SMĚRNICE RADY (EU) 2015/637
ze dne 20. dubna 2015
o opatřeních v oblasti koordinace a spolupráce s cílem usnadnit konzulární ochranu nezastoupených občanů Unie ve třetích zemích a o zrušení rozhodnutí 95/553/ES
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 23 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Občanství Unie představuje základní právní postavení státních příslušníků členských států. Právo na diplomatickou a konzulární ochranu jiným členským státem na území třetí země, kde členský stát, jehož jsou státními příslušníky, nemá své zastoupení, za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu je jedním z konkrétních práv, která občanům Unie přiznává čl. 20 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(2)
Lisabonská smlouva posílila právní postavení občanství Unie a práva, která jsou s ním spojena. Článek 23 Smlouvy o fungování EU tak stanoví přijímání směrnic o opatřeních v oblasti koordinace a spolupráce nezbytných pro usnadnění konzulární ochrany nezastoupených občanů Unie.
(3)
Hodnoty, na nichž je Unie založena, zahrnují solidaritu, nediskriminaci a dodržování lidských práv; ve svých vztazích s okolním světem by Unie měla prosazovat své hodnoty a přispívat k ochraně svých občanů. Základní právo na konzulární ochranu nezastoupených občanů Unie za stejných podmínek, jaké mají státní příslušníci dotyčného státu, je zakotveno v článku 46 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a je projevem evropské solidarity. Dává konceptu občanství Unie vnější rozměr a posiluje identitu Unie ve třetích zemích.
(4)
Cílem této směrnice je stanovit opatření v oblasti spolupráce a koordinace nezbytná pro další usnadnění konzulární ochrany nezastoupených občanů Unie. Tato opatření by měla posílit právní jistotu, jakož i účinnou spolupráci a solidaritu mezi konzulárními úřady.
(5)
V souladu s čl. 20 odst. 2 písm. c) a článkem 23 Smlouvy o fungování EU by členské státy měly nezastoupeným občanům poskytovat konzulární ochranu za stejných podmínek jako svým vlastním státním příslušníkům. Touto směrnicí není dotčena pravomoc členských států určit rozsah ochrany poskytované svým vlastním státním příslušníkům.
(6)
Touto směrnicí nejsou dotčeny konzulární styky mezi členskými státy a třetími zeměmi, zejména jejich práva a povinnosti vyplývající z mezinárodních zvyklostí a dohod, zejména z Úmluvy o konzulárních stycích zedne 24. dubna 1963 (dále jen „Vídeňská úmluva“), které členské státy uplatňují v souladu s právem Unie. Podle článku 8 Vídeňské úmluvy mohou členské státy poskytovat konzulární ochranu jménem jiného členského státu po příslušném uvědomění, a pokud dotyčná třetí země nevznese námitky. Problémy mohou nastat zejména v situacích týkajících se občanů, kteří jsou zároveň státními příslušníky hostitelské země. Členské státy by měly za podpory místní konzulární spolupráce přijmout nezbytná opatření ve vztahu k třetím zemím s cílem zajistit, že je možné v jakémkoli daném případě poskytnout konzulární ochranu jménem jiných členských států.
(7)
Pokud nezastoupení občané potřebují ochranu ve třetích zemích, je nezbytná účinná spolupráce a koordinace. Členský stát poskytující pomoc, který je zastoupen ve třetí zemi, a členský stát, jehož je občan státním příslušníkem, by měly úzce spolupracovat. Místní konzulární spolupráce může být u nezastoupených občanů zvláště složitá, neboť vyžaduje koordinaci s orgány, které nejsou zastoupeny na místě, případně včetně příslušných velvyslanectví či konzulátů. Je třeba stanovit jasný a stabilní soubor pravidel, aby se zaplnila mezera způsobená nepřítomností velvyslanectví či konzulátu členského státu, jehož je dotčený občan státním příslušníkem. V zájmu zajištění účinné ochrany je nutné také vyjasnit stávající opatření.
(8)
Občané Unie by měli být považováni za nezastoupené ve třetí zemi, jestliže členský stát, jehož jsou státními příslušníky, nemá v dotyčné zemi velvyslanectví, konzulát ani honorárního konzula. Občané by rovněž měli být považování za nezastoupené, jestliže velvyslanectví, konzulát či honorární konzul ustavení na místě nejsou z jakéhokoli důvodu schopni poskytnout v daném případě ochranu, na niž by měla dotčená osoba jinak nárok v souladu s vnitrostátním právem či praxí. Velvyslanectví a konzuláty by se měly vzájemně informovat o veškerých mimořádných okolnostech, jež mohou mít dočasný dopad na jejich schopnost poskytovat konzulární ochranu. Rovněž je třeba zohlednit dostupnost a blízkost. Například občan, který žádá o konzulární ochranu nebo pomoc velvyslanectví či konzulát jiného členského státu, by neměl být odkazován na velvyslanectví, konzulát nebo honorárního konzula členského státu, jehož je státním příslušníkem, jestliže vzhledem k místním okolnostem nebo k nedostatku zdrojů nemůže bezpečně dosáhnout těchto orgánů nebo být jimi dosažen. Pojem neexistence zastoupení by měl být vykládán tak, aby byla zajištěna účinnost práva nezastoupených občanů na ochranu velvyslanectvím či konzulátem jiného členského státu nediskriminačním způsobem, se zohledněním okolností každého konkrétního případu. Občané, kteří jsou státními příslušníky více než jednoho členského státu, by měli být považováni za nezastoupené, jestliže v dotyčné třetí zemi nemá zastoupení žádný členský stát, jehož jsou státními příslušníky.
(9)
Za účelem zajištění účinnosti práva zakotveného v čl. 20 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování EU a práva na respektování soukromého a rodinného života, jak je uznáno v článku 7 Listiny, a se zohledněním vnitrostátního práva a praxe může být členský stát, který poskytuje pomoc, v závislosti na individuálních okolnostech každého případu povinen poskytnout ochranu rodinným příslušníkům občanů Unie ze třetích zemí. Tato směrnice nebrání v tom, aby se v průběhu konzultací, jež by se měly uskutečnit před poskytnutím pomoci, členský stát poskytující pomoc a členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, dohodly v případě potřeby na možnosti rozšíření pomoci rodinným příslušníkům nezastoupeného občana Unie, kterému je poskytována pomoc, ze třetích zemí nad rozsah požadovaný právem nebo vyplývající z praxe členského státu poskytujícího pomoc, přičemž se v nejvyšší možné míře zohlední žádosti členského státu, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, a za podmínky, že uvedená dohoda splňuje alespoň minimální požadavky stanovené právem Unie. Členské státy však nemusí být s to poskytnout určité druhy konzulární ochrany, například náhradní cestovní doklady, rodinným příslušníkům ze třetích zemí. Pokud se týká pomoci nezletilým, je v první řadě nutno brát ohled na nejvlastnější zájem dítěte, jak je stanoveno článku 24 Listiny a v Úmluvě Organizace spojených národů o právech dítěte ze dne 20. listopadu 1989.
(10)
Nezastoupení občané by měli mít možnost požadovat konzulární ochranu u velvyslanectví či konzulátu kteréhokoli členského státu. Tato skutečnost by však neměla členským státům bránit v uzavírání praktických ujednání za účelem sdílení odpovědnosti za poskytování konzulární ochrany nezastoupeným občanům v souladu s touto směrnicí. Tato ujednání jsou pro občany přínosná, neboť umožňují lepší připravenost na zajišťování účinné ochrany. Členské státy, které obdrží žádosti o ochranu, by měly posoudit, zda je v daném případě nezbytné poskytnout konzulární ochranu, nebo zda může být dotčený případ předán velvyslanectví či konzulátu, který je určen jako příslušný v souladu s případným již platným ujednáním. Členské státy by měly o veškerých těchto ujednáních informovat Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), přičemž Unie a členské státy by měly tato ujednání zveřejnit, aby byla zajištěna transparentnost pro nezastoupené občany.
(11)
Tato směrnice by neměla bránit členským státům, které nejsou v určité třetí zemi zastoupeny, v poskytování konzulární ochrany svým státním příslušníkům, například případným poskytováním on-line konzulárních služeb. Členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, by měl mít možnost požádat členský stát, jejž tento občan žádá o konzulární ochranu nebo který dotyčnému občanovi tuto ochranu poskytuje, o předání žádosti či případu, aby poskytl tuto konzulární ochranu sám. Toto předání by nemělo vést k tomu, aby byl dotčený občan zbaven konzulární ochrany.
(12)
Přestože členské státy mají různé tradice, pokud jde o pravomoci honorárních konzulů, honorární konzulové obvykle neposkytují stejnou šíři služeb jako velvyslanectví či konzuláty. Vzhledem k tomu, že honorární konzulové často plní svůj mandát na základě dobrovolnosti, mělo by být rozhodnutí o tom, zda by se tato směrnice měla vztahovat na honorární konzuly, ponecháno na každém členském státě. V závislosti na okolnostech jednotlivých případů by se mohlo po honorárních konzulech požadovat poskytnutí konzulární ochrany nezastoupeným občanům.
(13)
Žádost o ochranu by měla být vyřízena, pokud žadatel předloží platný cestovní pas či průkaz totožnosti občana Unie. Nezastoupení občané, kteří potřebují konzulární ochranu, však již nemusí mít doklady totožnosti v držení. Občanství Unie jako základní právní postavení je přiznáno přímo právem Unie a doklady totožnosti mají pouze deklaratorní význam. Pokud žadatel nemůže předložit platné doklady totožnosti, měl by být tedy schopen prokázat svou totožnost jakýmikoli jinými prostředky. V případě potřeby by mohla být totožnost dotčené osoby ověřena na základě konzultace s orgány členského státu, o kterém žadatel uvádí, že je jeho státním příslušníkem. Pokud jde o rodinné příslušníky ze třetích zemí, kteří žadatele doprovázejí, měly by být orgány členského státu, jehož státním příslušníkem je žadatel, rovněž schopny pomoci členskému státu poskytujícímu pomoc při ověřování totožnosti a existence rodinného vztahu se žadatelem.
(14)
Za účelem stanovení toho, která opatření v oblasti koordinace a spolupráce jsou nezbytná, je třeba upřesnit oblast působnosti konzulární ochrany podle této směrnice. Konzulární ochrana nezastoupených občanů by měla zahrnovat pomoc v řadě typických situací, v nichž členské státy poskytují konzulární ochranu svým vlastním státním příslušníkům, v závislosti na individuálních okolnostech každého případu, například v případě zatčení nebo zadržení, vážné nehody nebo vážného onemocnění a úmrtí, a rovněž co se týče poskytování pomoci a repatriace v případě nouze nebo vydávání náhradních dokladů. Vzhledem k tomu, že potřebná ochrana závisí vždy na dané situaci, neměla by se konzulární ochrana omezovat na situace výslovně uvedené v této směrnici.
