw ir-reġim ta’ taxxa preferenzjali u l-għotjiet. L-esportaturi ma kkontestawx il-fatti stabbiliti, iżda esprimew dubji dwar l-importanza tagħhom għall-issodisfar tal-kriterju 3 tal-MET. B’mod partikolari, huma argumentaw li l-benefiċċji tal-Istat ma jirrappreżentawx proporzjon sinifikanti mill-fatturati rispettivi tagħhom.
(65)
F’dan ir-rigward huwa nnotat li sistema tat-taxxa fuq l-introjtu li tittratta b’mod favorevoli ċerti kumpaniji li l-Gvern iqishom bħala strateġiċi żgur li mhijiex waħda ta’ ekonomija tas-suq. Sistema bħal din xorta hija influwenzata b’mod qawwi mill-ippjanar tal-Istat. Huwa nnotat ukoll li d-distorsjonijiet introdotti mit-tnaqqis fit-taxxa fuq l-introjtu huma sinifikanti, billi biddlu għal kollox l-ammont tal-profitti ta’ qabel it-taxxa li l-kumpanija riedet tikseb sabiex tkun attraenti għall-investituri. Id-distorsjonijiet huma wkoll permanenti u, minħabba n-natura tal-vantaġġ, il-benefiċċju assolut miksub matul il-perjodu tal-investigazzjoni huwa irrelevanti sabiex jiġi valutat jekk id-distorsjoni hijiex “sinifikanti”. Pjuttost, il-valutazzjoni tas-sinifikat trid tkun ibbażata fuq l-impatt globali tal-miżura fuq is-sitwazzjoni finanzjarja u ekonomika tal-kumpanija.
(66)
Fir-rigward tal-kriterju 2, tliet gruppi ta’ kumpaniji sostnew li kienu konformi mar-regoli rispettivi tal-istandards internazzjonali tal-kontabilità billi l-kontijiet konsolidati tagħhom fl-Istati Uniti kienu kompletament konformi ma’ dawk l-istandards. Xi kumpaniji sostnew ukoll li, b’mod ġenerali, il-kontijiet tagħhom kienu konformi mal-istandards Ċiniżi tal-kontabilità, li huma jqisu bħala ekwivalenti għal dawk internazzjonali. Il-kwistjoni, madankollu, mhijiex jekk l-istandards Ċiniżi tal-kontabilità jaqblux mal-istandards internazzjonali tal-kontabilità. Il-kwistjoni hija jekk il-kontijiet jikkonformawx jew le mal-istandards applikabbli tal-kontabilità. B’mod partikolari, dawk il-kummenti naqsu milli jindirizzaw il-fatt li, fir-rigward tar-rapporti finanzjarji individwali tal-kumpaniji Ċiniżi inkwistjoni, instab li nkisru numru ta’ standards internazzjonali tal-kontabilità (u l-ekwivalenti Ċiniżi korrispondenti), inkluż b’mod partikolari d-deprezzament tal-inventarji u d-divulgazzjoni tat-tranżazzjonijiet tal-partijiet relatati.
(67)
Fir-rigward tal-kriterju 1, wara li tqiesu l-kummenti li waslu mingħand il-partijiet u fid-dawl tas-sentenza fil-Kawża C-337/09 P (6), ġie konkluż li dan il-kriterju ntlaħaq mill-kumpaniji kollha. Madankollu, l-istabbiliment globali ta’ MET għall-esportaturi kollha fil-kampjun baqa’ ma nbidilx billi dawn xorta għadhom ma jissodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterji 2 u 3.
(68)
Fir-rigward tal-kriterju 4, il-grupp ta’ kumpaniji msemmi fil-premessa (57) aktar ’il fuq seta’ juri li sadanittant kien inbeda proċediment ta’ falliment kontra l-kumpaniji Ċiniżi prinċipali tal-grupp. Għalhekk ġie konkluż li dan il-kriterju kien issodisfat minn dan il-grupp ta’ kumpaniji. Madankollu, l-istabbiliment globali ta’ MET għal dan il-grupp ta’ kumpaniji baqa’ ma nbidilx billi dawn ma jissodisfawx ir-rekwiżiti tal-kriterji 2 u 3.
(69)
Biex wieħed jikkonkludi, ma ntweriex li l-kriterji 2 u/jew 3 tal-MET ġew issodisfati minn xi wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun. Għalhekk, ma jista’ jingħata MET lill-ebda waħda minn dawn il-kumpaniji.
1.2. Eżami individwali
(70)
Saru talbiet għal eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku minn tmintax-il produttur esportatur jew gruppi ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw mhux magħżula fil-kampjun.
(71)
Minħabba n-numru kbir tat-talbiet li rċeviet, il-Kummissjoni kkonkludiet b’mod provviżorju li l-eżamijiet individwali kienu jkunu ta’ piż eċċessiv u jimpedixxu t-tlestija tal-investigazzjoni fil-ħin. Għaldaqstant, ġie provviżorjament deċiż li ma tiġi aċċettata l-ebda waħda mit-talbiet għal eżami individwali.
1.3. Il-pajjiż analogu
(72)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx MET għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew tal-valur maħdum f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq (“pajjiż analogu”).
(73)
Fin-Notifika ta’ Bidu l-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża l-Istati Uniti tal-Amerka bħala pajjiż analogu xieraq sabiex jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ u stiednet lill-partijiet interessati kollha sabiex jikkummentaw dwar dan.
(74)
Numru ta’ esportaturi u importaturi ssottomettew kummenti dwar l-għażla tal-pajjiż analogu fejn argumentaw li l-Istati Uniti tal-Amerka ma tkunx pajjiż analogu xieraq, prinċipalment minħabba l-fatt li s-suq tal-Istati Uniti kien protett mill-importazzjonijiet Ċiniżi matul parti mill-PI permezz ta’ miżuri anti-dumping u kontra s-sussidji.
(75)
Il-partijiet interessati pproponew it-Tajwan, l-Indja u l-Korea ta’ Isfel bħala pajjiżi analogi aktar xierqa. Wara dawn il-kummenti, ġie deċiż li titwessa’ l-analiżi fir-rigward tal-identifikazzjoni ta’ pajjiż analogu xieraq. B’riżultat ta’ dan, kienu avviċinati l-produtturi prinċipali kollha tal-pannelli solari. B’kollox ġew ikkuntattjati 34 kumpanija fl-Indja, 9 kumpaniji fil-Ġappun, 15-il kumpanija fil-Malasja, 2 kumpaniji fil-Messiku, 34 kumpanija fil-Korea, 9 kumpaniji f’Singapor, 43 kumpanija fit-Tajwan u 21 kumpanija fl-Istati Uniti tal-Amerka.
(76)
Waslu tweġibiet mingħand żewġ kumpaniji fl-Indja, żewġ kumpaniji fit-Tajwan u żewġ kumpaniji fl-Istati Uniti tal-Amerka. Billi l-kumpaniji fit-Tajwan kienu jipproduċu esklussivament ċelloli fotovoltajċi filwaqt li l-esportazzjonijiet Ċiniżi huma prinċipalment fil-forma ta’ moduli, u l-Istati Uniti tal-Amerka ma tqisux bħala adatti fid-dawl tal-kummenti riċevuti, ġie provviżorjament deċiż li tintuża l-Indja bħala pajjiż analogu. Għandu jiġu nnutat li l-Kummissjoni tista’ terġa’ tirrevedi din il-kwistjoni jekk l-investigazzjoni addizzjonali li se ssir tiżvela li l-moduli u l-wejfers jikkostitwixxu żewġ jew tliet prodotti differenti. B’mod partikolari, minħabba li l-Indja ma tipproduċix wejfers, jista’ jintgħażel pajjiż analogu differenti għall-wejfers.
(77)
Wieħed mill-produtturi Indjani pprovda tweġiba mhux kompleta. Għalhekk, l-informazzjoni ppreżentata minn din il-kumpanija ma setgħetx tintuża biex jiġi stabbilit il-valur normali. Madankollu, l-informazzjoni ppreżentata minn dik il-kumpanija u vverifikata setgħet tintuża biex jiġi kkonfermat li l-informazzjoni ppreżentata mill-produttur tal-pajjiż analogu li kkoopera b’mod sħiħ kienet fil-fatt rappreżentattiva tas-suq Indjan.
1.4. Il-Valur Normali
(78)
Billi l-ebda esportatur Ċiniż fil-kampjun ma ngħata MET, il-valur normali ġie stabbilit skont id-dispożizzjoni tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, fejn intużat l-Indja bħala pajjiż terz analogu b’ekonomija tas-suq.
(79)
L-ewwel nett, kienu identifikati t-tipi ta’ prodotti mibjugħa domestikament mill-produttur tal-pajjiż analogu li kienu identiċi jew direttament komparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(80)
Il-Kummissjoni wara eżaminat, għall-produttur mill-pajjiż analogu, jekk kull tip tal-prodott simili mibjugħ domestikament setax jitqies li kien qiegħed jinbiegħ fl-andament normali tal-kummerċ. Dan sar billi għal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI.
(81)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-kost tal-produzzjoni kkalkulat, kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew ogħla mill-kost tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali. Dan il-prezz kien ikkalkulat bħala medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip, li sar matul il-PI.
(82)
Fejn il-volum tal-bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew anqas tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew fejn il-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien aktar baxx mill-kost tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja peżata tal-bejgħ bi profitt ta’ dak it-tip biss.
(83)
Fejn it-tipi ta’ prodotti nbiegħu kollha b’telf, kien ikkunsidrat li dawn ma nbigħux fl-andament normali tal-kummerċ.
(84)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx fl-andament normali tal-kummerċ, kif ukoll għat-tipi ta’ prodoti li ma nbigħux fis-suq domestiku, intuża valur normali maħdum.
(85)
Sabiex jinħadem il-valur normali, l-ispejjeż medji peżati tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) li jsiru u l-profitt medju peżat tal-uniku produttur tal-pajjiż analogu li kkoopera b’mod sħiħ, fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kienu miżjuda mal-kost medju proprju tal-produzzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Fejn kien meħtieġ, il-kostijiet tal-produzzjoni u l-ispejjeż SG&A ġew aġġustati, qabel ma ntużaw fit-test tal-andament normali tal-kummerċ u sabiex jinħadmu l-valuri normali.
(86)
Għall-wejfers solari, il-valur normali ma setax jiġi stabbilit bl-użu tal-metodoloġija deskritta fil-premessi (79) sa (85) hawn fuq billi l-ebda wieħed mill-produtturi Indjani li kkooperaw ma kien jipproduċi wejfers solari. Ġie vverifikat jekk il-valur normali setax jiġi stabbilit fuq il-bażi ta’ prodott qrib ħafna fix-xebh, billi jiġu applikati l-aġġustamenti neċessarji għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, jekk meħtieġa. Fil-każ tal-wejfers solari, l-eqreb prodott li jixxiebah tkun ċellola solari. Madankollu, il-wejfers iridu jgħaddu minn ipproċessar konsiderevoli biex isiru ċelloli. Barra minn hekk, l-użu ta’ dan il-metodu jkun jeħtieġ aġġustamenti sinifikanti li ma jistgħux jiġu kwantifikati b’mod affidabbli. Għalhekk, il-valur normali ta’ ċellola ma jistax jintuża bħala bażi biex jiġi kkalkulat il-valur normali għal wejfer. Bħala alternattiva, kien ikkunsidrat li jintużaw il-prezzijiet ta’ wejfers mibjugħa minn produtturi minn pajjiżi b’ekonomija tas-suq fis-suq Indjan, billi dawn il-prezzijiet huma rappreżentattivi għall-kundizzjonijiet tas-suq eżistenti fis-suq għall-wejfers fl-Indja. Billi l-Korea ta’ Isfel hija l-akbar fornitur b’ekonomija tas-suq, ta’ wejfers għall-produtturi tal-pajjiż analogu, il-valur normali ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-wejfers tal-Korea ta’ Isfel fis-suq Indjan.
1.5. Prezz tal-esportazzjoni
(87)
Il-produtturi esportaturi għamlu bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni jew direttament lil klijenti indipendenti jew permezz ta’ kumpaniji relatati li qegħdin fl-Unjoni.
(88)
Fejn il-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni sar direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet attwalment imħallsa jew li riedu jitħallsu għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(89)
Fejn il-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni sar permezz ta’ kumpaniji relatati li jinsabu fl-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-ewwel bejgħ mill-ġdid ta’ dawk il-kumpaniji relatati lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għall-kostijiet kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, inklużi l-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u l-profitt. Fir-rigward tal-marġini ta’ profitt, intuża l-profitt magħmul mill-importatur mhux relatat li kkoopera, tal-prodott ikkonċernat, billi l-profitt attwali tal-importatur relatat ma tqiesx bħala affidabbli minħabba r-relazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-importatur relatat.
1.6. Tqabbil
(90)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi tal-prezz mill-fabbrika.
(91)
Sabiex jiġi assigurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(92)
Saru aġġustamenti xierqa għall-karatteristiċi fiżiċi, it-taxxi indiretti, it-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, il-kummissjonijiet u l-imposti bankarji fil-każijiet kollha fejn dawn instab li kienu raġonevoli, eżatti u appoġġjati b’evidenza verifikata.
1.7. Marġini ta’ dumping
(93)
Għall-kumpaniji fil-kampjun, il-valur normali medju peżat ta’ kull tip tal-prodott simili stabbilit għall-pajjiż analogu ġie pparagunat mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip tal-prodott ikkonċernat korrispondenti, kif previst fl-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(94)
Il-marġini ta’ dumping medju peżat tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun ġie kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Dan il-marġini ġie stabbilit bħala medja peżata tal-marġini stabbiliti għall-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(95)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħra kollha inklużi fil-kampjun fir-RPĊ, il-marġini tad-dumping kienu stabbiliti fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan il-livell ta’ kooperazzjoni l-ewwel ġie stabbilit billi l-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrappurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw ġew ipparagunati mal-volum totali tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-Unjoni.
(96)
Billi l-kooperazzjoni kienet tammonta għal aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-Unjoni, il-livell ta’ kooperazzjoni jista’ jitqies bħala għoli. Billi ma kien hemm l-ebda raġuni sabiex wieħed jemmen li xi produttur esportatur astjena apposta milli jikkoopera, il-marġini ta’ dumping residwu ġie stabbilit fil-livell tal-kumpanija fil-kampjun bl-ogħla marġini ta’ dumping. Dan tqies bħala xieraq billi ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-kumpaniji li ma kkooperawx kienu qegħdin jagħmlu dumping f’livell aktar baxx, u sabiex tkun assigurata l-effikaċja ta’ kwalunkwe miżura.
(97)
Fuq din il-bażi, il-marġini ta’ dumping medju peżat provviżorju, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ Dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw (Anness 1)
88,5 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
112,6 %
D. DANNU
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produzzjoni tal-Unjoni
(98)
Il-prodott simili kien immanifatturat minn madwar 220 produttur fl-Unjoni. Huma jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala “l-industrija tal-Unjoni”.
(99)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment, id-dejta makroekonomika pprovduta minn Europressedienst, ditta ta’ konsulenza indipendenti (“il-konsulent”) u t-tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-PI billi ma kinitx disponibbli informazzjoni pubblika sħiħa dwar il-produzzjoni. Billi l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers jiġu impurtati fl-Unjoni taħt intestaturi doganali li jkopru prodotti oħra mhux soġġetti għall-investigazzjoni preżenti, ma setgħetx tintuża l-Eurostat biex jiġu determinati l-volumi u l-valuri tal-importazzjoni. Il-volumi u l-valuri tal-importazzjoni kienu bbażati fuq id-dejta pprovduta mill-konsulent. Fejn kien possibbli, id-dejta riċevuta mill-konsulent ġiet kontroverifikata ma’ sorsi pubbliċi u mat-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji.
(100)
Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni kienet stmata li hija madwar 4 GW għall-moduli, 2 GW għaċ-ċelloli u 2 GW għall-wejfers matul il-PI.
(101)
Kif indikat fil-premessa (10) aktar ’il fuq, intgħażlu għaxar produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jirrappreżentaw 18 %-21 % tal-produzzjoni totali tal-moduli tal-Unjoni, 17 %-24 % tal-produzzjoni totali taċ-ċelloli tal-Unjoni u 28 %-35 % tal-produzzjoni totali tal-wejfers tal-Unjoni.
2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(102)
Parti mill-industrija tal-Unjoni hija integrata vertikalment u parti sostanzjali mill-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet destinata għall-użu ristrett, b’mod partikolari l-produzzjoni taċ-ċelloli u l-wejfers.
(103)
Sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni sofrietx dannu materjali jew le u sabiex jiġu determinati l-konsum u indikaturi ekonomiċi oħra, ġie eżaminat jekk kellux jiġi kkunsidrat u safejn l-użu sussegwenti tal-produzzjoni tal-prodott simili (użu “ristrett’) mill-industrija tal-Unjoni.
(104)
Sabiex tiġi pprovduta stampa kemm jista’ jkun kompleta tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, kienet analizzata dejta għall-attività sħiħa tal-prodott simili u sussegwentement ġie stabbilit jekk il-produzzjoni kinitx destinata għall-użu ristrett jew għas-suq ħieles.
(105)
Instab li l-indikaturi ekonomiċi li ġejjin relatati mal-industrija tal-Unjoni għandhom jiġu eżaminati billi ssir referenza għall-attività totali (inkluż l-użu ristrett tal-industrija): il-konsum, il-volum tal-bejgħ, il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, it-tkabbir, l-investimenti, l-istokks, l-impjiegi, il-produttività, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment, il-ħila li jiżdied il-kapital u d-daqs tal-marġini tad-dumping. Dan minħabba li l-investigazzjoni wriet li dawk l-indikaturi jistgħu raġonevolment jiġu eżaminati b’referenza għall-attività sħiħa billi l-produzzjoni destinata għall-użu ristrett kienet affettwata b’mod ugwali mill-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Minn hawn ’il quddiem is-suq magħluq u s-suq ħieles se ssir referenza għalihom bħala s-“suq totali”.
(106)
Fir-rigward tal-profittabilità, l-analiżi ffukat fuq is-suq ħieles billi l-prezzijiet fis-suq magħluq instabu li mhux dejjem jirriflettu l-prezzijiet tas-suq u kellhom impatt fuq dan l-indikatur.
3. Konsum tal-Unjoni
(107)
Il-konsum tal-Unjoni kien jinkludi l-volum totali tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat u l-volum tal-bejgħ totali tal-prodott simili fl-Unjoni, inklużi dawk destinati għall-użu ristrett. Ma kienet disponibbli l-ebda dejta kompleta għall-bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet fl-Unjoni kienu rreġistrati taħt intestaturi doganali li jkopru prodotti oħra mhux soġġetti għall-investigazzjoni preżenti. Konsegwentement, ma setgħetx tintuża l-Eurostat biex jiġu determinati l-volumi u l-valuri tal-importazzjoni. Għalhekk, il-konsum tal-Unjoni kien ibbażat fuq dejta pprovduta mill-konsulent imsemmi fil-premessa (99) aktar ’il fuq u kontroverifikata ma’ sorsi pubbliċi bħar-riċerki dwar is-suq u studji pubblikament disponibbli u mat-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji.
(108)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1- a
Konsum tal-Unjoni għall-moduli (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
5 465
12 198
19 878
17 538
Indiċi (2009 = 100)
100
223
364
321
Sors:
Europressedienst
Tabella 1-b
Konsum tal-Unjoni għaċ-ċelloli (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
2 155
3 327
4 315
4 021
Indiċi (2009 = 100)
100
154
200
187
Sors:
Europressedienst
Tabella 1-c
Konsum tal-Unjoni għall-wejfers (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Suq totali
1 683
2 376
2 723
2 163
Indiċi (2009 = 100)
100
141
162
129
Sors:
Europressedienst
(109)
Fil-perjodu kkunsidrat, il-konsum totali tal-Unjoni żdied b’221 % għall-moduli, 87 % għaċ-ċelloli u 29 % għall-wejfers bejn l-2009 u l-PI, iżda naqas fil-PI meta mqabbel mal-2011. F’termini globali l-konsum fl-Unjoni, tal-prodott li qed jiġi investigat, żdied b’mod sinifikanti meta mqabbel mal-livell tal-2009.
4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(110)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 2-a
Importazzjonijiet ta’ moduli mir-RPĊ (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
3 425
8 606
15 810
13 986
Indiċi (2009 = 100)
100
251
462
408
Sehem mis-suq fis-suq totali
63 %
71 %
80 %
80 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 2-b
Importazzjonijiet ta’ ċelloli mir-RPĊ (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
175
530
970
1 019
Indiċi (2009 = 100)
100
303
554
582
Sehem mis-suq fis-suq totali
8 %
16 %
22 %
25 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 2-c
Importazzjonijiet ta’ wejfers mir-RPĊ (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
95
523
880
711
Indiċi (2009 = 100)
100
551
926
748
Sehem mis-suq fis-suq totali
6 %
22 %
32 %
33 %
Sors:
Europressedienst
(111)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volumi tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkunsidrat żdiedu b’mod konsiderevoli bi 308 % għall-moduli, 482 % għaċ-ċelloli u 648 % għall-wejfers. Dan wassal għal żidiet sinifikanti fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat. B’mod aktar speċifiku, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat żdied minn 63 % għal 80 % għall-moduli, minn 8 % għal 25 % għaċ-ċelloli u minn 6 % għal 33 % għall-wejfers. F’termini globali l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ żdiedu b’mod sinifikanti fil-volum u fis-sehem mis-suq bejn l-2009 u l-PI.
(112)
Għandu jiġi nnotat li ż-żieda fl-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat kienet ferm ogħla miż-żieda fil-konsum tal-Unjoni għall-prodott ikkonċernat. Konsegwentement, il-produtturi esportaturi kienu kapaċi jibbenefikaw mill-konsum li kien qiegħed jiżdied tal-Unjoni u l-pożizzjoni tagħhom fis-suq saret aktar b’saħħitha minħabba l-ishma akbar mis-suq.
4.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezz
(113)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 3-a
Prezz tal-importazzjoni tal-moduli mir-RPĊ (f’EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-importazzjoni
2 100
1 660
1 350
764
Indiċi (2009 = 100)
100
79
64
36
Sors:
Europressedienst u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-kampjun
Tabella 3-b
Prezz tal-importazzjoni taċ-ċelloli mir-RPĊ (f’EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-importazzjoni
890
650
620
516
Indiċi (2009 = 100)
100
73
70
58
Sors:
Europressedienst u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-kampjun
Tabella 3-c
Prezz tal-importazzjoni tal-wejfers mir-RPĊ (f’EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-importazzjoni
550
400
400
333
Indiċi (2009 = 100)
100
73
73
60
Sors:
Europressedienst u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(114)
Il-prezz medju tal-importazzjoni mir-RPĊ naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat għall-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers. Għall-moduli, il-prezz medju tal-importazzjoni naqas b’64 %, minn 2 100 EUR/kW fl-2009 għal 764 EUR/kW fil-PI. Bl-istess mod, il-prezz medju tal-importazzjoni taċ-ċelloli mir-RPĊ naqas bi 42 %, minn 890 EUR/kW għal 516 EUR/kW. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezz medju tal-importazzjoni tal-wejfers naqas b’40 %, minn 550 EUR/kW għal 333 EUR/kW.
(115)
F’termini globali, il-prezz tal-prodott ikkonċernat naqas b’mod sinifikanti bejn l-2009 u l-PI.
(116)
Sabiex jiġi determinat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet medji tal-bejgħ peżati għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal-livell tal-prezz mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti għal kull tip ta’ prodott tal-importazzjonijiet mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b’aġġustamenti xierqa għall-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni, jiġifieri l-kostijiet għall-ħruġ mid-dwana, il-ġarr u t-tagħbija. Intużaw il-kostijiet medji ta’ wara l-importazzjoni ta’ żewġ importaturi tal-moduli inklużi fil-kampjun. Il-fatt li l-attività prinċipali tagħhom ma kinitx l-importazzjoni, iżda l-installazzjoni tal-moduli, ma rrendiex id-dejta bħala mhux rappreżentattiva.
(117)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar fuq bażi ta’ tip b’tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, debitament aġġustati fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PI, wera marġini medji peżati ta’ twaqqigħ fil-prezz fil-meded ta’ 17,5 %-30,7 % għall-moduli, 4 %-24,2 % għaċ-ċelloli, 16,6 %-21,6 % għall-wejfers u 11,2 %-27,5 % f’termini globali għall-prodott ikkonċernat.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Ġenerali
(118)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
Kif issemma fil-premessi (7) sa (10) aktar ’il fuq, intużaw kampjuni għall-eżami tad-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(120)
Għall-finijiet tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni ddistingwiet bejn indikaturi makroekonomiċi u indikaturi mikroekonomiċi tad-dannu. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat fuq il-bażi tad-dejta miksuba mill-konsulent indipendenti msemmi fil-premessa (99) aktar ’il fuq fir-rigward tal-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni analizzat l-indikaturi mikroekonomiċi fuq il-bażi tat-tweġibiet ivverifikati għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(121)
Għall-finijiet ta’ din l-investigazzjoni, l-indikaturi makroekonomiċi li ġejjin kienu valutati fuq il-bażi ta’ informazzjoni relatata mal-produtturi kollha tal-prodott simili fl-Unjoni: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, id-daqs tal-marġini ta’ dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti.
(122)
L-indikaturi mikroekonomiċi li ġejjin kienu valutati fuq il-bażi ta’ informazzjoni relatata mal-produtturi inklużi fil-kampjun, tal-prodott simili fl-Unjoni: il-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, il-kostijiet lavorattivi, l-inventarji, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abilità li jiżdied il-kapital.
(123)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-kundizzjonijiet tas-suq tal-prodott ikkonċernat ivarjaw għal kull Stat Membru u li għalhekk l-analiżi tad-dannu għandha ssir fil-livell ta’ kull Stat Membru separatament. Din l-allegazzjoni ma kinitx issostanzjata. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda ċirkustanza partikolari li tiġġustifika analiżi tad-dannu għal kull Stat Membru. Din l-affermazzjoni għalhekk kienet rifjutata.
5.2. Indikaturi makroekonomiċi
5.2.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
(124)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 4-a
Moduli - produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni
2 155
3 327
4 315
4 021
Indiċi (2009 = 100)
100
154
200
187
Kapaċità tal-produzzjoni
4 739
6 983
9 500
9 740
Indiċi (2009 = 100)
100
147
200
206
Użu tal-kapaċità
45 %
48 %
45 %
41 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 4-b
Ċelloli - produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni
1 683
2 376
2 723
2 024
Indiċi (2009 = 100)
100
141
162
120
Kapaċità tal-produzzjoni
2 324
3 264
3 498
3 231
Indiċi (2009 = 100)
100
140
151
139
Użu tal-kapaċità
72 %
73 %
78 %
63 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 4-c
Wejfers - produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità (MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni
1 600
2 677
2 553
2 017
Indiċi (2009 = 100)
100
167
160
126
Kapaċità tal-produzzjoni
2 600
3 410
3 945
3 636
Indiċi (2009 = 100)
100
131
152
140
Użu tal-kapaċità
62 %
79 %
65 %
55 %
Sors:
Europressedienst
(125)
Il-produzzjoni totali tal-moduli fl-Unjoni żdiedet b’87 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-produzzjoni laħqet l-ogħla livell fl-2011 u mbagħad naqset fil-PI. Il-produzzjoni tal-moduli fl-Unjoni żdiedet b’pass ferm aktar bil-mod mit-tkabbir fil-konsum, li żdied b’aktar minn tliet darbiet matul l-istess perjodu. Fl-isfond ta’ żieda sinifikanti fil-konsum, il-produtturi tal-Unjoni rduppjaw il-kapaċità tal-produzzjoni tagħhom għall-moduli matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, minkejja livelli ogħla ta’ produzzjoni, ir-rata ta’ użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’4 punti perċentwali, fejn laħqet biss 41 % matul il-PI.
(126)
Il-produzzjoni taċ-ċelloli fl-Unjoni żdiedet b’20 % f’termini globali matul il-perjodu kkunsidrat. Hija laħqet l-ogħla livell fl-2011 u suċċessivament naqset fil-PI. Il-produzzjoni taċ-ċelloli fl-Unjoni segwiet ix-xejra tal-konsum fl-Unjoni b’żieda aktar bil-mod sal-2011 u mbagħad tnaqqis aktar evidenti fil-PI. Bi qbil mal-evoluzzjoni tal-konsum tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni l-ewwel żiedet il-kapaċità tagħha b’51 % sal-2011 u mbagħad din naqset matul il-PI. F’termini globali, il-kapaċità żdiedet b’39 % matul il-perjodu kkunsidrat. Ir-rata ta’ użu tal-kapaċità żdiedet sal-2011 fejn laħqet massimu ta’ 78 % u mbagħad naqset bi 15-il punt perċentwali matul il-PI. B’mod globali, l-użu tal-kapaċità tal-industrija taċ-ċelloli tal-Unjoni naqas matul il-perjodu kkunsidrat fejn laħaq 63 % matul il-PI.
(127)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produzzjoni tal-wejfers fl-Unjoni f’termini globali żdiedet b’26 %. Il-produzzjoni tal-Unjoni laħqet l-ogħla livell fl-2010 u mbagħad naqset kontinwament fl-2011 u għal livelli saħansitra aktar baxxi fil-PI. B’reazzjoni għal żieda fil-konsum tal-Unjoni, il-produtturi tal-wejfers tal-Unjoni żiedu l-kapaċità tal-produzzjoni tagħhom bi 52 % sal-2011 u mbagħad il-kapaċità tagħhom naqset fil-PI. Madankollu, il-kapaċità tal-produzzjoni għall-wejfers tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b’40 % f’termini globali matul il-perjodu kkunsidrat. Minkejja ż-żieda fil-produzzjoni, ir-rata ta’ użu tal-kapaċità tal-industrija tal-wejfers tal-Unjoni żdiedet sal-2010 u mbagħad naqset b’mod kontinwu wara dak il-perjodu, li fisser tnaqqis globali ta’ 7 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat, biex laħqet 55 % matul il-PI.
(128)
Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni espandiet il-kapaċità tagħha b’reazzjoni għal żieda fil-konsum. Madankollu, il-livelli tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’pass ferm aktar bil-mod mill-konsum, li wassal għal tnaqqis fir-rati ta’ użu tal-kapaċità għall-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.2. Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(129)
Il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 5-a
Moduli - volum tal-bejgħ u sehem mis-suq (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni
1 037
1 890
2 683
2 357
Indiċi (2009 = 100)
100
182
259
227
Sehem mis-suq
19 %
15 %
13 %
13 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 5-b
Ċelloli - volum tal-bejgħ u sehem mis-suq (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ fis-suq totali
1 470
1 913
2 245
1 545
Indiċi (2009 = 100)
100
130
153
105
Sehem mis-suq
68 %
57 %
52 %
38 %
Sors:
Europressedienst
Tabella 5-c
Wejfers - volum tal-bejgħ u sehem mis-suq (f’MW)
2009
2010
2011
PI
Volum tal-bejgħ fis-suq totali
1 363
1 520
1 608
1 269
Indiċi (2009 = 100)
100
112
118
93
Sehem mis-suq
81 %
64 %
59 %
59 %
Sors:
Europressedienst
(130)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ tal-moduli żdied b’127 %. Madankollu, fil-kuntest ta’ żieda fil-konsum ta’ 221 %, dan kien tradott fi tnaqqis fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni minn 19 % fl-2009 għal 13 % matul il-PI. Fir-rigward taċ-ċelloli, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdied biss marġinalment b’5 % filwaqt li l-konsum żdied b’87 % li rriżulta fi tnaqqis fis-sehem mis-suq minn 68 % fl-2009 għal 38 % fil-PI. Fir-rigward tal-wejfers, il-volum totali tal-bejgħ naqas b’7 % meta mqabbel ma’ żieda fil-konsum, li fisser tnaqqis fis-sehem mis-suq għall-wejfers minn 81 % fl-2009 għal 59 % fil-PI.