(15)
V příslušných případech by měla být náležitě respektována přání občanů, včetně toho, zda by měli být informováni rodinní příslušníci nebo jiní příbuzní, a pokud ano, kteří z nich. Obdobně by měla být v případě úmrtí náležitě zohledněna přání nejbližších pozůstalých ohledně toho, jak naložit s ostatky zesnulého občana. Za tyto kontakty by měl být odpovědný členský stát, jehož je nebo byl nezastoupený občan státním příslušníkem.
(16)
Orgány členských států by měly úzce spolupracovat a koordinovat své postupy mezi sebou a s Unií, zejména s Komisí a ESVČ, v duchu vzájemné úcty a solidarity. V zájmu zajištění rychlé a účinné spolupráce by měly členské státy prostřednictvím zabezpečených internetových stránek ESVČ (Consular OnLine) poskytovat a průběžně aktualizovat informace o příslušných kontaktních místech v členských státech.
(17)
Ve třetích zemích zastupují Unii delegace Unie, které v úzké spolupráci s diplomatickými a konzulárními zastoupeními členských států přispívají k provádění práva občanů Unie na konzulární ochranu, jak je dále upřesněno v článku 35 Smlouvy o Evropské unii. Tato směrnice plně uznává a dále posiluje dosavadní příspěvek ESVČ a delegací Unie, zejména během krizových situací, v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU (2), zejména s jeho čl. 5 odst. 10.
(18)
Pokud jde o místní spolupráci, je třeba vyjasnit pravomoci a příslušné úlohy všech relevantních činitelů s cílem zajistit, aby nezastoupení občané obdrželi pomoc, na niž mají nárok, v souladu se zásadou nediskriminace. Místní konzulární spolupráce by měla věnovat náležitou pozornost nezastoupeným občanům, například prostřednictvím shromažďování a pravidelné aktualizace informací o příslušných kontaktních místech a jejich sdílením s místními velvyslanectvími a konzuláty členských států a s delegacemi Unie.
(19)
Zasedání věnovaná místní konzulární spolupráci, pořádaná v úzké spolupráci s příslušnou delegací Unie, by měla zahrnovat pravidelnou výměnu informací o záležitostech týkajících se nezastoupených občanů, jako je bezpečnost občanů, vězeňské podmínky, konzulární notifikace a přístup a koordinace v případě krizí. Na těchto zasedáních by se měly zastoupené členské státy v případě potřeby dohodnout na praktických ujednáních s cílem zajistit nezastoupeným občanům účinnou ochranu. Taková ujednání nemusí být nezbytná například tehdy, je-li počet nezastoupených občanů nízký.
(20)
Pro zajištění odpovídající připravenosti na krize a odpovídajícího řešení krizí je zásadně důležité jasné rozdělení odpovědnosti mezi zastoupené a nezastoupené členské státy a příslušnou delegaci Unie. Krizové plánování by tedy mělo být koordinováno a plně brát v úvahu nezastoupené občany. Za tímto účelem by měly členské státy, které nemají na místě ustaveno velvyslanectví či konzulát, poskytnout v rámci místní připravenosti na reakci na krize veškeré dostupné a relevantní informace o svých občanech na dotčeném území. Tyto informace by měly být v případě krize patřičně aktualizovány. Příslušná velvyslanectví a konzuláty i delegace Unie by měly být informovány o opatřeních učiněných za účelem připravenosti na krize a ve vhodných případech do nich být zapojeny. Informace o těchto opatřeních by měly být zpřístupněny nezastoupeným občanům. V případě krize by vedoucí stát či členský stát nebo členské státy, které koordinují pomoc, měly nediskriminačním způsobem na základě dohodnutého plánování a vývoje situace na místě koordinovat podporu poskytovanou nezastoupeným občanům a využívání dostupných evakuačních kapacit.
(21)
Interoperabilita mezi konzulárními pracovníky a dalšími odborníky na zvládání krizí by měla být posílena, zejména jejich účastí v multidisciplinárních krizových týmech, například v rámci struktur ESVČ pro reakce na krize a operační koordinaci a řešení krizí a v rámci mechanismu civilní ochrany Unie (3).
(22)
Mělo by být možné vyžádat si podporu mechanismu civilní ochrany Unie, je-li potřebná pro konzulární ochranu nezastoupených občanů. O tuto podporu by mohl požádat například vedoucí stát nebo členský stát či členské státy koordinující pomoc.
(23)
Pojem „vedoucí stát“ používaný v této směrnici označuje jeden nebo více členských států zastoupených v dané třetí zemi a pověřených koordinací a vedením pomoci poskytované nezastoupeným občanům během krizí. Koncepce vedoucího státu, jak je stanovena v příslušných obecných pokynech Unie (4), by mohla být dále rozvinuta v souladu s právem Unie, a zejména s touto směrnicí.
(24)
Je-li členský stát informován o žádosti o konzulární ochranu podané osobou, která je dle svého tvrzení nezastoupeným občanem, nebo obdrží-li takovou žádost, měl by vždy - s výjimkou mimořádně naléhavých případů - neprodleně kontaktovat členský stát, jehož je dotyčný občan státním příslušníkem, a před poskytnutím jakékoli pomoci poskytnout tomuto členskému státu veškeré relevantní informace. Členský stát, jehož je občan státním příslušníkem, by měl naopak neprodleně poskytnout veškeré informace, které jsou pro daný případ relevantní. Tato konzultace by měla členskému státu, jehož je dotyčný občan státním příslušníkem, umožnit požádat o předání žádosti či případu, aby poskytl konzulární ochranu sám. Rovněž by měla dotčeným členským státům umožnit výměnu informací relevantních například za účelem zajištění toho, aby nezastoupený občan nezneužíval svého práva na konzulární ochranu podle čl. 20 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování EU. V případě zneužití se občané Unie nemohou na tuto směrnici odvolávat.
(25)
Vzájemná solidarita a spolupráce se týká rovněž finančních záležitostí. Členské státy, které svým vlastním občanům poskytují konzulární ochranu ve formě finanční pomoci, tak činí jako poslední prostředek a pouze ve výjimečných případech, kdy občané nemohou získat finanční prostředky jinak, například prostřednictvím převodů od svých rodinných příslušníků, přátel či zaměstnavatelů. Nezastoupeným občanům by měla být finanční pomoc poskytnuta za stejných podmínek jako státním příslušníkům členského státu poskytujícího pomoc. Po nezastoupeném občanovi by mělo být požadováno, aby podepsal závazek k úhradě vzniklých nákladů svému členskému státu, jehož je státním příslušníkem, za podmínky, že by po státních příslušnících členského státu poskytujícího pomoc nacházejících se ve stejné situaci bylo požadováno, aby svému členskému státu tyto náklady uhradili. Členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, tedy může po dotyčném občanovi požadovat úhradu těchto nákladů, včetně veškerých případných konzulárních poplatků.
(26)
Tato směrnice by měla zajistit sdílení finanční zátěže a náhradu. Jestliže konzulární ochrana poskytnutá nezastoupenému občanovi zahrnuje podpis závazku k úhradě, měl by členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, uhradit členskému státu poskytujícímu pomoc náklady vzniklé členskému státu poskytujícímu pomoc. Rozhodnutí o tom, zda požadovat náhradu vzniklých nákladů, spočívá na členském státu poskytujícím pomoc. Členský stát poskytující pomoc a členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, by měly mít možnost dohodnout podrobná ujednání o úhradě ve stanovených lhůtách.
(27)
V závislosti na okolnostech jednotlivých případů mohou z konzulární ochrany poskytnuté nezastoupenému občanovi v případě zatčení nebo zadržení vyplynout diplomatickému či konzulárnímu úřadu členského státu poskytujícího pomoc nezvykle vysoké cestovní náklady, náklady na ubytování či náklady na překlad. Členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, by měl být o těchto možných nákladech informován běhemkonzultací, jež by se měly uskutečnit před poskytnutím pomoci. Členský stát poskytující pomoc by měl mít možnost požádat o náhradu těchto nezvykle vysokých nákladů členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem. Členský stát, jehož je dotčený občan státním příslušníkem, by měl členskému státu poskytujícímu pomoc uhradit vzniklé náklady. Členský stát poskytující pomoc a členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, by měly mít možnost dohodnout podrobná ujednání o úhradě ve stanovených lhůtách. V souladu se zásadou nediskriminace nemůže členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, po tomto občanovi požadovat náhradu nákladů, jejichž úhrada by nebyla požadována po státních příslušnících členského státu poskytujícího pomoc.
(28)
Pro případy krizových situací by měly být finanční postupy zjednodušeny. Vzhledem ke zvláštnostem takových situací, jako je potřeba rychlé reakce ve vztahu k velkému počtu občanů, by členský stát poskytující pomoc neměl k požadování a získání náhrady od členského státu nebo členských států, jichž je nezastoupený občan státním příslušníkem, potřebovat závazek k úhradě. Členské státy, jichž jsou nezastoupení občané státními příslušníky, by měly členskému státu nebo členským státům poskytujícím pomoc nahradit vzniklé náklady. Rozhodnutí o tom, zda požadovat náhradu vzniklých nákladů a v jaké formě je požadovat, spočívá na členském státu nebo členských státech poskytujících pomoc. Členský stát poskytující pomoc a členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, by měly mít možnost dohodnout podrobná ujednání o úhradě ve stanovených lhůtách. V případě krize, která má nebo případně měla negativní dopad na značný počet občanů Unie, a požaduje-li to členský stát poskytující pomoc, měl by členský stát, jehož jsou nezastoupení občané státními příslušníky, uhradit náklady v poměrné výši, a to vydělením vzniklých nákladů počtem občanů, jimž byla pomoc poskytnuta.
(29)
Tato směrnice by měla být přezkoumána tři roky po uplynutí lhůty po provedení ve vnitrostátním právu. Zejména by měla být posouzena možná potřeba přezkumu finančních postupů, aby bylo zajištěno odpovídající sdílení zátěže, s ohledem na informace o provádění a praktickém uplatňování této směrnice, jež mají poskytnout členské státy, včetně veškerých příslušných statistických údajů a případů. Komise by měla vypracovat zprávu a zvážit, zda jsou nutná jakákoli dodatečná opatření, mimo jiné ve vhodných případech v podobě návrhu změny této směrnice za účelem usnadnění výkonu práva občanů Unie na konzulární ochranu.