(131)
B’reazzjoni għal żieda fil-konsum, il-bejgħ tal-moduli u ċ-ċelloli tal-industrija tal-Unjoni żdied ferm anqas mill-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat filwaqt li l-bejgħ tal-wejfers naqas. Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum. Minħabba f’hekk, l-ishma tas-suq għat-tliet segmenti kollha kemm huma naqsu matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.3. L-impjiegi u l-produttività
(132)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 6-a
Moduli -impjiegi u produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta’ impjegati
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indiċi 2009 = 100)
100
134
149
139
Produttività (kW/impjegat)
183
211
247
245
(Indiċi 2009 = 100)
100
115
135
134
Sors:
Europressedienst
Tabella 6-b
Ċelloli - impjiegi u produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta’ impjegati
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indiċi 2009 = 100)
100
112
107
91
Produttività (kW/impjegat)
319
400
483
423
(Indiċi 2009 = 100)
100
126
151
133
Sors:
Europressedienst
Tabella 6-c
Wejfers - impjiegi u produttività
2009
2010
2011
PI
Numru ta’ impjegati
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indiċi 2009 = 100)
100
198
221
202
Produttività (kW/impjegat)
823
695
595
515
(Indiċi 2009 = 100)
100
84
72
63
Sors:
Europressedienst
(133)
Bejn l-2009 u l-PI l-impjiegi għall-moduli u l-wejfers żdiedu b’39 % u 102 %, rispettivament, filwaqt li naqsu b’9 % għaċ-ċelloli. Madankollu, huwa nnotat li l-impjiegi żdiedu sal-2011 u mbagħad naqsu matul il-PI għall-moduli u l-wejfers. Fil-każ taċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu matul l-2011 u l-PI. Il-produttività totali wriet xejriet pożittivi għall-moduli u ċ-ċelloli fejn din żdiedet b’34 % u 33 %. Dan huwa parzjalment dovut għall-isforzi tal-industrija tal-Unjoni biex tirrispondi għall-pressjoni tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Madankollu, il-produttività totali għall-wejfers naqset b’37 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(134)
Għalhekk, bi qbil mat-tnaqqis fil-produzzjoni tal-moduli u l-wejfers tal-Unjoni bejn l-2011 u l-PI, l-impjiegi għall-moduli u l-wejfers naqsu wkoll matul l-istess perjodu. Fil-każ taċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu fl-2011 u fil-PI filwaqt li l-produzzjoni taċ-ċelloli tal-Unjoni żdiedet b’mod stabbli sal-2011 u mbagħad bdiet tonqos.
5.2.3.1. Daqs tal-marġini ta’ dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(135)
Il-marġini kollha tad-dumping huma konsiderevolment ogħla mil-livell de minimis. Rigward l-impatt tad-daqs tal-marġini attwali ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, l-impatt jista’ jitqies bħala wieħed sostanzjali.
(136)
Billi din hija l-ewwel investigazzjoni anti-dumping fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, l-irkupru minn dumping preċedenti mhuwiex rilevanti.
5.3. Indikaturi mikroekonomiċi
5.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(137)
Il-prezzijiet tal-bejgħ medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 7-a
Moduli - prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni fis-suq ħieles (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indiċi 2009 = 100)
100
81
62
47
Kost tal-produzzjoni (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indiċi 2009 = 100)
100
74
65
52
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 7-b
Ċelloli- prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni fis-suq ħieles (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indiċi 2009 = 100)
100
76
51
31
Kost tal-produzzjoni (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indiċi 2009 = 100)
100
62
64
45
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 7-c
Wejfers- prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni
2009
2010
2011
PI
Prezzijiet tal-bejgħ medji fl-Unjoni fis-suq ħieles (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indiċi 2009 = 100)
100
80
73
60
Kost tal-produzzjoni (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
82
103
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(138)
Il-prezzijiet tal-bejgħ naqsu b’mod qawwi, jiġifieri bi 53 % għall-moduli, b’69 % għaċ-ċelloli u b’40 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-bejgħ naqsu b’mod kontinwu matul il-perjodu kkunsidrat, iżda t-tnaqqis fil-prezzijiet kien partikolarment evidenti matul il-PI fejn dawn niżlu f’livelli mhux sostenibbli. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-kost tal-produzzjoni naqas bi 48 % għall-moduli u b’55 % għaċ-ċelloli. Għall-wejfers, il-kost tal-produzzjoni naqas fl-2010 meta mqabbel mal-2009, iżda żdied fl-2011 filwaqt li xorta baqa’ taħt il-livell tal-2009. Fil-PI, il-kostijiet żdiedu ulterjorment u laħqu livelli daqsxejn ogħla milli fl-2009 li jista’ jiġi spjegat prinċipalment minħabba waqfa fil-produzzjoni matul il-PI. L-industrija tal-Unjoni la setgħet tibbenefika mill-isforzi kontinwi tagħha sabiex iżżid il-kosteffiċjenza tagħha u lanqas mill-impatt tat-tnaqqis fil-kost tal-materja prima prinċipali, il-polisilikon. Dan kien dovut prinċipalment għaż-żieda fil-pressjoni tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping li kellhom effett negattiv fuq il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni li naqsu saħansitra aktar miż-żidiet fl-effiċjenza. Dan jista’ jidher fix-xejra negattiva tal-profittabbilità tal-industrija tal-Unjoni kif deskritta fil-premessa (144) aktar ’l isfel. B’mod globali kien hemm tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet medji tal-bejgħ u fil-kost tal-produzzjoni tal-prodott simili (ħlief għall-wejfers) b’effett devastanti fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni.
5.3.2. Kostijiet lavorattivi
(139)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 8-a
Moduli - kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
41 781
42 977
38 194
40 793
(Indiċi 2009 = 100)
100
107
110
113
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 8-b
Ċelloli - kost lavorattiv medju għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indiċi 2009 = 100)
100
99
99
99
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 8-c
Wejfers - kost lavorattiv medju għal kull impjegat
2009
2010
2011
PI
Kost lavorattiv medju għal kull impjegat (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indiċi 2009 = 100)
100
104
100
117
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(140)
Bejn l-2009 u l-PI, il-kost lavorattiv medju għal kull impjegat fil-każ tal-moduli żdied kontinwament b’mod globali bi 13 %. Fir-rigward taċ-ċelloli, il-kost lavorattiv medju baqa’ stabbli matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat u żdied daqsxejn b’1 % bejn l-2009 u l-2010 iżda mbagħad baqa’ stabbli sal-PI. Fir-rigward tal-wejfers, il-kost lavorattiv medju għal kull impjegat varja, billi żdied bejn l-2009 u l-2010, naqas fl-2011, iżda żdied matul il-perjodu kkunsidrat globalment bi 17 % għall-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda globali fil-kost lavorattiv tista’ tiġi spjegata parzjalment biż-żieda simultanja fil-produttività (moduli), l-evoluzzjoni tal-inflazzjoni u l-kostijiet soċjali ta’ xi produtturi tal-Unjoni (wejfers) marbuta mat-tnaqqis fin-numru tal-impjegati tal-industrija bejn l-2011 u l-PI.
5.3.3. Inventarji
(141)
Il-livelli tal-ħażniet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 9-a
Moduli - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f’kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indiċi 2009 = 100)
100
141
260
229
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 9-b
Ċelloli - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f’kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indiċi 2009 = 100)
100
140
452
402
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 9-c
Wejfers - inventarji
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-Għeluq (f’kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indiċi 2009 = 100)
100
16
105
170
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(142)
Il-ħażniet żdiedu b’mod sinifikanti, jiġifieri b’129 % għall-moduli, bi 302 % għaċ-ċelloli u b’70 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat. Fir-rigward tal-moduli, il-ħażniet żdiedu b’mod kontinwu fejn laħqu livelli għoljin ħafna fl-2011 (b’160 %), filwaqt li naqsu fil-PI iżda xorta baqgħu f’livelli għoljin ħafna meta mqabbla mal-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Fir-rigward taċ-ċelloli, l-iżvilupp kien saħansitra aktar evidenti, b’żieda fil-ħażniet bejn l-2009 u l-2011 ta’ aktar minn 350 %. Bl-istess mod, il-ħażniet naqsu matul il-PI iżda baqgħu f’livelli għoljin ħafna meta mqabbla mal-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Fir-rigward tal-wejfers, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni naqqset il-ħażniet tagħha bejn l-2009 u l-2010 b’aktar minn 80 % minħabba ż-żieda fil-bejgħ tagħhom, il-ħażniet tal-għeluq żdiedu rapidament u laħqu livelli lil hinn mil-livell tal-2009 u żdiedu ulterjorment b’65 punt perċentwali fil-PI.
(143)
L-investigazzjoni wriet li minħabba s-sitwazzjoni ħażina preżenti, il-produtturi tal-Unjoni għandhom tendenza li jżommu ħażniet limitati għall-prodott simili, fejn jibbażaw il-produzzjoni tagħhom fuq l-ordnijiet. Għalhekk, iż-żieda fil-ħażniet għall-prodott simili matul il-perjodu kkunsidrat hija fattur rilevanti biex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni sofrietx dannu materjali.
5.3.4. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti, l-abilità ta’ żieda tal-kapital
(144)
Il-profittabilità u l-fluss tal-flus żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10-a
Moduli - profittabilità u fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Fluss tal-flus
13 %
10 %
12 %
3 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 10-b
Ċelloli - profittabilità u fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Fluss tal-flus
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 10-c
Wejfers - profittabilità u fluss tal-flus
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Fluss tal-flus
39 %
47 %
32 %
-19 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(145)
Il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa, tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni, ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dak il-bejgħ.
(146)
Il-profittabilità naqset b’mod qawwi u nbidlet f’telf matul il-perjodu kkunsidrat għall-prodott simili. Il-profittabilità naqset bi 11-il punt perċentwali għall-moduli, b’49 punt perċentwali għaċ-ċelloli u bi 63 punt perċentwali għall-wejfers.
(147)
Il-profittabilità għall-prodott simili żdiedet bejn l-2009 u l-2010 u mbagħad naqset b’mod sinifikanti fl-2011 meta l-industrija tal-Unjoni għamlet telf u kompliet tonqos b’mod sinifikanti fil-PI. It-telf kien partikolarment kbir għaċ-ċelloli u l-wejfers.
(148)
Ix-xejra tal-fluss tal-flus nett, li hija l-abilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li jiffinanzjaw huma stess l-attivitajiet tagħhom, ukoll segwiet xejra progressivament negattiva bejn l-2009 u l-PI. Għalhekk, bi tnaqqis ta’ 10 punti perċentwali għall-moduli u żieda żgħira fl-2011, l-akbar tnaqqis fil-fluss tal-flus seħħ bejn l-2011 u l-PI. It-tnaqqis fil-fluss tal-flus għaċ-ċelloli u l-wejfers kien aktar qawwi milli għall-moduli u laħaq livelli negattivi b’mod sinifikanti matul il-PI. Għalhekk, il-fluss tal-flus għall-prodott simili naqas matul il-perjodu kkunsidrat.
(149)
Iċ-ċifri ta’ hawn isfel jirrappreżentaw l-evoluzzjoni tal-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun f’relazzjoni mas-suq totali matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11-a
Modules - investimenti u redditu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indiċi 2009 = 100)
100
415
535
271
Redditu fuq l-investimenti
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 11-b
Ċelloli - investimenti u redditu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indiċi 2009 = 100)
100
110
33
22
Redditu fuq l-investimenti
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
Tabella 11-c
Wejfers - investimenti u redditu fuq l-investimenti
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indiċi 2009 = 100)
100
42
37
20
Redditu fuq l-investimenti
10 %
8 %
0 %
-7 %
Sors:
it-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji
(150)
It-Tabella ta’ hawn fuq turi li bejn l-2009 u l-PI, l-industrija tal-Unjoni żiedet l-investimenti tagħha għall-moduli b’171 %. Dan kien marbut prinċipalment maż-żidiet sinifikanti fil-kapaċità. Madankollu, matul l-istess perjodu, l-industrija tal-Unjoni naqqset l-investimenti tagħha bi 78 % għaċ-ċelloli u 80 % għall-wejfers; l-investimenti li saru kienu marbutin prinċipalment mar-riċerka u l-iżvilupp kif ukoll mat-titjib u l-manteniment tat-teknoloġija u l-proċessi tal-produzzjoni sabiex tittejjeb l-effiċjenza. Billi l-industrija tal-Unjoni ma kinitx tiflaħ tagħmel investimenti addizzjonali għaċ-ċelloli u l-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat, il-livell tal-investimenti matul il-PI kien pjuttost baxx. Billi l-investimenti kienu ffinanzjati prinċipalment permezz ta’ fluss tal-flus u self bejn il-kumpaniji, it-tnaqqis fil-fluss tal-flus kellu effett immedjat fuq il-livell tal-investimenti li saru.
(151)
Ir-redditu fuq l-investiment (“ROI”) kien espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett tal-investimenti skont il-kotba. Ir-ROI tal-prodott simili segwa x-xejriet negattivi simili bħall-indikaturi l-oħra tal-prestazzjoni finanzjarja bejn l-2009 u l-PI għat-tliet tipi ta’ prodotti. Għaċ-ċelloli u l-wejfers, filwaqt li kien hemm żieda fl-2009 u fl-2010, ir-ROI naqas b’mod sinifikanti fl-2011 fejn laħaq livelli negattivi. Fil-każ tal-moduli, ir-ROI kien f’livelli negattivi matul il-perjodu kkunsidrat kollu, ħlief fl-2010 fejn dan laħaq 19 %. B’mod globali, huwa naqas matul il-perjodu kkunsidrat biex laħaq -17 % fil-PI għaċ-ċelloli, jiġifieri b’1 %, madankollu xorta baqa’ f’livelli negattivi sinifikanti, jiġifieri -19 %. Fir-rigward tal-wejfers, ir-ROI segwa xejra negattiva kontinwa biex laħaq - 7 % matul il-PI. B’mod globali r-ROI għall-prodott simili wera xejriet negattivi matul il-perjodu kkunsidrat.
(152)
L-abilità li jiżdied il-kapital ġiet analizzata f’relazzjoni mas-suq totali u nstab li kien hemm deterjorament kostanti fil-ħila tal-industrija tal-Unjoni sabiex tiġġenera flus għall-prodott simili u, konsegwentement, indeboliment tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
5.3.5. Konklużjoni dwar id-dannu
(153)
L-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni wriet xejra ’l isfel ċara tal-indikaturi prinċipali kollha tad-dannu. Fl-isfond ta’ żieda ġenerali fil-konsum, il-produzzjoni globali żdiedet għall-moduli u ċ-ċelloli matul il-perjodu kkunsidrat. Għalkemm il-volum tal-bejgħ żdied, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas fil-PI minħabba ż-żieda akbar fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet medji tal-bejgħ naqsu b’mod qawwi matul il-perjodu kkunsidrat, u affettwaw b’mod negattiv l-indikaturi kollha tal-prestazzjoni finanzjarja bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment u l-abilità li jiżdied il-kapital.
(154)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-volum tal-bejgħ globali tal-industrija tal-Unjoni żdied. Madankollu, iż-żieda fil-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienet akkumpanjata minn tnaqqis kbir ħafna fil-prezz medju tal-bejgħ.
(155)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet tal-partijiet interessati mir-RPĊ żdiedu f’termini tal-volumi u tas-sehem mis-suq. Fl-istess ħin, il-prezzijiet tal-importazzjoni naqsu b’mod kontinwu, biex waqqgħu b’mod sinifikanti l-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(156)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-industrija tal-Unjoni u b’mod speċifiku l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu sejrin tajjeb. Ġie sostnut li l-evoluzzjoni ta’ ċerti indikaturi tad-dannu, jiġifieri l-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, il-bejgħ u l-impjiegi iżda wkoll fil-profittabilità ta’ xi produtturi fil-kampjun, kienu qegħdin jiżdiedu u ma jindikawx dannu materjali. Dawn l-allegazzjonijiet ma kinux ikkonfermati mir-riżultati tal-investigazzjoni, li wriet xejriet ċari ’l isfel ta’ bosta indikaturi tad-dannu, rilevanti għall-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali.
(157)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-investigazzjoni kkonfermat b’mod partikolari l-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ huma aktar baxxi mill-kostijiet tal-produzzjoni, u b’hekk għandhom effett negattiv fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni, li laħqet livelli negattivi matul il-PI. Ġie konkluż li jekk ikomplu jidħlu importazzjonijiet li jkunu l-oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni, it-telf tal-industrija tal-Unjoni x’aktarx iwassal għat-twaqqif permanenti ta’ kwalunkwe produzzjoni mdaqqsa tal-prodott simili tal-Unjoni. Dan jidher li huwa kkonfermat mill-iżviluppi matul u wara l-PI, jiġifieri xi kumpaniji ddikjaraw insolvenza u/jew waqqfu b’mod temporanju jew permanenti l-produzzjoni.
(158)
Minħabba f’hekk, ġie provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(159)
Skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku ġie eżaminat jekk id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienx ikkawżat mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat. Barra minn hekk, fatturi magħrufin oħra għajr l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, kienu eżaminati sabiex jiġi assigurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi ma ġiex attribwit lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(160)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li l-kundizzjonijiet tas-suq tal-prodott ikkonċernat ivarjaw għal kull Stat Membru u li għalhekk l-analiżi tal-kawżalità għandha ssir fil-livell ta’ kull Stat Membru separatament. L-iskemi ta’ appoġġ nazzjonali jiddeterminaw sa ċertu punt id-daqs tas-swieq tal-Istati Membri. L-investigazzjoni madankollu żvelat ukoll li d-domanda ma tiddependix esklussivament fuq l-iskemi ta’ appoġġ. Jiddependi mill-pożizzjoni ġeografika (espożizzjoni għax-xemx) u l-prezz tal-elettriku f’post partikolari, il-pannelli solari jidhru li laħqu, jew tal-anqas kienu qrib li jilħqu, il-parità mal-grilja, li jfisser li ċerti investimenti saru indipendentement mill-iskemi ta’ appoġġ. Għaldaqstant, ma setax jiġi stabbilit li l-kundizzjonijiet tas-suq jiddependu esklussivament fuq l-iskemi ta’ appoġġ u għalhekk din l-affermazzjoni kienet rifjutata.
2. Effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(161)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ żdiedu b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat, li żied il-volumi tagħhom b’mod sinifikanti b’aktar minn 300 % għall-moduli, 482 % għaċ-ċelloli u 648 % għall-wejfers u s-sehem mis-suq tagħhom bi 17-il punt perċentwali għall-moduli, bi 17-il punt perċentwali għaċ-ċelloli u b’27 punt perċentwali għall-wejfers. Għalhekk, huwa kkonfermat li l-volum tal-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq għall-prodott ikkonċernat żdiedu b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat. Kien hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u t-telf fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet ukoll li kif issemma fil-premessa (117) aktar ’il fuq, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(162)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping naqsu b’64 % għall-moduli, bi 42 % għaċ-ċelloli u b’40 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat u wasslu għal żieda fit-twaqqigħ tal-prezzijiet. Fl-isfond ta’ din il-pressjoni tal-prezzijiet, l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi konsiderevoli biex tnaqqas il-kostijiet tal-produzzjoni tagħha. Minkejja dawn l-isforzi, il-livell baxx ħafna tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi ġiegħel lill-industrija tal-Unjoni tnaqqas ulterjorment il-prezz tal-bejgħ tagħha għal livelli mhux profittabbli. Għalhekk, il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’mod drammatiku matul il-perjodu kkunsidrat u wriet telf matul il-PI.
(163)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-preżenza tal-importazzjonijiet Ċiniżi u ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina bi prezzijiet li kontinwament kienu qegħdin iwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni kellhom rwol determinanti fid-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, li huwa rifless b’mod partikolari fis-sitwazzjoni finanzjarja ħażina tagħha u fid-deterjorament tal-biċċa l-kbira tal-indikaturi tad-dannu.
3. Effett ta’ fatturi oħra
3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(164)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-moduli minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat żdied bi 19 % filwaqt li s-sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat naqas minn 18,4 % għal 6,8 %. It-Tajwan huwa t-tieni l-akbar esportatur wara r-RPĊ.
(165)
Il-volum tal-importazzjonijiet taċ-ċelloli minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat żdied b’186 % li kien ifisser żieda fis-sehem mis-suq minn madwar 24 % fl-2009 għal madwar 36 % matul il-PI. L-istess bħal fil-każ taċ-ċelloli, it-Tajwan huwa t-tieni l-akbar esportatur wara r-RPĊ, billi jaqbeż bil-bosta l-kwantitajiet tal-importazzjonijiet u l-ishma mis-suq tal-pajjiżi terzi l-oħra, iżda xorta anqas minn dawk mir-RPĊ.
(166)
Il-volum tal-importazzjonijiet tal-wejfers minn pajjiżi terzi oħra matul il-perjodu kkunsidrat naqas bi 19 % u s-sehem mis-suq minn 13,4 % fl-2009 għal 8,5 % fil-PI. Bħal hawn fuq, it-Tajwan huwa t-tieni l-akbar esportatur tal-wejfers wara r-RPĊ. Madankollu, il-livelli tal-importazzjonijiet u s-sehem mis-suq tat-Tajwan ma wrewx żidiet sinifikanti u baqgħu f’livelli baxxi matul il-perjodu kkunsidrat.
(167)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni tal-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers ta’ pajjiżi terzi oħra kienu bħala medja ogħla mill-prezz unitarju medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi. L-informazzjoni disponibbli fir-rigward tal-importazzjonijiet mit-Tajwan turi li l-prezz medju tal-importazzjoni għall-moduli u l-wejfers kien ogħla mill-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi għall-moduli u l-wejfers, filwaqt li l-prezz medju tal-importazzjoni għaċ-ċelloli kien fl-istess medda bħall-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi għaċ-ċelloli. Madankollu, billi ma kienet disponibbli l-ebda informazzjoni dettaljata dwar il-prezzijiet għal kull tip ta’ prodott, it-tqabbil tal-prezzijiet fuq il-bażi ta’ medja jista’ jintuża biss bħala indikazzjoni iżda ma jistgħu jinsiltu l-ebda konklużjonijiet b’saħħithom fuq din il-bażi. Matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, il-volum tal-importazzjonijiet taċ-ċelloli mit-Tajwan żdied b’mod kontinwu, u rriżulta f’żieda fis-sehem mis-suq ta’ madwar 14-il punt perċentwali. Madankollu, b’mod globali għall-prodott li qed jiġi investigat, minkejja ż-żieda fis-sehem mis-suq tagħhom, il-volumi kienu aktar baxxi mir-RPĊ u l-livelli tal-prezzijiet tagħhom kienu b’mod ġenerali aktar għoljin, bl-eċċezzjoni taċ-ċelloli matul il-PI. Għal dawn ir-raġunijiet, b’mod partikolari minħabba l-volumi tal-importazzjonijiet u l-ishma tas-suq minn pajjiżi terzi oħra kif ukoll il-livelli tal-prezzijiet tagħhom, li bħala medja huma simili jew ogħla minn dawk tal-industrija tal-Unjoni, jista’ jiġi konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi ma kisrux ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
Tabella 12
Importazzjonijiet u ishma tas-suq minn pajjiżi terzi oħra
Moduli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indiċi 2009 = 100)
100
169
138
119
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
49
144
140
135
(Indiċi 2009 = 100)
100
294
286
276
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indiċi 2009 = 100)
100
79
64
54
Volum tal-importazzjonijiet mill-USA (MW)
140
180
51
60
(Indiċi 2009 = 100)
100
129
36
43
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-USA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tal-Asja (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indiċi 2009 = 100)
100
158
143
122
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tal-Asja
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja (MW)
94
238
165
121
(Indiċi 2009 = 100)
100
253
176
129
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
60
51
Sors:
Europressedienst
Ċelloli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indiċi 2009 = 100)
100
173
216
286
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indiċi 2009 = 100)
100
92
64
47
Volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
235
400
540
997
(Indiċi 2009 = 100)
100
170
230
424
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indiċi 2009 = 100)
100
116
71
54
Volum tal-importazzjonijiet mill-USA (MW)
40
40
40
33
(Indiċi 2009 = 100)
100
100
100
83
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-USA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
47
Volum tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (MW)
60
154
170
145
(Indiċi 2009 = 100)
100
257
283
242
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
48
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja (MW)
175
290
350
282
(Indiċi 2009 = 100)
100
166
200
161
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
62
47
Sors:
Europressedienst
Wejfers
2009
2010
2011
PI
Volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha (MW)
225
333
235
183
(Indiċi 2009 = 100)
100
148
104
81
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indiċi 2009 = 100)
100
74
55
52
Volum tal-importazzjonijiet mit-Tajwan (MW)
20
50
50
36
(Indiċi 2009 = 100)
100
250
250
180
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indiċi 2009 = 100)
100
73
55
52
Volum tal-importazzjonijiet mill-USA (MW)
50
55
40
28
(Indiċi 2009 = 100)
100
110
80
56
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-USA
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indiċi 2009 = 100)
100
73
56
54
Volum tal-importazzjonijiet mill-Ġappun (MW)
55
50
30
26
(Indiċi 2009 = 100)
100
91
55
47
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Ġappun
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indiċi 2009 = 100)
100
73
54
53
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja (MW)
100
178
115
93
(Indiċi 2009 = 100)
100
178
115
93
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-Dinja
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Prezz medju tal-importazzjoni EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indiċi 2009 = 100)
100
74
54
52
Sors:
Europressedienst
Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(168)
Kif issemma fil-premessa (108) aktar ’il fuq, il-konsum tal-Unjoni żdied b’221 % għall-moduli, 87 % għaċ-ċelloli u 29 % għall-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat. Il-konsum laħaq l-ogħla livell fl-2011 u naqas matul il-PI filwaqt li xorta baqa’ ’l fuq sewwa mil-livell li kien hemm fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat fl-2009. L-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika minn din iż-żieda fil-konsum billi s-sehem mis-suq tagħha naqas minn 19 % għal 13 % għall-moduli, minn 68 % għal 38 % għaċ-ċelloli u minn 81 % għal 59 % għall-wejfers matul l-istess perjodu. Fl-istess ħin, is-sehem mis-suq tar-RPĊ kien qiegħed jiżdied b’mod qawwi sal-2011 u mbagħad baqa’ stabbli f’livell għoli sinifikanti matul il-PI, meta l-konsum naqas. Għalhekk, fid-dawl tal-fatt li, minkejja t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni matul il-PI, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ jew żammew is-sehem tagħhom mis-suq (il-moduli) jew żiduh (iċ-ċelloli u l-wejfers) għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, ma jistax jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-konsum kien tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(169)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, huwa diffiċli biex jiġi stabbilit safejn id-domanda hija mmexxija mill-iskemi ta’ appoġġ tal-Istati Membri. Fil-fatt, kif jissemma aktar ’l isfel fil-premessa (171), jeżistu varjetà ta’ skemi ta’ appoġġ u l-interazzjoni bejn dawn l-iskemi u d-domanda hija kumplessa ħafna u għalhekk l-impatt preċiż tagħhom huwa diffiċli biex jiġi kwantifikat. Madankollu, l-evidenza disponibbli tindika wkoll li anki fin-nuqqas ta’ skemi ta’ appoġġ, id-domanda għall-enerġija solari se tibqa’ teżisti u saħansitra se tikber maż-żmien, minkejja li f’livelli aktar baxxi milli fil-kuntest tal-iskemi ta’ appoġġ. F’dan il-kuntest, diversi partijiet argumentaw li l-“parità mal-grilja” (jiġifieri meta l-kost għall-produzzjoni tal-enerġija solari jkun daqs il-kost għall-produzzjoni tal-enerġija konvenzjonali) diġà ntlaħqet jew kważi ntlaħqet f’xi reġjuni tal-Unjoni. Sa issa dawn l-affermazzjonijiet ma setgħux jiġu kkonfermati mill-investigazzjoni u se jiġu investigati aktar.
3.2. It-tariffi feed-in (“FITs”) bħala l-eżempju prinċipali tal-iskemi ta’ appoġġ
(170)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-kawża tad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kienet marbuta mat-tnaqqis fit-tariffi feed-in li implimentaw l-Istati Membri. Dan it-tnaqqis allegatament wassal għal tnaqqis fl-installazzjonijiet solari u naqqas id-domanda għall-prodott taħt investigazzjoni fis-suq tal-Unjoni, u b’hekk ikkaġuna dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni.
(171)
L-Istati Membri introduċew il-FITs, obbligi ta’ kwoti ma’ ċertifikati ekoloġiċi negozjabbli, għotjiet għall-investimenti u inċentivi tat-taxxa sabiex jappoġġjaw il-ġenerazzjoni tal-enerġija rinnovabbli. F’ċerti Stati Membri jingħata appoġġ ukoll minn fondi strutturali tal-UE. L-aktar strument ta’ appoġġ implimentat b’mod frekwenti għall-enerġija solari kienu l-FITs. F’dan l-istadju, l-analiżi tal-Kummissjoni ffukat fuq din it-tip ta’ skema ta’ appoġġ.
(172)
Il-FITs huma strument ta’ appoġġ finanzjarju mmirat sabiex jintlaħqu miri nazzjonali obbligatorji għall-użu tal-enerġija rinnovabbli, kif preskritt mid-Direttiva 2009/28/KE dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli. Il-livell tal-appoġġ u l-mod kif jaħdmu l-FITs ivarjaw minn Stat Membru għall-ieħor. Permezz tal-FITs, l-operaturi tal-grilja jkunu marbuta li jixtru l-enerġija solari bi prezzijiet li jassiguraw li l-produtturi tal-enerġija solari (ġeneralment is-sidien tal-installazzjonijiet solari) jirkupraw l-ispejjeż tagħhom u jiksbu rati ta’ redditu raġonevoli. Il-FITs, bħal skemi oħra ta’ appoġġ, fil-biċċa l-kbira tal-każijiet huma soġġetti wkoll għall-kontroll tal-għajnuna mill-Istat skont l-artikoli 107, 108 TFUE, li jassigura n-nuqqas ta’ kumpens eċċessiv għall-produtturi tal-elettriku.
(173)
Minkejja d-differenzi nazzjonali, setgħu jiġu osservati tliet fenomeni fir-rigward tal-evoluzzjoni tal-FITs fl-Unjoni: (i) it-tnaqqis fir-rati tal-FITs, (ii) is-sospensjoni tal-iskema tal-FITs kollha kemm hi (Spanja) u (iii) l-introduzzjoni ta’ limiti tal-kapaċità (“limiti massimi”) għall-installazzjonijiet eliġibbli għal finanzjament kif ukoll limiti massimi globali fuq il-kapaċità ġdida appoġġjata li tiġi installata kull sena fil-livell tal-Istati Membri. Fir-rigward tal-limiti massimi, dawn jidhru li ddaħħlu prinċipalment matul l-2012 u għalhekk x’aktarx li ma kellhomx effett fuq il-konsum matul il-PI. Konsegwentement, l-analiżi ffukat fuq is-sospensjoni riċenti tal-FITs fi Spanja u t-tnaqqis fir-rati tal-FITs fil-biċċa l-kbira tal-Istati Membri. Ġie analizzat jekk dawn kellhomx impatt fuq id-domanda fis-suq tal-Unjoni u jekk dan setax ikkawża d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, kien ikkunsidrat li l-impatt tal-evoluzzjoni tal-FITs fir-rigward tad-domanda għall-moduli kien rappreżentattiv ukoll għas-sitwazzjoni fir-rigward taċ-ċelloli u l-wejfers. Fil-fatt, billi ċ-ċelloli u l-wejfers huma indispensabbli għall-produzzjoni tal-moduli u ma jintużawx fi proċessi oħra tal-produzzjoni, tnaqqis fid-domanda għall-moduli jikkawża awtomatikament tnaqqis fid-domanda għaċ-ċelloli u l-wejfers.