(30)
Zpracovávání osobních údajů prováděné členskými státy v rámci této směrnice se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (5).
(31)
Touto směrnicí by neměla být dotčena příznivější vnitrostátní právní úprava, pokud je s ní v souladu.
(32)
Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 (6) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva o jeden či více dokumentů, které objasňují vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních prováděcích nástrojů. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
(33)
Cílem této směrnice je podporovat konzulární ochranu, jak je uznána v Listině. Ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou, především zásadu nediskriminace, právo na život a nedotknutelnost lidské osobnosti, právo na respektování soukromého a rodinného života, práva dítěte a práva na obhajobu a na spravedlivý proces. Tato směrnice by měla být prováděna v souladu s těmito právy a zásadami.
(34)
V souladu se zákazem diskriminace obsaženým v Listině by členské státy měly provádět tuto směrnici, aniž by z jakéhokoli důvodu diskriminovaly osoby, na něž se tato směrnice vztahuje, jako například na základě pohlaví, rasy, barvy pleti, etnického nebo sociálního původu, genetických rysů, jazyka, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických nebo jakýchkoli jiných názorů, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(35)
Rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě 95/553/ES (7) by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ A OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
1. Tato směrnice stanoví opatření v oblasti koordinace a spolupráce nezbytná za účelem usnadnění výkonu práva občanů Unie na diplomatickou a konzulární ochranu kterýmkoli členským státem na území třetí země, v níž členský stát, jehož jsou státními příslušníky, nemá své zastoupení, za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto členského státu, stanoveného v čl. 20 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování EU, přičemž zohledňuje úlohu delegací Unie v rámci přispívání k uplatňování tohoto práva.
2. Tato směrnice se netýká konzulárních styků mezi členskými státy a třetími zeměmi.
Článek 2
Obecná zásada
1. Velvyslanectví nebo konzuláty členských států poskytují konzulární ochranu nezastoupeným občanům za stejných podmínek jako svým vlastním státním příslušníkům.
2. Členské státy mohou rozhodnout, že se tato směrnice použije na konzulární ochranu poskytovanou honorárními konzuly, v souladu s článkem 23 Smlouvy o fungování EU. Členské státy zajistí, aby byli nezastoupení občané řádně informováni o těchto rozhodnutích i o míře, v níž jsou honorární konzulové příslušní k poskytnutí ochrany v daném případě.
Článek 3
Konzulární ochrana členským státem, jehož je občan státním příslušníkem
Členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, může požádat členský stát, jejž dotyčný občan žádá o konzulární ochranu nebo který dotyčnému občanovi tuto ochranu poskytuje, o předání žádosti dotčeného občana či daného případu členskému státu, jehož je státním příslušníkem, aby tento členský stát poskytl konzulární ochranu v souladu se svým vnitrostátním právem či praxí. Dožádaný členský stát se případu vzdá, jakmile členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, potvrdí, že tomuto občanovi poskytuje konzulární ochranu.
Článek 4
Nezastoupení občané ve třetích zemích
Pro účely této směrnice se „nezastoupenými občany“ rozumí každý občan, který má státní příslušnost členského státu, jenž nemá ve třetí zemi své zastoupení, jak je stanoveno v článku 6.
Článek 5
Rodinní příslušníci nezastoupených občanů ve třetích zemích
Rodinným příslušníkům, kteří nejsou občany Unie, doprovázejícím nezastoupené občany ve třetích zemích je konzulární ochrana poskytována ve stejné míře a za stejných podmínek, jako by byla poskytována takovým rodinným příslušníkům občanů členského státu poskytujícího pomoc v souladu s jeho vnitrostátním právem či praxí.
Článek 6
Neexistence zastoupení
Pro účely této směrnice nemá členský stát ve třetí zemi zastoupení, pokud v ní nemá stálé velvyslanectví ani stálý konzulát nebo pokud v ní nemá velvyslanectví, konzulát ani honorárního konzula, kteří jsou schopni účinně poskytnout v daném případě konzulární ochranu.
Článek 7
Přístup ke konzulární ochraně a jiná ujednání
1. Nezastoupení občané mají nárok požadovat ochranu u velvyslanectví či konzulátu kteréhokoli členského státu.
2. Aniž je dotčen článek 2, může členský stát trvale zastupovat jiný členský stát a velvyslanectví nebo konzuláty členských států mohou, kdykoli je to považováno za nezbytné, uzavřít praktická ujednání o sdílení odpovědnosti za poskytování konzulární ochrany nezastoupeným občanům. Členské státy informují o těchto ujednáních Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), a Unie a členské státy tato ujednání zveřejní, aby byla zajištěna transparentnost pro nezastoupené občany.
3. V případech, kdy bylo uzavřeno praktické ujednání podle odstavce 2, zajišťuje velvyslanectví či konzulát, u něhož nezastoupený občan žádá o konzulární ochranu a jenž není určen jako příslušný v souladu s příslušným platným ujednáním, aby žádost občana byla předána příslušnému velvyslanectví či konzulátu, ledaže by tím byla ohrožena konzulární ochrana, zejména pokud naléhavost záležitosti vyžaduje okamžité opatření dožádaného velvyslanectví či konzulátu.
Článek 8
Identifikace
1. Žadatelé o konzulární ochranu prokáží, že jsou občany Unie, předložením svých cestovních pasů nebo průkazů totožnosti.
2. Nemůže-li občan Unie předložit platný cestovní pas nebo průkaz totožnosti, lze státní příslušnost prokázat jakýmikoli jinými prostředky, v případě potřeby i ověřením u diplomatických či konzulárních úřadů členského státu, o kterém žadatel uvádí, že je jeho státním příslušníkem.
3. Pokud jde o rodinné příslušníky uvedené v článku 5, lze totožnost a existenci rodinného vztahu prokázat jakýmikoli prostředky, včetně ověřením členským státem, který poskytuje pomoc, u diplomatických či konzulárních úřadů členského státu, jehož jsou občané uvedení v odstavci 1 státními příslušníky.
Článek 9
Druhy pomoci
Konzulární ochrana uvedená v článku 2 může zahrnovat pomoc mimo jiné v těchto situacích:
a)
zatčení nebo zadržení;
b)
postižení trestným činem;
c)
vážná nehoda nebo vážné onemocnění;
d)
úmrtí;
e)
pomoc a repatriace v případě nouze;
f)
vystavení náhradních cestovních dokladů, jak je stanoveno v rozhodnutí 96/409/SZBP (8).
KAPITOLA 2
OPATŘENÍ V OBLASTI KOORDINACE A SPOLUPRÁCE
Článek 10
Obecná pravidla
1. Diplomatické a konzulárními úřady členských států úzce spolupracují a koordinují svou činnost mezi sebou navzájem a s Unií s cílem zajistit ochranu nezastoupených občanů v souladu s článkem 2.
2. Pokud členský stát obdrží žádost o konzulární ochranu od osoby, která je dle svého tvrzení nezastoupeným občanem, nebo je informován o konkrétní mimořádné situaci, jak je například uvedena na seznamu v článku 9, v níž se nachází nezastoupený občan, neprodleně konzultuje ministerstvo zahraničních věcí členského státu, o kterém tato osoba uvádí, že je jeho státním příslušníkem, nebo ve vhodných případech příslušné velvyslanectví či konzulát dotyčného členského státu a poskytne mu veškeré příslušné informace, které má k dispozici, mimo jiné týkající se totožnosti dotyčné osoby, možných nákladů konzulární ochrany a jakýchkoli rodinných příslušníků, kterým může být rovněž nutné konzulární ochranu poskytnout. S výjimkou mimořádně naléhavých případů se tato konzultace uskuteční před poskytnutím pomoci. Členský stát poskytující pomoc rovněž usnadní výměnu informací mezi dotčeným občanem a orgány členského státu, jehož je občan státním příslušníkem.
3. Členský stát, jehož je dotyčný občan státním příslušníkem, poskytne ministerstvu zahraničních věcí či příslušnému velvyslanectví či konzulátu členského státu, který poskytuje pomoc, na jejich žádost veškeré příslušné informace v souvislosti s daným případem. Odpovídá rovněž za veškeré nezbytné kontakty s rodinnými příslušníky či jinými relevantními osobami nebo orgány.
4. Členské státy oznámí ESVČ prostřednictvím její zabezpečené internetové stránky příslušné kontaktní místo nebo místa na svých ministerstvech zahraničních věcí.
Článek 11
Úloha delegací Unie
Delegace Unie úzce spolupracují s velvyslanectvími a konzuláty členských států a koordinují s nimi svou činnost s cílem přispět ke spolupráci a koordinaci na místní úrovni a v případě krizí, zejména tím, že poskytují dostupnou logistickou podporu, včetně kancelářských prostor a organizačního zázemí, jako je dočasné ubytování pro konzulární pracovníky a zásahové týmy. Delegace Unie a ústředí ESVČ rovněž usnadní výměnu informací mezi velvyslanectvími a konzuláty členských států a případně s místními orgány. Delegace Unie rovněž zveřejní obecné informace o pomoci, na niž by mohli mít nezastoupení občané nárok, a zejména o případných dohodnutých praktických ujednáních.
Článek 12
Místní spolupráce
Zasedání věnovaná místní spolupráci zahrnují pravidelnou výměnu informací o záležitostech týkajících se nezastoupených občanů. Na těchto zasedáních se členské státy v případě potřeby dohodnou na praktických ujednáních podle článku 7 s cílem zajistit nezastoupeným občanům v dotyčné třetí zemi účinnou ochranu. Nedohodnou-li se členské státy jinak, předsedá zástupce členského státu v úzké spolupráci s delegací Unie.
Článek 13
Připravenost na krize a spolupráce
1. Místní plánování pro nepředvídané události bere v úvahu nezastoupené občany. Členské státy zastoupené ve třetí zemi koordinují plány pro nepředvídané události mezi sebou navzájem a s příslušnou delegací Unie s cílem zajistit, aby se nezastoupeným občanům dostalo v případě krize plné pomoci. Příslušná velvyslanectví či konzuláty jsou odpovídajícím způsobem informovány o opatřeních učiněných za účelem připravenosti na krize a ve vhodných případech jsou do nich zapojeny.
2. V případě krize Unie a členské státy úzce spolupracují, aby zajistily nezastoupeným občanům účinnou pomoc. Je-li to možné, vzájemně se včas informují o dostupných evakuačních kapacitách. Členské státy mohou být na svou žádost podpořeny stávajícími zásahovými týmy na úrovni Unie, včetně konzulárních odborníků, zejména z nezastoupených členských států.
3. Vedoucí stát či členský stát nebo členské státy, které koordinují pomoc, jsou pověřeny koordinací veškeré podpory poskytované nezastoupeným občanům, za podpory ostatních dotčených členských států, delegace Unie a ústředí ESVČ. Členské státy poskytnou vedoucímu státu nebo členskému státu či členským státům, které koordinují pomoc, veškeré relevantní informace týkající se jejich nezastoupených občanů přítomných během krizové situace.
4. Vedoucí stát nebo členský stát či členské státy, které koordinují pomoc nezastoupeným občanům, mohou případně požadovat podporu z nástrojů, jako jsou struktury ESVČ pro řešení krizí a mechanismus civilní ochrany Unie.
KAPITOLA 3
FINANČNÍ POSTUPY
Článek 14
Obecná pravidla
1. Nezastoupení občané se zaváží, že členskému státu, jehož jsou státními příslušníky, uhradí náklady na konzulární ochranu za stejných podmínek jako státní příslušníci členského státu poskytujícího pomoc, a použijí k tomu účelu standardní formulář uvedený v příloze I. Po nezastoupených občanech je požadováno, aby se zavázali k úhradě pouze těch nákladů, které by museli za stejných podmínek uhradit státní příslušníci členského státu poskytujícího pomoc.
2. Členský stát poskytující pomoc může požádat o úhradu nákladů uvedených v odstavci 1 členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, a použije k tomu účelu standardní formulář uvedený v příloze II. Členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, uhradí tyto náklady v přiměřené lhůtě, která nepřesáhne dvanáct měsíců. Členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, může dotyčného občana požádat o úhradu těchto nákladů.
3. Pokud z konzulární ochrany poskytnuté nezastoupenému občanovi v případě zatčení nebo zadržení vyplynou diplomatickému či konzulárnímu úřadu nezvykle vysoké, avšak nezbytné a odůvodněné cestovní náklady, náklady na ubytování nebo náklady na překlad, může členský stát poskytující pomoc požádat o náhradu těchto nákladů členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, a tento stát je uhradí v přiměřené lhůtě, která nepřesáhne dvanáct měsíců.
Článek 15
Zjednodušený postup v krizových situacích
1. V krizových situacích podává členský stát poskytující pomoc veškeré žádosti o náhradu nákladů na jakoukoli podporu poskytnutou nezastoupenému občanovi ministerstvu zahraničních věcí členského státu, jehož je dotčený občan státním příslušníkem. Členský stát poskytující pomoc může žádat o tuto náhradu i v případě, že nezastoupený občan nepodepsal závazek k úhradě podle čl. 14 odst. 1. To nebrání členskému státu, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, v tom, aby od dotčeného občana požadoval úhradu nákladů na základě vnitrostátních předpisů.
2. Členský stát poskytující pomoc může požádat členský stát, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, o náhradu těchto nákladů v poměrné výši, a to vydělením plné výše skutečně vzniklých nákladů počtem občanů, jimž byla pomoc poskytnuta.
3. Pokud byla členskému státu poskytujícímu pomoc poskytnuta finanční podpora prostřednictvím pomoci z mechanismu civilní ochrany Unie, určí se jakýkoli příspěvek členského státu, jehož je nezastoupený občan státním příslušníkem, po odečtení příspěvku Unie.
KAPITOLA 4
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Příznivější zacházení
Členské státy mohou zavést nebo zachovat příznivější předpisy, než jsou ustanovení této směrnice, pokud s ní jsou slučitelné.
Článek 17
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. května 2018.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 18
Zrušení
Rozhodnutí 95/553/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. května 2018.
Článek 19
Podávání zpráv, vyhodnocení a přezkum
1. Členské státy poskytují Komisi veškeré relevantní informace o provedení a uplatňování této směrnice. Do 1. května 2021 předloží Komise na základě poskytnutých informací Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provedení a uplatňování této směrnice.
2. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 Komise vyhodnotí způsob, jímž byla tato směrnice uplatňována, a zváží potřebu dodatečných opatření, mimo jiné ve vhodných případech i změn upravujících tuto směrnici za účelem dalšího usnadnění výkonu práva občanů Unie na konzulární ochranu.
Článek 20
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 21
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Lucemburku dne 20. dubna 2015.
DIRETTIVA TAL-KUNSILL (UE) 2015/637
tal-20 ta' April 2015
dwar il-miżuri ta' koordinazzjoni u kooperazzjoni biex tiġi ffaċilitata l-protezzjoni konsulari għal ċittadini mhux rappreżentati tal-Unjoni f'pajjiżi terzi u li tħassar id-Deċiżjoni 95/553/KE
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 23 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxi skont proċedura leġislattiva speċjali,
Billi:
(1)
Iċ-ċittadinanza tal-Unjoni hija l-istatus fundamentali taċ-ċittadini tal-Istati Membri. Id-dritt li jgawdu, fit-territorju ta' pajjiż terz fejn l-Istat Membru li tiegħu huma ċittadini ma jkunx rappreżentat, il-protezzjoni tal-awtoritajiet diplomatiċi u konsulari ta' Stat Membru ieħor bl-istess kondizzjonijiet bħaċ-ċittadini ta' dak l-Istat huwa wieħed mid-drittijiet speċifiċi li l-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jagħti liċ-ċittadini tal-Unjoni.
(2)
It-Trattat ta' Lisbona saħħaħ l-istatus taċ-ċittadinanza tal-Unjoni u saħħaħ id-drittijiet marbuta magħha. L-Artikolu 23 tat-TFUE jipprevedi l-adozzjoni ta' direttivi li jistabbilixxu l-miżuri ta' kooperazzjoni u koordinazzjoni meħtieġa biex tiġi ffaċilitata l-protezzjoni konsulari taċ-ċittadini mhux rappreżentati tal-Unjoni.
(3)
Il-valuri li fuqhom hija msejsal-Unjoni jinkludu s-solidarjetà, in-nondiskriminazzjoni u r-rispett għad-drittijiet tal-bniedem; fir-relazzjonijiet tagħha mal-bqija tad-dinja l-Unjoni għandha tiddefendi l-valuri tagħha u tikkontribwixxi għall-protezzjoni taċ-ċittadini tagħha. Id-dritt fundamentali għall-protezzjoni konsulari taċ-ċittadini mhux rappreżentati tal-Unjoni, bl-istess kondizzjonijiet bħal taċ-ċittadini, stabbilit fl-Artikolu 46 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea (il-Karta), huwa espressjoni tas-solidarjetà Ewropea. Huwa jipprovdi dimensjoni esterna lill-kunċett taċ-ċittadinanza tal-Unjoni u jsaħħaħ l-identità tal-Unjoni f'pajjiżi terzi.
(4)
L-għan ta' din id-Direttiva huwa li tistabbilixxi l-miżuri ta' kooperazzjoni u koordinazzjoni meħtieġa biex tkompli tiġi ffaċilitata l-protezzjoni konsulari għaċ-ċittadin mhux rappreżentati tal-Unjoni. Dawk il-miżuri għandhom iżidu ċ-ċertezza legali kif ukoll il-kooperazzjoni u s-solidarjetà effiċjenti fost l-awtoritajiet konsulari.
(5)
F'konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE u l-Artikolu 23 tat-TFUE, l-Istati Membri għandhom jipprovdu protezzjoni konsulari lil ċittadini mhux rappreżentati bl-istess kondizzjonijiet bħal dawk taċ-ċittadini tagħhom. Din id-Direttiva ma taffettwax il-kompetenza tal-Istati Membri biex jiddeterminaw l-ambitu tal-protezzjoni li għandha tingħata liċ-ċittadini tagħhom stess.
(6)
Din id-Direttiva ma taffettwax ir-relazzjonijiet konsulari bejn l-Istati Membri u pajjiżi terzi, b'mod partikolari d-drittijiet u l-obbligi tagħhom li jirriżultaw minn użanzi u ftehimiet internazzjonali, partikolarment taħt il-Konvenzjoni tal-24 ta' April 1963 dwar ir-Relazzjonijiet Konsulari (il-Konvenzjoni ta' Vjenna), li l-Istati Membri japplikaw f'konformità mal-liġi tal-Unjoni. Taħt l-Artikolu 8 tal-Konvenzjoni ta' Vjenna, l-Istati Membri jistgħu jagħtu protezzjoni konsulari f'isem Stat Membru ieħor meta ssir notifika adatta u dment li l-pajjiż terz ikkonċernat ma joġġezzjonax. B'mod partikolari, jista' jkun hemm diffikultajiet b'rabta ma' sitwazzjonijiet li jinvolvu ċittadini li huma wkoll ċittadini tal-pajjiż ospitanti. L-Istati Membri, appoġġati mill-kooperazzjoni konsulari lokali, għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji fir-rigward tal-pajjiżi terzi sabiex jassiguraw li fi kwalunkwe każ il-protezzjoni konsulari tkun tista' tingħata f'isem Stati Membri oħra.
(7)
Meta ċittadini mhux rappreżentati jkollhom bżonn protezzjoni f'pajjiżi terzi, huma meħtieġa kooperazzjoni u koordinazzjoni effiċjenti. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, li jkollu preżenza f'pajjiż terz, u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin għandhom jikkooperaw mill-qrib. Il-kooperazzjoni konsulari lokali tista' tkun partikolarment kumplessa għaċ-ċittadini mhux rappreżentati, minħabba li tirrikjedi koordinazzjoni ma' awtoritajiet li ma jkunux rappreżentati lokalment, inkluż fejn rilevanti koordinazzjoni ma' ambaxxati u konsulati kompetenti. Sabiex jimtela l-vojt ikkawżat min-nuqqas ta' ambaxxata jew konsulat tal-Istat Membru proprju taċ-ċittadin, għandu jiġi stabbilit sett ta' regoli stabbli u ċari. Jeħtieġ li jiġu ċċarati l-miżuri eżistenti sabiex tiġi żgurata protezzjoni effettiva.