(174)
Filwaqt li l-investigazzjoni kkonfermat ir-rabta bejn l-evoluzzjoni tal-FITs u l-konsum, l-investigazzjoni stabbiliet li t-tnaqqis fil-konsum bejn l-2011 u l-PI ma kkontribwiex sabiex tinkiser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu materjali sofrut mill-industrija tal-Unjoni kif deskritt fid-dettall fil-premessa (163) aktar ’il fuq. Fil-fatt, l-investigazzjoni wriet li filwaqt li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda teħżien, il-produtturi esportaturi kienu kapaċi jżommu l-ishma tas-suq għoljin tagħhom għall-moduli (80 %) u saħansitra żiedu l-ishma tas-suq tagħhom bi ftit għaċ-ċelloli (minn 22 % fl-2011 għal 25 % matul il-PI) u l-wejfers (minn 32 % fl-2011 għal 33 % matul il-PI). Barra minn hekk, għandu jiġi nnotat li l-prezz medju tal-moduli mitlub mill-industrija tal-Unjoni naqas bi 53 % matul il-perjodu kkunsidrat, prinċipalment minħabba ż-żieda sinifikanti fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-pressjoni sostanzjali tal-prezzijiet li dawn ħolqu fuq is-suq tal-Unjoni. Għalhekk, it-tnaqqis fil-profittabilità li sofriet l-industrija tal-Unjoni ma jistax jiġi attribwit prinċipalment għat-tnaqqis fil-FITs.
(175)
Konsegwentement, huwa rikonoxxut li l-FITs ħolqu domanda għall-enerġija solari u li s-sospensjonijiet riċenti tal-FITs (bħal fi Spanja) u t-tnaqqis tagħhom fi Stati Membri oħra baxxew il-konsum għall-prodott tal-investigazzjoni matul il-PI, u b’hekk jista’ jkun li kkontribwew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, it-tnaqqis fil-konsum matul il-PI ma kienx tali biex jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(176)
Diversi partijiet argumentaw li t-tnaqqis fil-FITs irrenda l-opportunitajiet ta’ investiment solari mhux attraenti għall-investituri u għalhekk naqqas id-domanda għall-prodott ikkonċernat fl-Unjoni.
(177)
Filwaqt li l-investigazzjoni kkonfermat rabta bejn ir-rati tal-FITs u l-livell tal-investimenti fl-industrija solari, hija wriet ukoll li l-investimenti fl-enerġija solari huma inqas dipendenti f’reġjuni li għandhom espożizzjoni għolja għax-xemx fejn il-produzzjoni tal-enerġija solari hija aktar effiċjenti u f’reġjuni bi prezzijiet għoljin tal-elettriku. Fil-fatt, l-investigazzjoni wriet li xorta qegħdin isiru investimenti (eż. fi Spanja) minkejja s-sospensjoni tal-iskema tal-FITs. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-opportunitajiet ta’ investiment fl-enerġija solari xorta baqgħu attraenti anki b’rati ta’ FITs aktar baxxi.
(178)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ma setax jiġi konkluż b’mod ċar li t-tnaqqis fil-FITs għamel l-investimenti solari mhux attraenti għall-investituri u b’hekk ikkontribwixxa għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(179)
Waħda mill-partijiet interessati argumentat li t-tnaqqis fil-FITs ġiegħel lill-produtturi tal-Unjoni jnaqqsu l-prezzijiet tagħhom sabiex iżommu l-interess tal-investituri fl-enerġija fotovoltajka u sabiex ikomplu jiżviluppaw id-domanda u t-tkabbir.
(180)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni kienet sfurzata tbaxxi l-prezzijiet tagħha l-aktar minħabba l-pressjoni tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u mhux minħabba t-tnaqqis fil-FITs. Dan huwa indikat mill-fatt li l-aktar tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni seħħ fl-2010 u fl-2011, qabel seħħ it-tnaqqis maġġuri fil-FITs. Fil-fatt, iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ, li jwaqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, ġiegħlu lill-industrija tal-Unjoni tbaxxi l-prezzijiet tagħha għal livelli dejjem aktar baxxi.
(181)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument għalhekk ġie rifjutat.
(182)
Fil-qosor, il-FITs kienu fattur importanti għall-iżvilupp tas-suq fotovoltajku fl-Unjoni u l-evoluzzjoni tal-konsum tal-prodott li qed jiġi investigat kienet influwenzata mill-eżistenza tal-FITs. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-konsum ma naqasx b’mod sinifikanti minkejja t-tnaqqis importanti fil-FITs. Għalhekk ġie konkluż b’mod provviżorju li l-iżviluppi fil-FITs ma kinux tali li jiksru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.3. Appoġġ finanzjarju ieħor mogħti lill-industrija tal-Unjoni
(183)
Xi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba tnaqqis fl-appoġġ finanzjarju mogħti lill-industrija tal-Unjoni. B’appoġġ għal din l-affermazzjoni, kienet ipprovduta informazzjoni bbażata fuq is-sussidji mogħtija lil wieħed mill-produtturi tal-Unjoni qabel il-perjodu kkunsidrat (bejn l-2003 u l-2006).
(184)
L-evidenza pprovduta ma żvelat l-ebda rabta bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u kwalunkwe allegat sussidju riċevut minn wieħed mill-produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ qabel il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, billi din l-informazzjoni tirrigwarda żmien qabel il-perjodu kkunsidrat, tidher li hija irrilevanti. Għalhekk, ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda rabta bejn kwalunkwe allegat sussidju riċevut mill-industrija tal-Unjoni u d-dannu materjali mġarrab. Minħabba f’hekk, l-argument kien rifjutat.
3.4. Kapaċità żejda
(185)
Ġie sostnut li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba kapaċità żejda fis-suq tal-Unjoni u fis-suq globali b’mod ġenerali. Kien argumentat ukoll li l-kapaċità żejda fis-suq globali wasslet għall-konsolidazzjoni li qed isseħħ bħalissa fl-industrija tal-Unjoni u li kwalunkwe dannu mġarrab kien ir-riżultat ta’ wisq faċilitajiet tal-produzzjoni. Barra minn hekk, diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien marbut mal-espansjoni eċċessiva tal-kapaċità li l-industrija tal-UE kkawżat lilha nnifisha. Min-naħa l-oħra, xi partijiet interessati sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni huwa dovut għan-nuqqas tal-industrija tal-Unjoni li tagħmel l-investimenti neċessarji f’żidiet fil-kapaċità.
(186)
Filwaqt li l-industrija tal-Unjoni fil-fatt żiedet il-kapaċità tal-produzzjoni tagħha, il-volum tal-produzzjoni totali tagħha ma kopriex iż-żieda fil-livelli tal-konsum fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk, iż-żieda fil-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet raġonevoli u segwiet l-iżviluppi tas-suq, jiġifieri ż-żieda fil-konsum. Għalhekk ma tistax titqies bħala kawża tad-dannu mġarrab.
(187)
Bl-istess mod, fuq din il-bażi, l-argument li l-industrija tal-Unjoni ma investietx fl-espansjoni tal-kapaċità ma ġiex ikkonfermat matul l-investigazzjoni. Bil-kuntrarju, madankollu, kif issemma aktar ’il fuq, matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni żiedet progressivament il-kapaċità u kellha kapaċità żejda matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, li jindika li kienet kapaċi tforni domanda addizzjonali. Għalhekk, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(188)
Xi partijiet interessati sostnew li l-operaturi kollha fis-settur, inklużi dawk fis-setturi downstream u upstream kienu f’sitwazzjoni diffiċli li kienet dovuta għall-kapaċità żejda fis-suq globali u t-tibdil li rriżulta fis-suq. F’dan ir-rigward kien argumentat li l-prodott li qiegħed jiġi investigat sar komodità fejn il-produtturi individwali m’għadhomx aktar kapaċi jistabbilixxu l-prezzijiet iżda fejn il-prezzijiet huma soġġetti għad-domanda u l-provvista fid-dinja kollha. Ġie allegat li kienet din is-sitwazzjoni li kkawżat id-dannu materjali tal-industrija tal-Unjoni pjuttost milli l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(189)
L-investigazzjoni kkonfermat l-eżistenza ta’ kapaċità żejda fis-suq globali, li toriġina prinċipalment mir-RPĊ. Rigward il-bidla fis-suq li allegatament tagħmel il-prodott li qiegħed jiġi investigat bħala komodità, din ma tiġġustifikax imġiba mhux ġusta fil-prezzijiet u prattiċi kummerċjali inġusti. F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li l-industrija tal-Unjoni ilha tipproduċi u tbigħ il-prodott taħt investigazzjoni għal aktar minn 20 sena, filwaqt li l-industrija tal-prodott simili tar-RPĊ żviluppat biss dan l-aħħar (madwar nofs l-aħħar għaxar snin), attirata prinċipalment mit-tariffi feed-in u inċentivi oħra ta’ politika fl-Unjoni u ż-żieda sussegwenti fid-domanda.
(190)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kienu rifjutati.
3.5. Impatt tal-prezzijiet tal-materja prima
(191)
Diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien marbut mal-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-polisilikon, li huwa l-materja prima prinċipali għall-produzzjoni tal-wejfers. Kien argumentat li l-industrija tal-Unjoni kkonkludiet kuntratti ta’ provvista ta’ terminu twil bi prezzijiet fissi u għalhekk ma setgħetx tibbenefika mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisilikon matul il-perjodu kkunsidrat.
(192)
L-investigazzjoni żvelat li l-prezzijiet tal-polisilikon żdiedu fl-2008, reġgħu naqsu fl-2009 u żdiedu biss daqsxejn fl-2010 u fil-bidu tal-2011. Il-prezzijiet naqsu b’mod sinifikanti matul il-PI.
(193)
L-investigazzjoni wriet li għalkemm l-industrija tal-Unjoni kellha kuntratti ta’ provvista ta’ terminu twil għall-polisilikon, it-termini ta’ dawn il-kuntratti kienu fil-biċċa l-kbira nnegozjati mill-ġdid abbażi tal-iżviluppi fil-prezzijiet tal-polisilikon u l-prezzijiet tal-kuntratti laħqu livelli qrib jew xi kultant saħansitra aktar baxxi mill-prezzijiet fis-suq spot.
(194)
Għal dawn ir-raġunijiet, ġie konkluż li anki jekk xi produtturi speċifiċi tal-Unjoni setgħu kienu affettwati minn kuntratti ta’ terminu twil għall-provvista tal-polisilikon, l-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, ma sofrietx minn dawn il-kuntratti ta’ terminu twil u setgħet tibbenefika b’mod sħiħ mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisilikon. Il-kuntratti ta’ terminu twil għalhekk ma nstabux li jikkontribwixxu għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
3.6. Dannu kkawżat lilha nnifisha: l-impatt tal-awtomatizzazzjoni, id-daqs, l-ekonomiji ta’ skala, il-konsolidazzjoni, l-innovazzjoni, u l-kosteffiċjenza
(195)
Diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-grad għoli ta’ awtomatizzazzjoni tal-proċess tal-produzzjoni. Ġie sostnut li l-produtturi fuq skala żgħira kellhom żvantaġġ meta mqabbla mal-produtturi akbar integrati vertikalment u għalhekk kwalunkwe dannu mġarrab minn dawn il-produtturi ma jistax jiġi attribwit għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. F’dan il-kuntest ġie sostnut ukoll li fi kwalunkwe każ, b’mod ġenerali, l-industrija tal-Unjoni kienet ta’ daqs żgħir u għalhekk ma kinitx kapaċi tibbenefika mill-ekonomiji ta’ skala.
(196)
L-investigazzjoni wriet li anki l-produtturi fuq skala żgħira fis-suq tal-Unjoni kellhom livell għoli ta’ awtomatizzazzjoni fil-proċess tal-produzzjoni tagħhom b’effett pożittiv għall-kostijiet tal-produzzjoni tagħhom. Ħafna mill-produtturi tal-Unjoni speċjalizzaw f’parti waħda tal-proċess tal-produzzjoni (wejfers, ċelloli jew moduli), li, permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, żiedu l-kompetittività tagħhom fir-rigward tat-tip ta’ prodott speċifiku li kienu qegħdin jipproduċu. L-argument li l-impatt tal-livell għoli ta’ awtomatizzazzjoni kkaġuna d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni għalhekk kellu jiġi rifjutat.
(197)
Xi partijiet interessati sostnew li l-pressjoni tal-prezzijiet irriżultat fil-konsolidazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, b’din tal-aħħar tkun il-kawża tad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-konsolidazzjoni kienet pjuttost konsegwenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, din il-parti ma appoġġjat bl-ebda evidenza kemm il-proċess tal-konsolidazzjoni seta’ kien il-kawża tad-dannu mġarrab.
(198)
Barra dan, ġie sostnut li n-nuqqas ta’ integrazzjoni vertikali tal-industrija tal-Unjoni huwa l-kawża tad-dannu mġarrab. Ġeneralment il-produtturi integrati vertikalment f’kundizzjonijiet normali tas-suq għandhom ikollhom aktar sigurtà fuq il-katina tal-provvista tagħhom. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-vantaġġ tal-integrazzjoni vertikali min-naħa ta’ parti mill-industrija tal-Unjoni li kienet integrata vertikalment ma setax jiġi sfruttat b’mod sħiħ billi l-pressjoni tal-prezzijiet mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping kienet għolja ħafna. Barra minn hekk, minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-industrija tal-Unjoni, inklużi l-produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment, ma setgħetx tibbenefika b’mod sħiħ minn rati għolja ta’ użu tal-kapaċità biex tikseb ekonomiji ta’ skala. Barra dan, l-investigazzjoni ma żvelat l-ebda korrelazzjoni bejn l-integrazzjoni vertikali u rati aħjar ta’ profittabilità, billi l-pressjoni għolja tal-prezzijiet biddlet din il-korrelazzjoni.
(199)
Xi partijiet interessati sostnew li l-industrija tal-Unjoni kienet nieqsa mill-innovazzjoni teknika kif ukoll mill-investimenti f’teknoloġija ġdida. Madankollu, l-investigazzjoni ma kixfet l-ebda evidenza fattwali li tikkonferma dawn l-allegazzjonijiet. Għall-kuntrarju, l-investigazzjoni wriet li l-maġġoranza tal-investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni kienu ddedikati għal makkinarju ġdid u R&Ż u li ma kienx hemm differenzi sinifikanti fit-teknoloġija bejn il-prodotti madwar id-dinja kollha.
(200)
Barra minn hekk, waħda mill-partijiet interessati sostniet li d-dannu materjali mġarrab huwa minħabba l-eżekuzzjoni ħażina ta’ proġetti (proġetti falluti). F’dan ir-rigward, għandu jiġi nnotat li l-argument ma kienx issostanzjat. Barra minn hekk, kwalunkwe proġett fallut jista’ pjuttost jitqies bħala konsegwenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. L-argument għalhekk kellu jiġi rifjutat.
(201)
Diversi partijiet interessati sostnew li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kapaċi tirrazzjonalizza l-kostijiet tagħha fil-ħin biex tirrispondi għall-iżviluppi fis-suq dinji. Partijiet oħra sostnew li l-kostijiet lavorattivi u ġenerali huma aktar għoljin fl-Unjoni milli fir-RPĊ.
(202)
L-investigazzjoni wriet li l-kost tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kien qiegħed jonqos b’mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, ħlief għall-wejfers fejn il-kostijiet kienu qed jonqsu fl-2010 iżda żdiedu fl-2011 u aktar fil-PI għal livelli daqsxejn ogħla milli kienu fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (138) aktar ’il fuq). Il-produttività żdiedet għall-moduli u ċ-ċelloli, iżda naqset għall-wejfers. Kif issemma aktar ’il fuq, minħabba ż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-pressjoni sinifikanti konsegwenti tal-prezzijiet fuq is-suq tal-Unjoni, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx kapaċi tibbenefika mit-tnaqqis fil-kost.
(203)
Huwa nnotat li l-produtturi esportaturi fir-RPĊ ma jgawdu l-ebda vantaġġ komparattiv fir-rigward tal-materja prima (polisilikon) u tal-makkinarju użat billi t-tnejn kienu impurtati prinċipalment mill-Unjoni. Rigward il-kostijiet lavorattivi u ġenerali, dawn bħala medja kienu jirrappreżentaw inqas minn 10 % tal-kost totali ta’ modulu fil-PI u mhumiex meqjusa li kellhom xi rwol sinifikanti.