(8)
Iċ-ċittadini tal-Unjoni għandhom ikunu meqjusa bħala mhux rappreżentati f'pajjiż terz jekk l-Istat Membru taċ-ċittadinanza tagħhom ma jkollux ambaxxata, konsulat jew konslu onorarju stabbilit hemmhekk. Iċ-ċittadini għandhom ukoll ikunu meqjusa bħala mhux rappreżentati jekk l-ambaxxata, il-konsulat jew il-konslu onorarju stabbilit lokalment ma jkunx jista', għal kwalunkwe raġuni, jipprovdi, f'każ partikolari, il-protezzjoni li l-persuna kkonċernata tkun, f'każijiet oħrajn, intitolata li tirċievi skont il-liġi jew il-prattika nazzjonali. L-ambaxxati u l-konsulati għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar kwalunkwe ċirkostanza eċċezzjonali li tista' temporanjament taffettwa l-kapaċità tagħhom li jipprovdu protezzjoni konsulari. Għandhom jiġu kkunsidrati wkoll l-aċċessibbiltà u l-prossimità. Pereżempju, ċittadin li jfittex protezzjoni konsulari jew għajnuna mill-ambaxxata jew mill-konsulat ta' Stat Membru ieħor ma għandux jerġa' jintbagħat għand l-ambaxxata, il-konsulat jew il-konslu onorarju tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu meta ma jkunx possibbli, minħabba ċirkostanzi lokali jew nuqqas ta' riżorsi, għaċ-ċittadinanza biex jilħaq jew jintlaħaq b'mod sikur minn dawk l-entitajiet b'tali mod li jkun jista' jirċievi protezzjoni konsulari. Il-kunċett ta' nuqqas ta' rappreżentanza għandu jiġi interpretat bil-għan li tiġi żgurata l-effettività tad-dritt taċ-ċittadini mhux rappreżentati li għandhom jiġu protetti minn ambaxxata jew konsulat ta' Stat Membru ieħor b'mod nondiskriminatorju, b'kont meħud taċ-ċirkostanzi ta' kull każ partikolari. Iċ-ċittadini li għandhom iċ-ċittadinanza ta' iktar minn Stat Membru wieħed għandhom jitqiesu mhux rappreżentati jekk l-ebda wieħed mill-Istati Membri taċ-ċittadinanza tagħhom ma jkun rappreżentat fil-pajjiż terz ikkonċernat.
(9)
Bil-għan li tiġi żgurata l-effettività tad-dritt stabbilit fil-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE u tad-dritt għar-rispett tal-ħajja privata u tal-familja kif rikonoxxuti fl-Artikolu 7 tal-Karta, u filwaqt li jittieħed kont tal-liġi u l-prattika nazzjonali, Stat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jkollu jagħti protezzjoni lill-membri tal-familji ta' ċittadini tal-Unjoni li jkunu ġejjin minn pajjiżi terzi, u dan jiddipendi miċ-ċirkustanzi individwali ta' kull każ. Din id-Direttiva ma tipprekludix li matul il-konsultazzjonijiet li għandhom isiru qabel tingħata l-għajnuna, l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, fejn xieraq, jaqblu dwar il-possibbiltà li tiġi estiża l-għajnuna lil membri tal-familja minn pajjiżi terzi ta' ċittadin tal-Unjoni mhux rappreżentat lil hinn minn dak li huwa meħtieġ mil-liġi tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jew minn dak li huwa ddettat mill-prattika tiegħu, b'kont meħud kemm jista' jkun tat-talbiet mingħand l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, u sa fejn dak li jkun miftiehem ikun biżżejjed għal dak li huwa meħtieġ mid-dritt tal-Unjoni. L-Istati Membri jistgħu ma jkunux f'pożizzjoni li jagħtu ċerti tipi ta' protezzjoni konsulari, bħal dokumenti provviżorji tal-ivvjaġġar, lil membri tal-familja minn pajjiżi terzi. Fejn tkun involuta għajnuna għall-minuri, l-aħjar interessi tat-tfal għandhom ikunu konsiderazzjoni primarja, f'konformità mal-Artikolu 24 tal-Karta, u kif ipprovdut fil-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet tat-Tfal tal-20 ta' Novembru 1989.
(10)
Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandu jkollhom il-possibbiltà li jitolbu protezzjoni konsulari mill-ambaxxata jew mill-konsulat ta' kwalunkwe Stat Membru. Madankollu, dak m'għandux jimpedixxi lill-Istati Membri milli jidħlu f'arranġamenti prattiċi sabiex jaqsmu r-responsabbiltajiet biex jipprovdu protezzjoni konsulari liċ-ċittadini mhux rappreżentati f'konformità ma' din id-Direttiva. Arranġamenti bħal dawn huma ta' benefiċċju għaċ-ċittadini, għaliex permezz tagħhom ikunu jistgħu jsiru preparamenti aħjar sabiex tkun żgurata protezzjoni effettiva. L-Istati Membri li jirċievu talba għall-protezzjoni għandhom jevalwaw jekk, fil-każ speċifiku, huwiex meħtieġ li tingħata protezzjoni konsulari jew jekk il-każ jistax jiġi trasferit lejn l-ambaxxata jew il-konsulat li huwa magħżul bħala kompetenti skont kwalunkwe arranġament li jkun diġà fis-seħħ. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lis-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) bi kwalunkwe arranġament bħal dan, li għandu jkun ppubbliċizzat mill-Unjoni u l-Istati Membri sabiex jassiguraw trasparenza għaċ-ċittadini mhux rappreżentati.
(11)
Din id-Direttiva m'għandhiex twaqqaf lill-Istat Membru li ma jkunx rappreżentat f'pajjiż terz milli jagħti protezzjoni konsulari lil wieħed miċ-ċittadini tiegħu, pereżempju billi jipprovdi servizzi konsulari online, fejn xieraq. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza ta' ċittadin mhux rappreżentat għandu jitħalla jitlob lill-Istat Membru li mingħandu dak iċ-ċittadin jitlob jew jirċievi protezzjoni konsulari biex jittrasferixxi l-applikazzjoni jew il-każ sabiex jagħti protezzjoni konsulari huwa stess. Tali trasferiment m'għandux iwassal biex iċ-ċittadin mhux rappreżentat jiġi mċaħħad minn protezzjoni konsulari.
(12)
Minkejja t-tradizzjonijiet differenti tal-Istati Membri fir-rigward tal-kompetenzi tal-konsli onorarji, dawn normalment ma joffrux l-istess firxa ta' servizzi bħall-ambaxxati jew il-konsulati. Meta jiġi kkunsidrat li konsli onorarji ta' spiss jaqdu l-missjoni tagħhom fuq bażi volontarja, għandu jitħalla f'idejn kull Stat Membru biex jiddeċiedi jekk din id-Direttiva għandhiex tapplika għal konsli onorarji tiegħu. Il-konsli onorarji jistgħu jintalbu jipprovdu protezzjoni konsulari liċ-ċittadini mhux rappreżentati, skont iċ-ċirkustanzi ta' kull każ.
(13)
It-talbiet għal protezzjoni għandhom jiġu pproċessati jekk l-applikanti jippreżentaw passaport jew karta tal-identità valida ta' ċittadin tal-Unjoni. Madankollu, jista' jkun li ċ-ċittadini mhux rappreżentati li jkunu jeħtieġu protezzjoni konsulari ma jkunux għadhom fil-pussess tad-dokumenti tal-identità tagħhom. L-istatus fundamentali taċ-ċittadinanza tal-Unjoni huwa mogħti direttament bid-dritt tal-Unjoni u d-dokumenti tal-identità huma ta' valur sempliċiment dikjaratorju. Jekk l-applikanti ma jkunux jistgħu jipprovdu dokumenti tal-identità validi, huma għandhom ikunu jistgħu konsegwentement jagħtu prova tal-identità tagħhom bi kwalunkwe mezz ieħor. Jekk ikun meħtieġ, l-identità tal-persuna kkonċernata tista' tiġi vverifikata meta jiġu kkonsultati l-awtoritajiet tal-Istat Membru li tiegħu l-applikant isostni li huwa ċittadin. Fir-rigward ta' membri tal-familja minn pajjiżi terzi li jakkumpanjaw lill-applikant, l-awtoritajiet tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza tal-applikant għandhom ikunu jistgħu wkoll jgħinu biex l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jivverifika l-identità u l-eżistenza ta' rabta familjari mal-applikant.
(14)
Sabiex jiġi stabbilit liema miżuri ta' koordinazzjoni u kooperazzjoni huma neċessarji, għandu jiġi speċifikat l-ambitu tal-protezzjoni konsulari taħt din id-Direttiva. Il-protezzjoni konsulari taċ-ċittadini mhux rappreżentati għandha tinkludi għajnuna f'għadd ta' sitwazzjonijiet tipiċi li fihom l-Istati Membri jipprovdu protezzjoni konsulari liċ-ċittadini tagħhom stess li tiddipendi miċ-ċirkostanzi individwali ta' kull każ, bħal fil-każijiet ta' arrest jew detenzjoni, inċident serju jew mard serju u mewt, kif ukoll fir-rigward ta' sokkors u ripatrijazzjoni f'każijiet ta' diffikultà jew fil-ħruġ ta' dokumenti provviżorji. Billi l-protezzjoni meħtieġa tiddipendi dejjem mis-sitwazzjoni fattwali, il-protezzjoni konsulari m'għandhiex tkun limitata għal dawk is-sitwazzjonijiet speċifikament imsemmija f'din id-Direttiva.
(15)
Fejn applikabbli, għandhom jiġu debitament rispettati x-xewqat taċ-ċittadin, fosthom dwar jekk il-membri tal-familja jew persuni oħra relatati għandhomx jiġu infurmati u jekk iva min. Bl-istess mod, fil-każ ta' mewt, għandhom jiġu kkunsidrati x-xewqat tal-eqreb persuna li tiġi mid-deċedut dwar l-arranġamenti li għandhom isiru fir-rigward tal-fdalijiet taċ-ċittadin deċedut. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jkun responsabbli għal dawn il-kuntatti.
(16)
L-awtoritajiet tal-Istati Membri għandhom jikkooperaw u jikkoordinaw mill-qrib bejniethom u mal-Unjoni, b'mod partikolari l-Kummissjoni u s-SEAE, fi spirtu ta' rispett reċiproku u solidarjetà. Sabiex ikun żgurat li jkun hemm kooperazzjoni rapida u effiċjenti, l-Istati Membri għandhom jipprovdu u jaġġornaw kontinwament l-informazzjoni dwar punti ta' kuntatt rilevanti fl-Istati Membri permezz tas-sit web sigur tas-SEAE (Consular OnLine).
(17)
Fil-pajjiżi terzi, l-Unjoni hija rappreżentata mid-delegazzjonijiet tal-Unjoni, li, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-missjonijiet diplomatiċi u konsulari tal-Istati Membri, jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tad-dritt taċ-ċittadini tal-Unjoni għall-protezzjoni konsulari kif speċifikata ulterjorment fl-Artikolu 35 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Din id-Direttiva tirrikonoxxi b'mod sħiħ, u tkompli ssaħħaħ, il-kontribut diġà pprovdut mis-SEAE u d-delegazzjonijiet tal-Unjoni, b'mod partikolari matul sitwazzjonijiet ta' kriżi, f'konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE (2), b'mod partikolari l-Artikolu 5(10) tagħha.