(204)
Barra minn hekk, ġie sostnut li xi produtturi tal-Unjoni akkwistaw il-wejfers, iċ-ċelloli u/jew il-moduli mill-pajjiż ikkonċernat, u reġgħu biegħu dawn il-prodotti fis-suq tal-Unjoni bħala tagħhom. L-investigazzjoni żvelat li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni kienu kumplimentari fin-natura tagħhom kif ukoll limitati f’termini tal-volum meta mqabbla mal-produzzjoni tal-Unjoni u għalhekk ma jitqisux li kisru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(205)
Għalhekk, sabiex tikkonfronta t-tendenza tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-industrija tal-Unjoni kellha tagħmel sforzi konsiderevoli biex tirrazzjonalizza l-kost tagħha tal-produzzjoni. Minkejja l-isforzi tal-industrija tal-Unjoni, din ir-razzjonalizzazzjoni tal-kostijiet ma setgħetx tiġi riflessa fil-prezz tal-bejgħ minħabba t-twaqqigħ sinifikanti tal-prezzijiet eżerċitat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(206)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti kollha msemmija hawn fuq kellhom jiġu rifjutati.
3.7. Kompetizzjoni minn prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa u teknoloġiji fotovoltajċi oħra
(207)
Diversi partijiet interessati sostnew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżaw mill-kompetizzjoni minn prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa u teknoloġiji fotovoltajċi oħra, billi dawn it-teknoloġiji kienu interskambjabbli u bl-istess użu finali.
(208)
L-investigazzjoni wriet li l-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa jsiru minn materja prima differenti u ma jużawx wejfers tas-silikon kristallin. B’mod ġenerali, huma għandhom effiċjenzi ta’ konverżjoni ferm aktar baxxi u produzzjoni ta’ wattage aktar baxxa mill-moduli tas-silikon kristallin. Minħabba f’hekk, huma ma jistgħux jintużaw fuq spazji ristretti bħall-bjut, jiġifieri mhumiex kompletament interskambjabbli mal-prodott ikkonċernat. Għalhekk, għalkemm jista’ jkun hemm xi kompetizzjoni bejn il-prodotti tat-tertuqa rqiqa u l-prodott ikkonċernat, din il-kompetizzjoni hija kkunsidrata bħala waħda marġinali.
(209)
Għalhekk l-investigazzjoni ma sabet l-ebda rabta bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-kompetizzjoni tal-prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa u teknoloġiji fotovoltajċi oħra.
(210)
Għal dawn ir-raġunijiet, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
3.8. Il-kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha
(211)
Ġie sostnut li l-kriżi finanzjarja u r-riċessjoni ekonomika kellhom effett negattiv fuq l-aċċess għall-finanzi tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk ikkawżaw id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(212)
Il-ħila tal-industrija tal-Unjoni sabiex iżżid il-kapital naqset b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Billi l-industrija solari hija bbażata fuq il-kapital, il-ħila li żżid il-kapital hija fundamentali. Ir-riċessjoni ekonomika kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-investigazzjoni madankollu wriet li minkejja t-tkabbir tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-2011, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar b’riżultat tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ li waqqgħu b’mod qawwi l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk ġie konkluż li l-effetti potenzjali tal-kriżi finanzjarja kienu aggravati miż-żieda fl-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miċ-Ċina u li l-aċċess limitat għall-finanzi kien prinċipalment konsegwenza tal-klima negattiva tas-suq, is-sitwazzjoni u l-prospetti tal-industrija tal-Unjoni konsegwenza tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk, filwaqt li l-kriżi finanzjarja kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, hija ma setgħetx tikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. L-argument għalhekk ġie rifjutat.
3.9. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(213)
Xi partijiet interessati sostnew li l-bejgħ għall-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat u speċjalment bejn l-2009 u l-2011 għall-moduli u bejn l-2009 u l-ewwel kwart tal-2012 għaċ-ċelloli u li dan ikkaġuna d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(214)
Madankollu, kif jidher fit-Tabella hawn taħt, il-volumi tal-esportazzjonijiet fil-każ tal-moduli baqgħu sinifikanti minkejja tnaqqis żgħir fil-PI u l-livelli medji tal-prezzijiet matul il-PI kienu ogħla mill-kostijiet medji tal-moduli matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat. Għalhekk, dan ma setax ikkawża d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Fir-rigward taċ-ċelloli, il-volumi tal-esportazzjoni kienu jirrappreżentaw biss madwar 12 % tal-volum tal-produzzjoni totali taċ-ċelloli. Għalhekk, minkejja l-prezzijiet baxxi matul il-PI, dan seta’ jkollu biss impatt limitat fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-wejfers, l-esportazzjonijiet kienu jirrappreżentaw madwar 24 % tal-volum tal-produzzjoni totali u bl-istess mod, minkejja l-prezzijiet baxxi tal-esportazzjoni matul il-PI, dan seta’ kellu biss impatt limitat fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-argumenti f’dan ir-rigward għalhekk kellhom jiġu rifjutati.
Tabella 13-a
Moduli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-esportazzjonijiet tal-moduli f’MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indiċi 2009 = 100)
100
129
117
116
Prezz medju tal-esportazzjoni (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indiċi 2009 = 100)
100
76
59
49
Sors:
Europressedienst
Tabella 13-b
Ċelloli
2009
2010
2011
PI
Volum tal-esportazzjonijiet taċ-ċelloli f’MW
62
320
315
238
(Indiċi 2009 = 100)
100
516
508
384
Prezz medju tal-esportazzjoni (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indiċi 2009 = 100)
100
78
61
47
Sors:
Europressedienst
Tabella 13-c
Wejfers
2009
2010
2011
PI
Volum tal-esportazzjonijiet tal-wejers f’MW
93
916
750
486
(Indiċi 2009 = 100)
100
985
806
523
Prezz medju tal-esportazzjoni (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indiċi 2009 = 100)
100
70
63
57
Sors:
Europressedienst
(215)
Abbażi ta’ dan, instab li l-impatt tal-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma kienx tali li jikkontribwixxi għad-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, l-argumenti tal-partijiet f’dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
3.10. L-iskoperta ta’ depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni Ewropea
(216)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-iskoperta ta’ depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni u l-prospett li tiżdied il-produzzjoni tal-gass tax-shale rħis fl-Unjoni naqqas l-investimenti pubbliċi u privati fil-proġetti tal-enerġija rinnovabbli.
(217)
L-investigazzjoni sabet li l-konsum tal-prodott li qiegħed jiġi investigat żdied b’mod sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat, kif diġà ssemma fil-premessa (108) aktar ’il fuq. Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma kixfet l-ebda evidenza fattwali li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba l-iskoperta tad-depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni Ewropea. L-affermazzjoni għalhekk kienet rifjutata.
3.11. L-Iskema tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar tal-Emissjonijiet (ETS)
(218)
L-istess parti sostniet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-investimenti baxxi fil-produzzjoni tal-enerġija solari minħabba l-prezzijiet tas-suq baxxi għall-krediti tal-emissjonijiet tas-CO2 tal-Iskema tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar tal-Emissjonijiet.
(219)
Madankollu ma kienet ipprovduta l-ebda evidenza u l-investigazzjoni ma sabet l-ebda ċirkustanza fattwali li tikkonferma dawn l-allegazzjonijiet. Bil-kuntrarju, l-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-prodott li qiegħed jiġi investigat kien qiegħed jiżdied b’mod sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument kien rifjutat.
3.12. Deċiżjonijiet maniġerjali
(220)
Xi partijiet interessati sostnew li d-dannu materjali mġarrab minn tal-anqas wieħed mill-produtturi tal-Unjoni kien ikkawżat minn deċiżjonijiet maniġerjali ħżiena. Dawn l-allegazzjonijiet kienu bbażati fuq il-kontijiet annwali u xi informazzjoni kontenuta f’ittra mibgħuta minn azzjonist tal-kumpanija lill-azzjonisti l-oħra.
(221)
L-ebda informazzjoni fil-fajl ma wriet li xi deċiżjonijiet maniġerjali tal-kumpanija kkonċernata ma kinux normali jew mhux prudenti jew li kellhom effett fuq l-industrija sħiħa tal-Unjoni. Għalhekk, l-argumenti f’dan ir-rigward kienu rifjutati.
3.13. Politiki oħra tal-gvern
(222)
Waħda mill-partijiet interessati sostniet li d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn politiki oħra tal-gvern bħall-politiki dwar l-enerġija rinnovabbli, politiki mmirati sabiex jinkoraġġixxu l-innovazzjoni, politiki għat-tnaqqis tal-burokrazija, politiki għall-iffaċilitar tal-kummerċ u regolamenti dwar l-aċċess għall-grilja, billi dawn il-politiki huma ta’ benefiċċju għall-produtturi esportaturi. Madankollu, anki jekk huwa minnu li xi wħud mill-politiki msemmija jistgħu jiffaċilitaw l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra u t-tkabbir ġenerali tal-industrija solari, dawn il-politiki tgawdi minnhom ukoll l-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, dawn il-politiki m’għandhomx ifissru li tali importazzjonijiet fl-Unjoni għandhom isiru bi prezzijiet dannużi li huma l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk l-argumenti f’dan ir-rigward kienu rifjutati.
3.14. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(223)
L-investigazzjoni stabbiliet rabta kawżali bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ. Kienu analizzati kawżi possibbli oħra tad-dannu, bħall-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, il-konsum, it-tariffi feed-in, appoġġ finanzjarju ieħor mogħti lill-industrija tal-Unjoni, il-kapaċità żejda, l-impatt tal-prezzijiet tal-materja prima, id-dannu kkawżat lilha nnifisha, il-kompetizzjoni mit-tertuqa rqiqa, il-kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-iskoperta tad-depożiti ta’ gass tax-shale fl-Unjoni Ewropea, id-deċiżjonijiet maniġerjali, l-Iskemi tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar tal-Emissjonijiet, u politiki oħra tal-gvern u l-ebda waħda minnhom ma nstabet li kienet tali li tikser ir-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(224)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat sewwa l-effett tal-fatturi magħrufin kollha fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, ġie għalhekk konkluż b’mod provviżorju li kien hemm rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Rimarki preliminari
(225)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping dannuż, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti biex hija tikkonkludi li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri provviżorji f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, il-kumpaniji fis-swieq upstream u downstream tas-settur fotovoltajku, l-importaturi, l-utenti u l-konsumaturi tal-prodott ikkonċernat.
(226)
Madwar 150 operatur ippreżentaw irwieħhom wara l-bidu tal-investigazzjoni. Intbagħtu kwestjonarji speċifiċi lil importaturi mhux relatati, operaturi upstream (inkluż produttur tal-materja prima u fornituri ta’ tagħmir tal-produzzjoni għall-prodott taħt investigazzjoni), operaturi downstream (inklużi żviluppaturi ta’ proġetti u installaturi) u lill-BEUC - organizzazzjoni tal-konsumaturi. Issottomettew informazzjoni tliet assoċjazzjonijiet li jirrappreżentaw diversi operaturi (l-industrija tal-Unjoni, operaturi upstream u downstream) fis-settur fotovoltajku.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(227)
L-industrija tal-Unjoni kienet timpjega madwar 25 000 ruħ fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili matul il-PI.
(228)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Huwa mfakkar li numru ta’ indikaturi tad-dannu wrew xejra negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. B’mod partikolari, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, bħall-profittabilità, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investiment kienu affettwati serjament. Fil-fatt, il-produtturi tal-moduli, taċ-ċelloli u l-wejfers tal-Unjoni kienu qed jagħmlu t-telf fl-2011 u fil-PI. Konsegwentement, xi produtturi tal-Unjoni diġà kienu sfurzati jagħlqu l-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħhom filwaqt li xi oħrajn iffaċċjaw insolvenza. Fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa probabbli ħafna li jkun hemm deterjorament ulterjuri fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(229)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji provviżorji anti-dumping terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ġusti ta’ kummerċ fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tallinja l-prezzijiet tal-prodott simili sabiex jirriflettu l-kostijiet tal-produzzjoni u b’hekk ittejjeb il-profittabilità tagħha. Jista’ jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tikseb lura għall-inqas parti mis-sehem tas-suq li kienet tilfet matul il-perjodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ġenerali tagħha. Barra minn hekk l-industrija tal-Unjoni għandha tkun kapaċi jkollha aċċess aħjar għall-kapital u biex tinvesti aktar fir-R&Ż u l-innovazzjoni fis-suq fotovoltajku. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni rreferiet ukoll għall-bidu mill-ġdid possibbli tal-attività kummerċjali tal-produtturi tal-Unjoni li kienu sfurzati jwaqqfu l-produzzjoni b’riżultat tal-pressjoni mill-importazzjonijiet Ċiniżi. B’mod ġenerali, f’dan ix-xenarju, mhux biss ikunu assigurati l-25 000 impjieg tal-industrija tal-Unjoni (fil-PI) iżda jkun hemm ukoll prospett raġonevoli ta’ aktar espansjoni fil-produzzjoni u żieda fl-impjiegi.
(230)
Jekk ma jiġux imposti miżuri, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq li jwassal għal aktar deterjorament fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni. Dan ma jkunx sostenibbli fuq terminu qasir għal medju. Bħala konsegwenza, minbarra n-numru kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li diġà kienu sfurzati joħorġu mis-suq kif ġie deskritt fil-premessa (157) aktar ’il fuq, produtturi oħra jistgħu jiffaċċjaw insolvenza li fi żmien qasir għal medju twassal għall-għajbien probabbli tal-industrija tal-Unjoni, bl-impatt sinifikanti li jkun hemm fuq l-impjiegi eżistenti.
(231)
Għalhekk ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tad-dazji anti-dumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess tal-importaturi mhux relatati
(232)
Kif issemma fil-premessa (12) aktar ’il fuq, għal importatur wieħed biss mit-tlieta fil-kampjun, l-attività kummerċjali prinċipali kienet tikkonsisti fin-negozjar tal-prodott ikkonċernat.
(233)
Sar l-argument li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq il-prodott ikkonċernat taffettwa b’mod negattiv l-attività kummerċjali tal-importaturi. L-ewwel nett, l-impożizzjoni tad-dazji m’għandhiex twassal għall-eliminazzjoni tal-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ. It-tieni, għalkemm jista’ jiġi mistenni li l-impożizzjoni tal-miżuri jista’ jkollha effett negattiv fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi li jimportaw biss mir-RPĊ, minħabba ż-żieda probabbli fl-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, l-importaturi li jġibu l-prodotti tagħhom minn pajjiżi differenti għandhom ikunu f’pożizzjoni li jibdlu s-sorsi tagħhom ta’ provvista.
(234)
Għalhekk ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri fil-livell propost jista’ jkollha ċertu impatt negattiv fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat.
4. L-interess tal-operaturi upstream
(235)
L-operaturi upstream huma attivi prinċipalment fil-produzzjoni tal-materja prima u fil-produzzjoni u l-inġinerija tat-tagħmir tal-manifattura għall-prodott li qiegħed jiġi investigat. Waslu tmien tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand l-operaturi upstream. Saru żewġ żjarat ta’ verifika li koprew produttur tal-materja prima u produttur tat-tagħmir tal-manifattura.
(236)
B’mod globali, matul il-PI, l-attività tat-tmien operaturi upstream li kkooperaw fir-rigward tal-prodott taħt investigazzjoni kienet tvarja meta mqabbla mal-attività totali tagħhom u kienet tirrappreżenta 100 % tan-negozju għal kumpanija waħda biss li kkooperat, filwaqt li għall-oħrajn din kienet tvarja bejn 6 % u 80 %. Bħala medja, fil-PI, l-attività relatata mal-prodott ikkonċernat kienet tirrappreżenta madwar 41 % tal-attività totali tal-operaturi upstream li kkooperaw. F’termini ta’ impjiegi, fil-PI, it-tmien operaturi upstream li kkooperaw kienu jimpjegaw madwar 4 200 persuna. Il-profittabilità varjat skont is-segment u l-kumpanija individwali minn rati għoljin sa profittabilità daqsxejn negattiva. L-investigazzjoni wriet li dawk l-operaturi bi profittabilità negattiva sofrew mis-sitwazzjoni li marret għall-agħar tal-industrija tal-Unjoni, billi xi wħud mill-klijenti li tilfu kienu produtturi tal-Unjoni tal-prodott li qed jiġi investigat, u mit-tnaqqis fil-konsum.