(18)
Fir-rigward tal-kooperazzjoni lokali, għandhom jiġu ċċarati l-kompetenzi u r-rwoli rispettivi tal-atturi rilevanti kollha sabiex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jirċievu l-għajnuna li huma intitolati għaliha skont il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni. Il-kooperazzjoni konsulari lokali għandha tagħti attenzjoni xierqa lil ċittadini mhux rappreżentati, pereżempju billi tiġbor u taġġorna b'mod regolari l-informazzjoni dwar punti ta' kuntatt rilevanti u tikkondividiha mal-ambaxxati u l-konsulati lokali tal-Istati Membri u mad-delegazzjoni tal-Unjoni.
(19)
Laqgħat dwar kooperazzjoni konsulari lokali, organizzati f'kooperazzjoni mill-qrib mad-delegazzjoni tal-Unjoni, għandhom jinkludu skambju regolari ta' informazzjoni dwar materji rilevanti għal ċittadini mhux rappreżentati, bħas-sikurezza taċ-ċittadini, il-kondizzjonijiet fil-ħabs, in-notifika u l-aċċess konsulari u l-kooperazzjoni fil-kriżi. F'dawk il-laqgħat, l-Istati Membri rappreżentati għandhom, kull meta jkun meħtieġ, jiftiehmu dwar arranġamenti prattiċi biex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu protetti b'mod effettiv. Tali ftehimiet jistgħu ma jkunux meħtieġa, pereżempju, jekk in-numru ta' ċittadini mhux rappreżentati jkun żgħir.
(20)
Diviżjoni ċara ta' responsabbiltajiet bejn l-Istati Membri rappreżentati u dawk mhux rappreżentati u d-delegazzjoni tal-Unjoni hija essenzjali biex jiġi żgurat livell adegwat ta' tħejjija għall-kriżijiet u l-maniġġar ta' kriżijiet. Għalhekk l-ippjanar ta' kontinġenza għall-kriżijiet għandu jkun koordinat u jieħu kont b'mod sħiħ taċ-ċittadini mhux rappreżentati. Għal dan l-għan, fil-qafas tat-tħejjija għar-reazzjoni għall-kriżijiet lokali, l-Istati Membri li m'għandhomx ambaxxata jew konsulat stabbilit lokalment għandhom jipprovdu l-informazzjoni kollha disponibbli u rilevanti dwar iċ-ċittadini tagħhom fit-territorju. Tali informazzjoni għandha tiġi aġġornata kif xieraq f'każ ta' kriżi. L-ambaxxati u l-konsulati kompetenti, u d-delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu infurmati u, fejn ikun xieraq, involuti fl-arranġamenti ta' tħejjija għall-kriżijiet. L-informazzjoni dwar dawn l-arranġamenti għandha tkun disponibbli għal ċittadini mhux rappreżentati. F'każ ta' kriżi, l-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna għandhom jikkoordinaw l-appoġġ ipprovdut liċ-ċittadini mhux rappreżentati u l-użu ta' kapaċitajiet ta' evakwazzjoni disponibbli fuq il-bażi tal-ippjanar miftiehem u l-iżviluppi lokali, fuq bażi nondiskriminatorja.
(21)
L-interoperabbiltà bejn il-persunal konsulari u esperti oħrajn dwar il-maniġġar tal-kriżijiet għandha tiżdied, b'mod partikolari permezz tal-parteċipazzjoni tagħhom fi gruppi multidixxiplinari ta' kriżijiet, bħal dawk taħt strutturi tas-SEAE ta' reazzjoni għall-kriżijiet u koordinazzjoni operazzjonali u maniġġar ta' kriżijiet u taħt il-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili (3).
(22)
Għandu jkun possibbli li jintalab l-appoġġ tal-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili jekk ikun meħtieġ għall-protezzjoni konsulari ta' ċittadini mhux rappreżentati. Dak l-appoġġ jista' jintalab pereżempju mill-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna.
(23)
It-terminu “Stat Mexxej” użat f'din id-Direttiva jirriferi għal Stat Membru wieħed jew aktar rappreżentati f'pajjiż terz partikolari, u li jkunu responsabbli biex jikkoordinaw u jmexxu l-għajnuna lil ċittadini mhux rappreżentati matul kriżijiet. Il-kunċett ta' Stat Mexxej, kif stabbilit fil-linji gwida rilevanti tal-Unjoni (4), jista' jiġi żviluppat aktar f'konformità mad-dritt tal-Unjoni u, b'mod partikolari, ma' din id-Direttiva.
(24)
Meta Stat Membru jkun informat bi, jew jirċievi talba għal protezzjoni konsulari minn persuna li tiddikjara li hija ċittadin mhux rappreżentat, għandu, ħlief f'każijiet ta' urġenza estrema, dejjem jikkuntattja lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mingħajr dewmien u jagħtuh l-informazzjoni rilevanti kollha qabel ma jingħata kwalunkwe għajnuna. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza għandu, konsekuttivament, mingħajr dewmien, jipprovdi kwalunkwe informazzjoni rilevanti għall-każ. Dik il-konsultazzjoni għandha tippermetti lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza biex jitlob li l-applikazzjoni jew il-każ jiġi ttrasferit lilu sabiex jagħti protezzjoni konsulari huwa stess. Dik il-konsultazzjoni għandha tippermetti wkoll lill-Istati Membri kkonċernati biex jiskambjaw informazzjoni rilevanti bl-għan, pereżempju, li jiġi żgurat li ċittadin mhux rappreżentat ma jiħux vantaġġ b'mod abbużiv mid-dritt tiegħu għall-protezzjoni konsulari taħt il-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE. Iċ-ċittadini tal-Unjoni ma jistgħux jirrikorru għal din id-Direttiva jekk ikun hemm abbuż.
(25)
Is-solidarjetà u l-kooperazzjoni reċiproċi jikkonċernaw ukoll kwistjonijiet finanzjarji. Dawk l-Istati Membri li jipprovdu protezzjoni konsulari f'forma ta' għajnuna finanzjarja liċ-ċittadini tagħhom stess jagħmlu dan bħala l-aħħar rimedju u f'każijiet eċċezzjonali biss fejn iċ-ċittadini ma jkunux jistgħu jiksbu l-mezzi finanzjarji b'metodi oħrajn, pereżempju permezz ta' trasferimenti minn membri tal-familja, ħbieb jew qraba. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jingħataw għajnuna finanzjarja bl-istess kondizzjonijiet bħaċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna. Iċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jintalab jiffirma dikjarazzjoni ta' impenn ta' rimborż tal-ispejjeż imġarrba lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu, dment li ċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna fl-istess sitwazzjoni jkollhom iħallsu lura dawk l-ispejjeż lill-Istat Membru tagħhom. Iċ-ċittadin mhux rappreżentat jista' konsegwentement jintalab mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu jħallas lura dawk l-ispejjeż, inkluża kwalunkwe tariffa konsulari applikabbli.
(26)
Din id-Direttiva għandha tiżgura l-qsim tal-piżijiet finanzjarji u li jsiru rimborżi. Fejn il-protezzjoni konsulari mogħtija lil ċittadin mhux rappreżentat tinvolvi l-iffirmar ta' dikjarazzjoni ta' impenn ta' rimborż, l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jirrimborża lill-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għall-ispejjeż imġarrba. Huwa xieraq li tkun deċiżjoni tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jekk jitlobx rimborż tal-ispejjeż imġarrba. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat jistgħu jiftiehmu dwar arranġamenti dettaljati għar-rimborż fi żmien ċerti skadenzi.
(27)
Il-protezzjoni konsulari mogħtija lil ċittadin mhux rappreżentat f'każ ta' arrest jew detenzjoni tista' tinvolvi spejjeż ogħla mis-soltu ta' vjaġġar, ta' akkomodazzjoni jew ta' traduzzjoni għall-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, skont iċ-ċirkostanzi ta' kull każ individwali. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jiġi infurmat dwar tali spejjeż possibbli matul il-konsultazzjonijiet li għandhom isiru qabel tingħata l-għajnuna. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għandu jkun jista' jitlob rimborż ta' tali spejjeż ogħla mis-soltu mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin għandu jirrimborża lill-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għall-ispejjeż imġarrba. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat jistgħu jiftiehmu dwar arranġamenti dettaljati għar-rimborż fi żmien ċerti skadenzi. L-Istati Membri taċ-ċittadinanza ta' ċittadini mhux rappreżentati ma jistgħux, skont il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni, jitolbu li ċ-ċittadini tagħhom jirrimborżaw tali spejjeż li ċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna ma jkunux meħtieġa jirrimborżaw.
(28)
Il-proċeduri finanzjarji għandhom jiġu ssimplifikati għal sitwazzjonijiet ta' kriżi. Fid-dawl tal-partikolaritajiet ta' tali sitwazzjonijiet, bħall-ħtieġa ta' reazzjoni rapida fir-rigward ta' għadd konsiderevoli ta' ċittadini, m'għandha tkun meħtieġa l-ebda dikjarazzjoni ta' impenn ta' rimborż għall-Istat Membru li jagħti l-għajnuna biex jitlob u jirċievi rimborż mill-Istat jew Stati Membri taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat. L-Istati Membri taċ-ċittadinanza taċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jirrimborżaw lill-Istat jew Stati Membri li jagħtu l-għajnuna għall-ispejjeż imġarrba. Għandu jkun f'idejn l-Istat jew Stati Membri li jagħtu l-għajnuna biex jiddeċiedu jekk għandhomx jitolbu r-rimborż tal-ispejjeż imġarrba u b'liema mod. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna u l-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandhom ikunu jistgħu jiftiehmu dwar arranġamenti dettaljati għar-rimborż fi żmien ċerti skadenzi. F'każ ta' kriżi li għandha jew li seta' kellha impatt negattiv fuq għadd sinifikanti ta' ċittadini tal-Unjoni, u jekk jintalbu minn Stat Membru li jagħti l-għajnuna, l-Istati Membri taċ-ċittadinanza taċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jirrimborżaw l-ispejjeż fuq bażi pro rata, billi l-ispejjeż imġarrba jiġu diviżi bin-numru ta' ċittadini megħjuna.
(29)
Din id-Direttiva għandha tiġi rieżaminata tliet snin wara l-iskadenza tat-traspożizzjoni tagħha. B'mod partikolari, il-ħtieġa possibbli li jiġu rieżaminati l-proċeduri finanzjarji biex tkun żgurata kondiviżjoni xierqa tal-piżijiet għandha tiġi evalwata fid-dawl tal-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta mill-Istati Membri dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni prattika tad-Direttiva, inklużi kwalunkwe statistika u każijiet rilevanti. Il-Kummissjoni għandha tipprepara rapport u tikkunsidra l-ħtieġa għal miżuri addizzjonali anke, fejn ikun xieraq, billi tipproponi l-emendament ta' din id-Direttiva bil-ħsieb li jiġi ffaċilitat l-eżerċizzju tad-drittijiet taċ-ċittadini tal-Unjoni għall-protezzjoni konsulari.
(30)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) tirregola l-ipproċessar ta' data personali li jsir mill-Istati Membri fil-kuntest ta' din id-Direttiva.
(31)
Din id-Direttiva m'għandhiex taffettwa dispożizzjonijiet nazzjonali iżjed favorevoli sa fejn dawn ikunu kompatibbli magħha.
(32)
F'konformità mad-Dikjarazzjoni Politika Konġunta tal-Istati Membri u l-Kummissjoni tat-28 ta' Settembru 2011 dwar id-dokumenti ta' spjegazzjoni (6), l-Istati Membri impenjaw ruħhom li n-notifika tal-miżuri ta' traspożizzjoni tagħhom tkun akkumpanjata, f'każijiet ġustifikati, minn dokument wieħed jew aktar li jispjegaw ir-relazzjoni bejn il-komponenti ta' direttiva u l-partijiet korrispondenti tal-istrumenti nazzjonali ta' traspożizzjoni. Fir-rigward ta' din id-Direttiva, il-leġislatur iqis it-trasmissjoni ta' dan it-tip ta' dokumenti bħala ġustifikata.
(33)
Din id-Direttiva għandha l-għan li tippromwovi protezzjoni konsulari kif rikonoxxuta fil-Karta. Hija tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti b'mod partikolari mill-Karta, partikolarment il-prinċipju tan-nondiskriminazzjoni, id-dritt għall-ħajja u l-integrità tal-persuna, id-dritt għall-ħajja privata u tal-familja, id-drittijiet tat-tfal, id-dritt għad-difiża u d-dritt għal proċess imparzjali. Din id-Direttiva għandha tiġi implimentata skont dawk id-drittijiet u l-prinċipji.
(34)
F'konformità mal-projbizzjoni tad-diskriminazzjoni li tinsab fil-Karta, l-Istati Membri għandhom jimplimentaw din id-Direttiva mingħajr diskriminazzjoni bejn il-benefiċjarji ta' din id-Direttiva abbażi tas-sess, ir-razza, il-kulur, l-oriġini etnika jew soċjali, il-karatteristiċi ġenetiċi, il-lingwa, ir-reliġjon jew it-twemmin, l-opinjoni politika jew kwalunkwe opinjoni oħra, l-appartenenza għal minoranza nazzjonali, il-proprjetà, it-twelid, id-diżabilità, l-età jew l-orjentazzjoni sesswali.
(35)
Id-Deċiżjoni 95/553/KE tar-Rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri mlaqqgħin fi ħdan il-Kunsill (7) għandha titħassar,
ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA:
KAPITOLU 1
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U KAMP TA' APPLIKAZZJONI
Artikolu 1
Suġġett
1. Din id-Direttiva tistabbilixxi l-miżuri ta' kooperazzjoni u koordinazzjoni meħtieġa biex jiġi ffaċilitat l-eżerċitar tad-dritt taċ-ċittadini tal-Unjoni li jgawdu l-protezzjoni mill-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari ta' kwalunkwe Stat Membru bl-istess kondizzjonijiet bħal taċ-ċittadini ta' dak l-Istat Membru, kif stabbilit fil-punt (c) tal-Artikolu 20(2) tat-TFUE, fit-territorju ta' pajjiż terz li fih l-Istat Membru li tiegħu jkunu ċittadini ma jkunx rappreżentat, b'kont meħud ukoll tar-rwol tad-delegazzjonijiet tal-Unjoni fil-kontribut għall-implimentazzjoni ta' dak id-dritt.
2. Din id-Direttiva ma tikkonċernax ir-relazzjonijiet konsulari bejn l-Istati Membri u l-pajjiżi terzi.
Artikolu 2
Prinċipju ġenerali
1. L-ambaxxati jew il-konsulati tal-Istati Membri għandhom jipprovdu protezzjoni konsulari lil ċittadini mhux rappreżentati bl-istess kondizzjonijiet bħal taċ-ċittadini tagħhom stess.
2. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li din id-Direttiva għandha tapplika għall-protezzjoni konsulari pprovduta minn konsli onorarji f'konformità mal-Artikolu 23 tat-TFUE. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu debitament infurmati dwar dawn id-deċiżjonijiet u dwar kemm il-konsli onorarji huma kompetenti biex jipprovdu protezzjoni f'każ partikolari.
Artikolu 3
Protezzjoni konsulari mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza
L-Istat Membru taċ-ċittadinanza ta' ċittadin mhux rappreżentat jista' jitlob lill-Istat Membru li mingħandu ċ-ċittadin mhux rappreżentat jitlob jew jirċievi protezzjoni konsulari biex jittrasferixxi l-applikazzjoni jew il-każ taċ-ċittadin mhux rappreżentat lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tiegħu stess sabiex dak l-Istat Membru taċ-ċittadinanza jipprovdi protezzjoni konsulari skont il-liġi jew il-prattika nazzjonali tiegħu. L-Istat Membru li tkun saritlu t-talba għandu jirrinunzja l-każ hekk kif l-Istat Membru taċ-ċittadinanza jikkonferma li qed jipprovdi protezzjoni konsulari liċ-ċittadin mhux rappreżentat.
Artikolu 4
Ċittadini mhux rappreżentati f'pajjiżi terzi
Għall-finijiet ta' din id-Direttiva, “ċittadini mhux rappreżentati” għandha tfisser kull ċittadin li jkollu ċ-ċittadinanza ta' Stat Membru li ma jkunx rappreżentat f'pajjiż terz kif deskritt fl-Artikolu 6.
Artikolu 5
Membri tal-familja ta' ċittadini mhux rappreżentati f'pajjiżi terzi
Lill-membri tal-familja li huma stess ma jkunux ċittadini tal-Unjoni u li jakkumpanjaw iċ-ċittadini mhux rappreżentati f'pajjiż terz għandu jiġi pprovdut l-istess livell ta' protezzjoni konsulari u skont l-istess kondizzjonijiet, kif jingħata lill-membri tal-familja, li huma stess ma jkunux ċittadini tal-Unjoni, taċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, f'konformità mal-liġi jew il-prattika nazzjonali tiegħu.
Artikolu 6
Nuqqas ta' rappreżentanza
Għall-finijiet ta' din id-Direttiva, Stat Membru ma jkunx rappreżentat f'pajjiż terz jekk huwa ma jkollux ambaxxata jew konsulat stabbilit fuq bażi permanenti jew jekk huwa ma jkollux ambaxxata, konsulat jew konslu onorarju hemmhekk li jkunux effettivament f'pożizzjoni li jagħtu protezzjoni konsulari f'każ partikolari.
Artikolu 7
Aċċess għall-protezzjoni konsulari u arranġamenti oħra
1. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandu jkollhom id-dritt li jitolbu protezzjoni mill-ambaxxata jew mill-konsulat ta' kwalunkwe Stat Membru.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 2, Stat Membru jista' jirrappreżenta Stat Membru ieħor fuq bażi permanenti u l-ambaxxati jew il-konsulati tal-Istati Membri jistgħu, kull fejn ikun possibbli, jiftiehmu dwar arranġamenti prattiċi dwar it-tqassim tar-responsabbiltajiet għall-għoti ta' protezzjoni konsulari lil ċittadini mhux rappreżentati. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni u lis-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) dwar tali arranġamenti, li għandhom ikunu ppubbliċizzati mill-Unjoni u l-Istati Membri sabiex jiżguraw trasparenza għaċ-ċittadini mhux rappreżentati.
3. F'każijiet fejn ikun ġie miftiehem arranġament prattiku, kif previst fil-paragrafu 2, ambaxxata jew konsulat li mingħandhom iċ-ċittadin mhux rappreżentat jitlob protezzjoni konsulari, u li ma jkunux ġew indikati bħala kompetenti skont l-arranġament speċifiku fis-seħħ, għandhom jiżguraw li l-applikazzjoni taċ-ċittadin terġa' tintbagħat lill-ambaxxata jew il-konsulat rilevanti, sakemm il-protezzjoni konsulari ma tkunx b'dan ippreġudikata, b'mod partikolari jekk l-urġenza tal-każ tirrikjedi azzjoni immedjata mill-ambaxxata mitluba jew il-konsulat mitlub.
Artikolu 8
Identifikazzjoni
1. L-applikanti li jitolbu l-protezzjoni konsulari għandhom jistabbilixxu li huma jkunu ċittadini tal-Unjoni billi jippreżentaw passaporti jew karti tal-identità tagħhom.
2. Jekk iċ-ċittadin tal-Unjoni ma jkunx jista' jippreżenta passaport jew karta tal-identità valida, tista' tingħata prova taċ-ċittadinanza bi kwalunkwe mezz ieħor, jekk ikun meħtieġ ukoll bil-verifika mal-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari tal-Istat Membru li tiegħu l-applikant isostni li huwa ċittadin.
3. Fir-rigward tal-membri tal-familja msemmija fl-Artikolu 5, tista' tingħata prova tal-identità u l-eżistenza tar-rabta familjari bi kwalunkwe mezz, inkluża l-verifika mill-Istat Membru li jagħti l-għajnuna mal-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadini imsemmijin fil-paragrafu 1.
Artikolu 9
Tipi ta' għajnuna
Il-protezzjoni konsulari msemmija fil-paragrafu 2 tista' tinkludi għajnuna, fost l-oħrajn, fis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
arrest jew detenzjoni;
(b)
meta wieħed jisfa vittma ta' reat kriminali;
(c)
inċident serju jew mard serju;
(d)
mewt;
(e)
sokkors u ripatrijazzjoni f'każ ta' emerġenza;
(f)
ħtieġa ta' dokumenti provviżorji tal-ivvjaġġar kif previst fid-Deċiżjoni 96/409/PESK (8).