(237)
Il-bejgħ tal-operaturi upstream tal-Unjoni kien ikopri l-Unjoni, ir-RPĊ u pajjiżi terzi oħra. Fil-PI, it-tqassim tal-bejgħ kien jikkorrispondi bħala medja għal madwar 20 % tal-bejgħ fl-Unjoni, kważi 50 % lir-RPĊ u madwar 30 % lil pajjiżi terzi oħra.
(238)
Xi partijiet fis-settur upstream sostnew li l-impożizzjoni ta’ miżuri anti-dumping taffettwa l-attivitajiet tan-negozju tagħhom b’mod negattiv billi r-RPĊ hija s-suq tal-esportazzjoni prinċipali tagħhom. Kien argumentat li d-dazji jillimitaw serjament l-importazzjonijiet fl-Unjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ bil-konsegwenza li r-RPĊ tillimita l-importazzjonijiet tal-polisilikon u tat-tagħmir tal-produzzjoni mill-Unjoni. Minħabba f’hekk, l-operaturi upstream tal-Unjoni fl-Unjoni allegatament ikunu jridu jċekknu l-attivitajiet tan-negozju tagħhom u jnaqqsu l-impjiegi.
(239)
Qabel xejn huwa nnotat li l-għan tad-dazju mhuwiex li jelimina l-importazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat iżda li jerġa’ jistabbilixxi kundizzjonijiet ekwi ta’ kompetizzjoni. Għalhekk l-importazzjonijiet Ċiniżi għandhom ikomplu jfornu s-suq tal-Unjoni sa ċertu livell, iżda bi prezzijiet ġusti. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-operaturi upstream tal-Unjoni huma preżenti b’mod globali fi swieq nazzjonali differenti u għalhekk ma jiddependux esklussivament fuq l-esportazzjoni tagħhom lejn ir-RPĊ. Għaldaqstant wieħed jista’ raġonevolment jassumi li fis-suq fotovoltajku globali, l-operaturi upstream tal-Unjoni x’aktarx ikunu kapaċi jikkumpensaw it-tnaqqis eventwali fl-esportazzjoni lejn ir-RPĊ bl-esportazzjoni lejn is-swieq l-oħra li skont studji pubblikament disponibbli tas-swieq huma mistennija li jikbru. Fi kwalunkwe każ, is-suq fotovoltajku Ċiniż diġà qiegħed jiffaċċja kapaċità żejda sinifikanti ta’ produzzjoni u għalhekk huwa dubjuż jekk il-produtturi tal-makkinarju tal-Unjoni humiex se jkunu kapaċi jbigħu wisq aktar mit-tagħmir tal-manifattura fuq terminu qasir sa medju.
(240)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impatt tad-dazji anti-dumping fuq il-produtturi tal-makkinarju ma jkunx wieħed sinifikanti, filwaqt li l-impatt fuq il-fornitur tal-materja prima jista’ jkun negattiv fuq perjodu ta’ żmien qasir minħabba t-tnaqqis li jista’ jkun hemm fil-bejgħ tiegħu lejn iċ-Ċina.
5. L-interess tal-operaturi downstream
(241)
L-operaturi downstream huma attivi prinċipalment fl-iżvilupp ta’ proġetti, kummerċjalizzazzjoni u komunikazzjoni u installazzjonijiet fotovoltajċi. Filwaqt li waslu 13-il tweġiba għall-kwestjonarji downstream mill-operaturi downstream, sebgħa biss kienu kompluti b’mod suffiċjenti u ppemettew valutazzjoni siewja. Saru żewġ żjarat ta’ verifika li koprew l-iżvilupp ta’ proġetti fotovoltajċi u l-installazzjonijiet. Fl-analiżi tat-tweġibiet għall-kwestjonarji li waslu mingħand is-36 importatur mhux relatat li kkooperaw, irriżulta li ċertu numru minnhom jistgħu fil-fatt ikunu jridu jiġu kkwalifikati bħala operaturi downstream, billi l-attività prinċipali tagħhom hija l-installazzjoni. Din il-kwistjoni se tiġi investigata aktar matul l-investigazzjoni.
(242)
B’mod ġenerali, l-attività tal-operaturi downstream fir-rigward tal-prodott li qed jiġi investigat tvarja meta mqabbla mal-attività totali tagħhom. Bħala medja, fil-PI, din kienet tirrappreżenta 41 %. Il-profittabilità tal-operaturi li kkooperaw, fir-rigward tal-prodott taħt investigazzjoni, kienet bħala medja madwar 11 %, fil-PI. F’termini ta’ impjiegi, is-seba’ operaturi downstream li kkooperaw, fil-PI kienu jimpjegaw madwar 550 ruħ.
(243)
Tqajjem l-argument li l-miżuri anti-dumping mhumiex fl-interess tal-Unjoni billi jgħollu l-prezz tal-moduli, u b’hekk jiskoraġġixxu lill-utenti finali/konsumaturi milli jagħmlu installazzjonijiet. Konsegwentement, l-operaturi downstream ikollhom ferm anqas ordnijiet u jkollhom iċekknu n-negozji tagħhom. Din il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq studju minn Prognos dwar it-telf li jista’ jkun hemm ta’ impjiegi, li ġie ppreżentat matul l-investigazzjoni. L-istudju jbassar li l-maġġoranza kbira tal-impjiegi fis-settur fotovoltajku tal-Unjoni jkunu fil-periklu jekk jiġu imposti d-dazji. L-istudju juża stima mill-Assoċjazzjoni Ewropea għall-Industrija Fotovoltajka (EPIA) li skont din, in-numru totali ta’ impjiegi diretti li kienu jeżistu fl-2011 f’kull stadju tas-suq fotovoltajku tal-Unjoni, li jinkludi l-produtturi tal-Unjoni, l-importaturi, l-operaturi upstream u downstream, huwa 265 000 ruħ. Billi beda mill-istima tal-2011 dwar l-impjiegi diretti totali fis-settur fotovoltajku, l-istudju ta’ Prognos ikkonkluda li minn 265 000 impjieg se jintilfu 242 000 fi tliet snin, skont il-livell tad-dazji. Il-biċċa l-kbira tat-telf tal-impjiegi allegatament se jseħħ fis-suq downstream, li fl-2011 skont Prognos kien jimpjega madwar 220 000 ruħ.
(244)
L-investigazzjoni ma kkonfermatx ix-xenarju ta’ hawn fuq u indikat numru ferm aktar baxx ta’ impjiegi diretti li kienu jeżistu fis-suq fotovoltajku tal-Unjoni fl-2011, matul il-PI u fl-2012.
(245)
L-ewwel nett, l-investigazzjoni qajmet dubji dwar l-eżattezza tan-numru totali ta’ impjiegi diretti fl-industrija fotovoltajka kif stmati mill-assoċjazzjoni Ewropea għall-industrija fotovoltajka. B’mod partikolari, matul iż-żjara ta’ verifika għand l-EPIA, irriżulta li d-dejta sottostanti li twassal għall-konklużjoni ta’ 265 000 ma kinitx preċiża u ma tippermettix tali konklużjoni. Fil-fatt, l-informazzjoni miksuba matul iż-żjara ta’ verifika tindika li n-numru ta’ impjiegi diretti fl-industrija fotovoltajka kkalkulati għall-2011 għandhom marġini ta’ żball sa 20 %. Barra minn hekk, l-istima tinkludi impjiegi f’pajjiżi Ewropej oħra li mhumiex fl-Unjoni Ewropea kif ukoll l-impjiegi relatati mal-prodott tat-tertuqa rqiqa, li ma jaqax fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din l-investigazzjoni.
(246)
Minkejja dawn id-dubji, anki kieku kellha tintuża l-istima oriġinali tal-impjiegi biex jiġi kkalkulat l-impatt fuq il-miżuri, iridu jsiru l-kummenti li ġejjin. L-istima tkopri l-impjiegi tal-industrija fotovoltajka Ewropea fl-2011, li kienet korrelata ma’ numru għoli ħafna ta’ installazzjonijiet fotovoltajċi fl-UE f’dik is-sena (madwar 20 GW). Huwa raġonevoli li wieħed jassumi li fid-dawl tat-tnaqqis fl-installazzjonijiet li laħqu madwar 17,5 GW fil-PI u 15 GW fl-2012 in-numru ta’ impjiegi downstream b’mod partikolari, billi huwa korrelat direttament mal-livell tal-installazzjonijiet, naqas b’mod korrispondenti. F’dan ir-rigward, l-istampa speċjalizzata pubblikament disponibbli indikat li fil-Ġermanja, li hija l-akbar suq nazzjonali, bejn l-2011 u l-2012 l-impjiegi fis-settur fotovoltajku naqsu minn 128 000 għal 100 000, li jinkludu l-impjiegi fuq in-naħa tal-produtturi. Barra minn hekk, l-investigazzjoni qajmet dubji serji dwar jekk iċ-ċifra kinitx tinkludi biss impjiegi full time ddedikati esklussivament għall-industrija fotovoltajka. F’dan ir-rigward, l-investigazzjoni żvelat li, b’mod partikolari fis-suq downstream (installazzjonijiet), l-attività fotovoltajka hija ġeneralment biss parti minn attività kummerċjali ferm aktar wiesgħa, bl-attività kummerċjali primarja jkunu l-installazzjonijiet tat-tisħin jew tal-elettriku, il-plumbing, eċċ.
(247)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa probabbli li l-impożizzjoni tal-miżuri tista’ twassal biex il-prezzijiet fl-Unjoni, tal-prodott li qiegħed jiġi investigat, jogħlew u b’hekk jista’ jkun hemm inqas installazzjonijiet fotovoltajċi fuq terminu qasir. Madankollu l-impjiegi f’din il-parti tas-suq jistgħu jiġu affettwati negattivament b’mod limitat biss għar-raġunijiet li ġejjin. L-attività relatata mal-industrija fotovoltajka, tal-anqas għal xi wħud mill-installaturi, tikkostitwixxi biss parti mill-attivitajiet tan-negozju tagħhom u hija wkoll staġjonali. Għalhekk, l-installaturi għandhom ikunu kapaċi jwettqu attivitajiet oħra fis-sitwazzjoni ta’ tnaqqis fid-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi. Billi l-miri dwar l-enerġija rinnovabbli u l-effiċjenza enerġetika li ġew maqbula fil-livell tal-UE huma vinkolanti għall-Istati Membri, wieħed għandu jistenna li t-tnaqqis fid-domanda għall-installazzjonijet solari se jfisser żieda fid-domanda għal forom oħra ta’ elettriku rinnovabbli u effiċjenza enerġetika. Ħafna mill-impjegati fis-settur downstream x’aktarx li għandhom il-ħiliet neċessarji biex jibbenefikaw mid-domanda akbar f’dawn is-setturi simili. It-tieni, fid-dawl tal-profitti eżistenti fis-settur downstream (ara l-premessa (242) aktar ’il fuq), l-installaturi għandhom ikunu kapaċi jassorbu parti miż-żieda fil-prezz u b’hekk jillimitaw l-impatt fuq il-prezzijiet finali u fuq id-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi.
(248)
Indipendentement mill-impożizzjoni tad-dazji, il-previżjonijiet pubblikament disponibbli dwar id-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi jindikaw tnaqqis probabbli fid-domanda fl-2013, b’installazzjonijiet annwali ta’ bejn 9,8 GW u 16,5 GW fl-2013, li fi kwalunkwe każ x’aktarx ikollu impatt negattiv fuq in-numru ta’ impjiegi fis-suq downstream.
(249)
Fl-aħħar nett, huwa rrimarkat li din iż-żieda fil-prezzijiet tal-PVs hija probabbli li sseħħ fi kwalunkwe każ minħabba li l-produzzjoni tar-RPĊ li tforni s-suq tal-Unjoni tidher li fil-biċċa l-kbira qiegħda tagħmel it-telf, li hija sitwazzjoni mhux sostenibbli.
(250)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impatt tad-dazji anti-dumping fuq l-operaturi downstream ikun sa ċertu punt limitat negattiv fuq terminu qasir, minħabba t-tnaqqis akbar fl-installazzjonijiet milli f’xenarju kontrofattwali mingħajr dazji mbassar minn ċentri prinċipali tar-riċerka u safejn id-dazju ma jistax jiġi assorbit mill-operaturi downstream. Minkejja t-tnaqqis possibbli fid-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi, l-installaturi għandhom ikunu kapaċi jwettqu attivitajiet oħra, sew jekk ikunu marbuta ma’ sorsi oħra ta’ enerġija nadifa jew mal-attività tan-negozju prinċipali tal-installaturi, kif issemma aktar ’il fuq.
6. L-interess tal-utenti finali (konsumaturi)
(251)
L-ebda parti li tirrappreżenta direttament l-interessi tal-utenti finali bħall-assoċjazzjonijiet tal-konsumaturi ma għamlet rappreżentazzjonijiet. F’dan il-każ issir referenza għal żewġ tipi ta’ utenti finali: il-konsumaturi (djar) u utenti finali oħra (eż. istituzzjonijiet, kumpaniji). L-investigazzjoni żvelat li madwar kwart biss tal-installazzjonijiet fotovoltajċi eżistenti fl-Unjoni (hekk imsejħa installazzjonijiet iżgħar, ta’ fuq il-bejt) kienu ordnati minn konsumaturi. L-installazzjonijiet l-oħra (industrijali u kummerċjali ta’ skala ferm akbar, immuntati mal-art) kienu ordnati minn utenti finali oħra.
(252)
Diversi partijiet sostnew li jekk jiġu imposti dazji anti-dumping, il-konsumaturi jsofru minn żieda fil-prezzijiet tal-moduli fotovoltajċi. Filwaqt li b’riżultat tad-dazji, il-prezzijiet tal-moduli fotovoltajċi fis-suq tal-UE jistgħu jkunu mistennija li jiżdiedu xi ftit, huwa probabbli li l-konsumaturi u utenti finali oħra jkunu affettwati biss b’mod limitat minħabba li l-investigazzjoni wriet li l-prezz ta’ modulu jirrappreżenta sa 50 % tal-kostijiet totali ta’ installazzjoni fotovoltajka. Fid-dawl tal-marġini ta’ profitt miksuba mill-iżviluppaturi tal-proġetti u l-installaturi, huwa raġonevoli li wieħed jassumi li ż-żieda eventwali fil-prezzijiet tal-moduli għall-konsumaturi tista’ tal-anqas tiġi assorbita b’mod parzjali u għalhekk tiġi mitigata. Fuq il-bażi tal-evidenza disponibbli, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-miżuri fil-livell tad-dazju propost se jkunu assorbiti tal-anqas b’mod parzjali mill-katina tal-provvista u, għalhekk, mhux neċessarjament jirriżultaw fi prezzijiet ogħla għall-konsumaturi fil-livell tal-bejgħ bl-imnut.
(253)
Huwa nnotat ukoll li jekk ma jiġux imposti d-dazji, l-għajbien probabbli tal-industrija tal-Unjoni jista’ jħalli lill-konsumaturi sors wieħed biss ta’ provvista tal-moduli fil-ġejjieni. F’dan ix-xenarju, il-produtturi esportaturi Ċiniżi jkunu f’pożizzjoni li jżidu ulterjorment il-pożizzjoni b’saħħitha ħafna tagħhom fis-suq u dan jista’ jwassal ukoll għal prezzijiet ogħla fuq terminu qasir għal medju għad-dannu tal-konsumaturi/l-utenti finali. Fi kwalunkwe każ, kif issemma aktar ’il fuq, iż-żieda fil-prezzijiet hija probabbli li sseħħ xorta waħda minħabba l-fatt li l-produzzjoni tar-RPĊ qiegħda tagħmel it-telf.
(254)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li b’mod ġenerali l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha impatt limitat fuq il-konsumaturi u utenti finali oħra. Dan irrispettivament mir-rwol tal-iskemi ta’ appoġġ nazzjonali sabiex jistimulaw id-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi kif issemma fil-premessa (182) aktar ’il fuq. Jekk l-iskemi ta’ appoġġ nazzjonali jiġu addattati għall-prezzijiet ogħla tal-pannelli solari (permezz ta’ FITs aktar għoljin), l-impatt fuq il-konsumaturi jista’ jkun ineżistenti.
7. Argumenti oħra
(255)
Xi partijiet argumentaw li l-industrija tal-Unjoni mhijiex kapaċi tforni lis-suq tal-UE fil-kwantitajiet meħtieġa u għaldaqstant jekk jiġu imposti dazji anti-dumping ikun hemm riskju serju ta’ nuqqas ta’ provvista fl-UE, li tista’ twassal għal aktar żieda fil-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat.
(256)
L-investigazzjoni sabet dan l-argument bħala mhux ġustifikat. L-industrija tal-Unjoni ilha ma tużax biżżejjed il-kapaċitajiet tal-produzzjoni tagħha mill-2009. Fil-PI, ir-rata ta’ użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni tal-moduli fl-Unjoni kienet ta’ 41 % b’kapaċità żejda addizzjonali ta’ madwar 5,7 GW; ir-rata ta’ użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni taċ-ċelloli fl-Unjoni kienet ta’ 63 %, b’kapaċità żejda addizzjonali ta’ madwar 1,2 GW u r-rata ta’ użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni tal-wejfers fl-Unjoni kienet ta’ 55 % b’kapaċità żejda addizzjonali ta’ madwar 1,6 GW. Għalhekk, bis-saħħa tal-kapaċità żejda, l-industrija tal-Unjoni tkun tista’ tikkompeti għal parti addizzjonali mis-suq fuq terminu qasir. Anki fuq terminu medju, huwa raġonevoli li wieħed jassumi li l-industrija tal-Unjoni se tespandi l-kapaċità tal-produzzjoni tagħha sabiex tkun tista’ tikseb ekonomiji ta’ skala aħjar u tippermetti aktar tnaqqis fil-prezzijiet. Barra minn hekk, hemm ukoll sorsi oħra ta’ provvista fid-dinja, li huma preżenti fis-suq tal-Unjoni u li se jkunu kapaċi jikkompetu fis-suq tal-Unjoni f’każ ta’ tnaqqis fl-importazzjonijiet tal-prodotti Ċiniżi. L-investigazzjoni żvelat li l-kapaċità żejda eżistenti tal-produzzjoni mhux Ċiniża barra mill-UE fil-PI kienet ta’ 5,6 GW għall-moduli, 6 GW għaċ-ċelloli u 6 GW għall-wejfers. Għalhekk huwa konkluż li l-kapaċità żejda totali tal-UE u ta’ produtturi terzi barra mill-UE hija suffiċjenti biex tagħmel tajjeb fuq terminu qasir għat-tnaqqis li jista’ jkun hemm fl-importazzjonijiet Ċiniżi fid-dawl tad-domanda għall-installazzjonijiet fotovoltajċi fl-UE kif imbassra għall-2013 (bejn 9,8 GW u 16,5 GW) u l-2014 (9 GW u 17,1 GW) minn ċentri prinċipali tar-riċerka bħall-EPIA.
(257)
Xi partijiet argumentaw ukoll li l-impożizzjoni ta’ dazji anti-dumping fuq il-prodott ikkonċernat se tkun ta’ ħsara għall-iżvilupp tas-suq fotovoltajku fl-Ewropa u għalhekk il-miri tal-Aġenda 2020 tal-UE fir-rigward tas-sorsi ta’ enerġija rinnovabbli u t-tnaqqis fl-emissjonijiet tal-gassijiet serra fl-UE mhux se jintlaħqu.
(258)
L-ewwel nett, il-miri 2020 ma jiddependux esklussivament fuq l-enerġija solari. Importanti daqsha huma tipi oħra ta’ enerġija ekoloġika bħar-riħ, il-bijomassa, l-idro, eċċ. Billi ma huwa attribwit l-ebda perċentwal partikolari lill-enerġija solari għall-miri 2020, numru daqsxejn aktar baxx ta’ installazzjonijiet fotovoltajċi mhuwiex mistenni li jżid il-kost globali tal-Aġenda 2020. Barra minn hekk, il-prezz tal-pannelli solari huwa biss wieħed minn ħafna fatturi li huma vitali għall-iżvilupp tal-industrija fotovoltajka fl-Ewropa. Daqstant importanti huma: qafas legali u finanzjarju favorevoli fuq livell Ewropew u nazzjonali, aċċess aħjar għall-finanzjament tal-proġetti tal-enerġija rinnovabbli u l-investiment fir-R&Ż. Rigward il-finanzjament tal-investimenti solari, l-impożizzjoni tad-dazji se ttejjeb is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tas-settur fotovoltajku kollu kemm hu. Minħabba f’hekk, huwa probabbli li se ttejjeb ukoll l-aċċess għall-kapital kemm għall-industrija tal-Unjoni kif ukoll għall-investituri fis-settur fotovoltajku. Fl-aħħar nett, huwa mfakkar li l-għan tad-dazju mhuwiex li jelimina l-importazzjonijiet Ċiniżi iżda li jerġa’ jistabbilixxi kompetizzjoni ġusta. Jekk il-prezz tal-prodott ikkonċernat jogħla, l-evidenza dwar il-profitti miksuba fis-suq downstream tippermetti s-suppożizzjoni li ż-żieda fil-prezz se tiġi assorbita parzjalment mill-operaturi fis-suq downstream. Għalhekk il-prezz tal-moduli m’għandux jiżdied b’mod sinifikanti għall-utenti finali/il-konsumaturi u d-domanda għall-installazzjonijiet solari tista’ tinżamm fil-medda mbassra.
(259)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri, b’mod ġenerali, ma jkollhiex impatt ħażin sinifikanti fuq politiki oħra tal-UE.
8. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(260)
L-effetti pożittivi globali għall-industrija tal-Unjoni jegħlbu l-impatt negattiv li jista’ jkun hemm fuq operaturi oħra fis-suq fotovoltajku, inklużi l-konsumaturi/utenti finali oħra.
(261)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li abbażi tal-informazzjoni disponibbli rigward l-interess tal-Unjoni, m’hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-RPĊ.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING PROVVIŻORJI
(262)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri anti-dumping provviżorji sabiex jiġi evitat li ssir aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(263)
Sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, kienu kkunsidrati l-marġini ta’ dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju biex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni, mingħajr ma jinqabżu l-marġini ta’ dumping li nstabu.
(264)
Fil-kalkolu tal-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, ġie kkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-kostijiet tal-produzzjoni tagħha u li tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ raġonevolment jinkiseb f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet soġġetti għal dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Għaldaqstant huwa meqjus li marġini ta’ profitt ta’ 10 % tal-fatturat ibbażat fuq l-informazzjoni pprovduta fl-ilment jista’ jitqies bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li tikseb fin-nuqqas ta’ dumping dannuż.
(265)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi mal-kost tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PI ġie miżjud il-marġinu ta’ profitt hawn fuq imsemmi ta’ 10 %.
(266)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz imbagħad ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-prezz tal-importazzjoni medju peżat tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ li kkooperaw inklużi fil-kampjun, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, aġġustat kif meħtieġ għall-kostijiet tal-importazzjoni u d-dazji doganali, mal-prezz medju peżat mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju peżat tal-importazzjoni.
2. Miżuri provviżorji
(267)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, tqies li għandhom jiġu imposti miżuri anti-dumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċ-ċelloli u l-wejfers) li joriġinaw jew li jiġu kkonsenjati mir-RPĊ fil-livell tal-marġini l-aktar baxx ta’ dumping u ta’ dannu li nstab, skont ir-regola tad-dazju inferjuri.
(268)
Minħabba r-rata għolja ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi, id-dazju għall-“kumpaniji l-oħra kollha” ġie stabbilit fil-livell tal-ogħla dazju li għandu jiġi impost fuq il-kumpaniji, rispettivament, inklużi fil-kampjun jew li kkooperaw fl-investigazzjoni. Id-dazju għall-“kumpaniji l-oħra kollha” se jiġi applikat għal dawk il-kumpaniji li ma kinux ikkooperaw fl-investigazzjoni.
(269)
Għall-kumpaniji Ċiniżi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, li huma elenkati fl-Anness, ir-rata tad-dazju provviżorju hija stabbilita fil-medja peżata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun.
(270)
Ir-rati proposti tad-dazji anti-dumping provviżorji huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Marġini ta’ dannu
Rata tad-dazju
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw (Anness)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Il-miżuri anti-dumping imsemmija hawn fuq huma stabbiliti b’mod provviżorju fil-forma ta’ dazji ad valorem.
(272)
Ir-rati tad-dazju anti-dumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (b’kuntrast mad-dazju nazzjonali applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) għalhekk japplikaw biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mmanifatturati mill-kumpaniji u għaldaqstant mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati mmanifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament b’isimha fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(273)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju anti-dumping tal-kumpaniji individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet oħra tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata mingħajr dewmien lill-Kummissjoni (7) bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjati, pereżempju, ma’ din il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(274)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju anti-dumping, il-livell tad-dazju tal-kumpaniji l-oħra kollha m’għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(275)
Kif issemma taħt is-Sezzjoni 5 tal-avviż ta’ bidu, il-Kummissjoni tinsab fil-proċess li tistabbilixxi jekk l-importazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ jistgħux jitqiesu bħala li joriġinaw mir-RPĊ. Dan huwa importanti b’mod partikolari fil-każ ta’ moduli li jistgħu jinkorporaw komponenti u partijiet minn pajjiżi differenti. Skont l-Artikolu 1(3) tar-Regolament bażiku anti-dumping, il-pajjiż esportatur ta’ prodott soġġett għal dumping jista’ jkun pajjiż intermedju. Għandu jiġi nnotat ukoll li l-ilment jirrigwarda importazzjonijiet mir-RPĊ mingħajr ma jispeċifika l-oriġini tagħhom. Fl-aħħar nett, l-investigazzjonijiet anti-dumping u kumpensatorji mwettqa mill-Istati Uniti tal-Amerka u li jinvolvu l-istess prodott importat mir-RPĊ, issottolinjaw il-kumplessità tal-operazzjonijiet ta’ produzzjoni u assemblaġġ li jistgħu jew ma jistgħux jagħtu l-oriġini (8). Fid-dawl ta’ dawn il-konsiderazzjonijiet u mingħajr preġudizzju għall-konklużjoni li għandha tintlaħaq dwar dawn il-kwistjonijiet fl-istadju definittiv, huwa kkunsidrat xieraq li l-miżuri provviżorji għandhom ikopru l-prodott taħt investigazzjoni li joriġina jew li jiġi kkonsenjat mir-RPĊ, sakemm il-prodott ma jkunx prodott fi transitu fis-sens tal-Artikolu V GATT.
(276)
Kif issemma aktar ’il fuq fil-premessa (3), il-Kummissjoni għamlet l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-RPĊ soġġetti għar-reġistrazzjoni permezz tar-Regolament (UE) Nru 182/2013. Dan kien minħabba l-applikazzjoni retroattiva possibbli tal-miżuri anti-dumping u kumpensatorji, skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 16(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (“Regolament bażiku kontra s-sussidji”) (9).
(277)
Rigward l-investigazzjoni anti-dumping preżenti u fid-dawl tas-sejbiet imsemmija hawn fuq, ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet għall-finijiet tal-investigazzjoni anti-dumping skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku għandha tieqaf.
(278)
Rigward l-investigazzjoni parallela kontra s-sussidji, mibdija mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 10 tar-Regolament bażiku kontra s-sussidji, permezz ta’ Avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea fit-8 ta’ Novembru 2012 (10), ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet skont l-Artikolu 24(5) tar-Regolament bażiku kontra s-sussidji għandha tissokta.
(279)
F’dan l-istadju tal-proċediment ma tista’ tittieħed l-ebda deċiżjoni dwar l-applikazzjoni retroattiva possibbli tal-miżuri anti-dumping.
(280)
Fid-dawl taċ-ċirkustanzi eċċezzjonali tal-proċediment preżenti, b'mod partikulari billi dan jikkonċerna prodott intiż lejn suq li jeħtieġ stabbiltà ta' fornimenti fil-medda qasira ta' żmien, huwa kkunsidrat xieraq li jiddaħħlu bil-mod mod il-miżuri anti-dumping provviżorji. Billi l-industrija tal-Unjoni b'mod partikulari sofriet dannu minħabba prattiċi kummerċjali mhux ġusti mill-pajjiż ikkonċernat fil-PI, il-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux jissupplixxu immedjatament il-kwantitajiet meħtieġa jekk il-livelli tal-importazzjoni jaqgħu minħabba l-miżuri. Id-dħul gradwali tad-dazju anti-dumping jippermetti lill-industrija tal-Unjoni fil-medda qasira ta' żmien biex iżżid il-provvista. Barra minn hekk, bl-għoti ta' żmien biżżejjed biex l-industrija tal-Unjoni tkun tista' żżid il-livelli tal-produzzjoni tagħha, il-provvista tal-prodott ikkonċernat tibqa' f'livelli raġonevoli biex tlaħħaq mad-domanda. Għalhekk huwa meqjus xieraq li d-dazju jiddaħħal f'żewġ stadji.
I. DISPOŻIZZJONI FINALI
(281)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi stabbilit perjodu li fih il-partijiet interessati li jkunu identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fir-Regolament jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazju magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-iskop ta’ kwalunkwe dazju definittiv,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Għaldaqstant, qiegħed jiġi impost dazju anti-dumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ moduli jew pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u ċelloli u wejfers tat-tip użati fil-moduli jew il-pannelli fotovoltajċi bis-silikon kristallin (iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ħxuna li ma taqbiżx 400 mikrometru), li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90 (kodiċi TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 u 8541409039) u li joriġinaw fi jew li huma kkonsenjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, sakemm dawn ikunu fi tranżitu sont l-Artikolu V tal-GATT.
It-tipi ta’ prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu minn anqas minn sitt ċelloli, li jistgħu jinġarru u li jfornu l-elettriku lil apparat jew li jiċċarġjaw il-batteriji;
-
prodotti fotovoltajċi tat-tertuqa rqiqa;
-
prodotti fotovoltajċi bis-silikon kristallin li huma integrati b’mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi ma tkunx il-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola(i) fotovoltajka(ċi) integrati bis-silikon kristallin.
2. Ir-rata tad-dazju anti-dumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
(i)
mid-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament sal-5 ta' Awwissu 2013:
Il-kumpanija
Ir-rata tad-dazju
Il-kumpaniji kollha
11,8 %
(ii)
mis-6 ta' Awwissu 2013:
Kumpanija
Rata tad-dazju
Kodiċi TARIC addizzjonali
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Kumpaniji elenkati fl-Anness
47,6 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
67,9 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, għandu jkun soġġett għall-forniment ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ rigward id-dazji doganali.
Artikolu 2
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu
Artikolu 3
Ir-Regolament (UE) Nru 182/2013 huwa emendat kif ġej:
1.
Iddaħħlu intestatura G ġdida u premessa 22 ġdida:
“G. TWAQQIF TAR-REĠISTRAZZJONI GĦALL-FINIJIET TA’ PROTEZZJONI KONTRA L-IMPORTAZZJONIJIET LI HUMA L-OĠĠETT TA’ DUMPING
(22)
Mis-6 ta’ Ġunju 2013, dazju anti-dumping provviżorju jipprovdi għall-protezzjoni kontra importazzjonijiet li jkunu l-oġġett ta’ dumping. Għalhekk m’għadux aktar neċessarju li jiġu rreġistrati l-importazzjonijiet għall-finijiet ta’ protezzjoni kontra importazzjonijiet li jkunu l-oġġett ta’ dumping.”
2.
Fl-Artikolu 1(1), il-kliem “l-Artikolu 14(5) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 u” huma mħassra.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Ġunju 2013.