KAPITOLU 2
MIŻURI TA' KOORDINAZZJONI U KOOPERAZZJONI
Artikolu 10
Regoli ġenerali
1. L-awtoritajiet diplomatiċi u konsulari tal-Istati Membri għandhom jikkooperaw mill-qrib u jikkoordinaw bejniethom u mal-Unjoni sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni ta' ċittadini mhux rappreżentati f'konformità mal-Artikolu 2.
2. Meta Stat Membru jirċievi talba għal protezzjoni konsulari minn persuna li tiddikjara li hija ċittadin mhux rappreżentat, jew jiġi informat dwar sitwazzjoni ta' emerġenza individwali ta' ċittadin mhux rappreżentat, bħal dawk elenkati fl-Artikolu 9, huwa għandu jikkonsulta mingħajr dewmien lill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin tal-Istat Membru li tiegħu l-persuna tiddikjara li hija ċittadin jew, fejn xieraq, l-ambaxxata jew il-konsulat kompetenti ta' dak l-Istat Membru, u jipprovdilu l-informazzjoni rilevanti kollha għad-dispożizzjoni tiegħu, inkluża dik li tirrigwarda l-identità tal-persuna kkonċernata, l-ispejjeż possibbli tal-protezzjoni konsulari, u li tirrigwarda kwalunkwe membru tal-familja li lilu wkoll jista' jkun meħtieġ li jingħata protezzjoni konsulari. Ħlief f'każijiet ta' urġenza estrema, din il-konsultazzjoni għandha ssir qabel tingħata l-għajnuna. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għandu jiffaċilita wkoll l-iskambju ta' informazzjoni bejn iċ-ċittadin ikkonċernat u l-awtoritajiet tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin.
3. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin għandu, jekk jintalab jagħmel dan, jipprovdi lill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin jew l-ambaxxata jew il-konsulat kompetenti tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna bl-informazzjoni rilevanti kollha fil-każ ikkonċernat. Huwa għandu jkun ukoll responsabbli għal kwalunkwe kuntatt meħtieġ ma' membri tal-familja jew persuni jew awtoritajiet rilevanti oħrajn.
4. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lis-SEAE permezz tas-sit web sikur tiegħu dwar il-punt jew punti ta' kuntatt rilevanti fil-Ministeri għall-Affarijiet Barranin.
Artikolu 11
Ir-rwol tad-delegazzjonijiet tal-UE
Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jikkooperaw mill-qrib u jikkoordinaw mal-ambaxxati u l-konsulati tal-Istati Membri biex jikkontribwixxu għall-koperazzjoni u l-koordinazzjoni lokali u f'każ ta' kriżi, partikolarment billi jipprovdu appoġġ loġistiku disponibbli, inklużi spazju għal uffiċċji u faċilitajiet organizzattivi, bħal akkomodazzjoni temporanja għal persunal konsulari u għal gruppi ta' intervent. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni u l-kwartieri ġenerali tas-SEAE għandhom ukoll jiffaċilitaw l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-ambaxxati u l-konsulati tal-Istati Membri u, jekk ikun xieraq, mal-awtoritajiet lokali. Id-delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom ukoll jagħmlu disponibbli informazzjoni ġenerali dwar l-għajnuna li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jistgħu jkunu intitolati għaliha, b'mod partikolari dwar l-arranġamenti prattiċi miftiehma, jekk applikabbli.
Artikolu 12
Kooperazzjoni lokali
Il-laqgħat ta' kooperazzjoni lokali għandhom jinkludu skambju regolari ta' informazzjoni dwar materji rilevanti għal ċittadini mhux rappreżentati. F'dawk il-laqgħat, l-Istati Membri għandhom jaqblu, kull fejn ikun meħtieġ, dwar l-arranġamenti prattiċi kif imsemmija fl-Artikolu 7 sabiex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu protetti b'mod effikaċi fil-pajjiż terz ikkonċernat. Sakemm ma jkunx miftiehem mod ieħor mill-Istati Membri, il-President għandu jkun rappreżentant ta' Stat Membru, f'kooperazzjoni mill-qrib mad-delegazzjoni tal-Unjoni.
Artikolu 13
Tħejjija għall-kriżijiet u kooperazzjoni
1. L-ippjanar ta' kontinġenza lokali għandu jieħu kont taċ-ċittadini mhux rappreżentati. L-Istati Membri rappreżentati f'pajjiż terz għandhom jikkoordinaw pjanijiet ta' kontinġenza bejniethom kif ukoll mad-delegazzjoni tal-Unjoni sabiex ikun żgurat li ċ-ċittadini mhux rappreżentati jkunu megħjuna kompletament f'każ ta' kriżi. L-ambaxxati jew il-konsulati kompetenti għandhom ikunu informati b'mod adegwat dwar l-arranġamenti għat-tħejjija għall-kriżijiet u, fejn xieraq, għandhom ikunu involuti fihom.
2. F'każ ta' kriżi, l-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jikkooperaw mill-qrib sabiex jiżguraw għajnuna effiċjenti liċ-ċittadini mhux rappreżentati. Huma għandhom, fejn possibbli, jinfurmaw lil xulxin dwar kapaċitajiet ta' evakwazzjoni disponibbli f'ħin opportun. Fuq talba, l-Istati Membri jistgħu jiġu appoġġati minn gruppi ta' intervent eżistenti fil-livell tal-Unjoni, fosthom esperti konsulari, b'mod partikolari mill-Istati Membri mhux rappreżentati.
3. L-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna għandhom ikollhom il-kontroll tal-koordinazzjoni ta' kwalunkwe appoġġ ipprovdut liċ-ċittadini mhux rappreżentati, bl-appoġġ tal-Istati Membri l-oħra kkonċernati, id-delegazzjoni tal-Unjoni u l-kwartieri ġenerali tas-SEAE. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Istat Mexxej jew lill-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna bl-informazzjoni kollha rilevanti dwar iċ-ċittadini mhux rappreżentati tagħhom li jkunu jinsabu f'sitwazzjoni ta' kriżi.
4. L-Istat Mexxej jew l-Istat jew Stati Membri li jikkoordinaw l-għajnuna għaċ-ċittadini mhux rappreżentati jistgħu jfittxu, jekk ikun xieraq, appoġġ minn strumenti bħall-istrutturi għall-maniġġar tal-kriżijiet tas-SEAE u tal-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili.
KAPITOLU 3
PROĊEDURI FINANZJARJI
Artikolu 14
Regoli ġenerali
1. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom jintrabtu li jirrimborżaw lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza tagħhom l-ispejjeż tal-protezzjoni konsulari, bl-istess kondizzjonijiet taċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, bl-użu tal-formola standard li tinsab fl-Anness I. Iċ-ċittadini mhux rappreżentati għandhom ikunu meħtieġa li jimpenjaw irwieħhom li jirrimborżaw biss dawk l-ispejjeż li f'każ simili jkollhom jassumu ċ-ċittadini tal-Istat Membru li jagħti l-għajnuna, bl-istess kondizzjonijiet.
2. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob ir-rimborż tal-ispejjeż imsemmijin fil-paragrafu 1 mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, bl-użu tal-formola standard li tinsab fl-Anness II. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandu jirrimborża dawn l-ispejjeż f'perijodu raġonevoli ta' żmien li ma jkunx aktar minn tnax-il xahar. L-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat jista' jitlob liċ-ċittadin ikkonċernat jirrimborża dawn l-ispejjeż.
3. Meta l-protezzjoni konsulari pprovduta lil ċittadin mhux rappreżentat fil-każ ta' arrest jew detenzjoni tinvolvi spejjeż li jkunu ogħla mis-soltu iżda essenzjali u ġustifikati relatati mal-ivvjaġġar, l-akkomodazzjoni jew it-traduzzjoni għall-awtoritajiet diplomatiċi jew konsulari, l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob ir-rimborż ta' dawn l-ispejjeż mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat, li għandu jirrimborżahom f'perijodu ta' żmien raġonevoli, li ma jaqbiżx it-tnax-il xahar.
Artikolu 15
Proċedura ffaċilitata f'sitwazzjonijiet ta' kriżi
1. F'sitwazzjonijiet ta' kriżi, l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna għandu jippreżenta kwalunkwe talba għal rimborż tal-ispejjeż ta' tali appoġġ ipprovdut lil ċittadin mhux rappreżentat lill-Ministeru għall-Affarijiet Barranin tal-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob tali rimborż anki jekk iċ-ċittadin mhux rappreżentat ma jkunx iffirma dikjarazzjoni ta' rimborż skont l-Artikolu 14(1). Dan m'għandux iwaqqaf lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat milli jitlob rimborż miċ-ċittadin ikkonċernat fuq il-bażi tar-regoli nazzjonali.
2. L-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jista' jitlob lill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat biex jirrimborża dawn l-ispejjeż fuq bażi pro-rata, billi jiġi diviż il-valur sħiħ tal-ispejjeż proprji mġarrba bin-numru ta' ċittadini megħjuna.
3. Meta l-Istat Membru li jagħti l-għajnuna jkun ġie appoġġat finanzjarjament permezz ta' għajnuna mill-Mekkaniżmu tal-Unjoni għall-Protezzjoni Ċivili, kwalunkwe kontribuzzjoni mill-Istat Membru taċ-ċittadinanza taċ-ċittadin mhux rappreżentat għandha tiġi determinata wara li titnaqqas il-kontribuzzjoni tal-Unjoni.
KAPITOLU 4
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 16
Trattament iżjed favorevoli
L-Istati Membri jistgħu jdaħħlu jew iżommu dispożizzjonijiet aktar favorevoli minn dawk ta' din id-Direttiva sa fejn ikunu kompatibbli magħha.
Artikolu 17
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva sal-1 ta' Mejju 2018.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawn il-miżuri, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva jew tali referenza għandha takkumpanjahom meta jiġu pubblikati uffiċjalment. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu kif għandha ssir tali referenza.
2. L-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 18
Tħassir
Id-Deċiżjoni 95/553/KE hija b'dan imħassra b'effett mill-1 ta' Mejju 2018.
Artikolu 19
Rappurtar, evalwazzjoni u reviżjoni
1. L-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni l-informazzjoni kollha rilevanti dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva. Fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva sal-1 ta' Mejju 2021.
2. Fir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-mod li bih operat din id-Direttiva u tqis il-ħtieġa ta' miżuri addizzjonali, inklużi, fejn xieraq, emendi biex tadatta din id-Direttiva bil-għan li jiġi ffaċilitat aktar l-eżerċizzju tad-dritt taċ-ċittadini tal-Unjoni għall-protezzjoni konsulari.
Artikolu 20
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 21
Indirizzati
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-20 ta' April 2015.