NAŘÍZENÍ (EU, EURATOM) č. 966/2012 EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
ze dne 25. října 2012,
kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
OBSAH
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Článek 2
Definice
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
Článek 4
Lhůty, data, termíny
Článek 5
Ochrana osobních údajů
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Kapitola 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
Kapitola 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Článek 10
Druhy prostředků
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
Kapitola 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
Kapitola 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
Kapitola 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Článek 21
Účelově vázané příjmy
Článek 22
Darované částky
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
Kapitola 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
Kapitola 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
Článek 31
Povinné sestavování finančního výkazu
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Kapitola 8
Zásada transparentnosti.
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
Kapitola 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Článek 38
Návrh rozpočtu
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Kapitola 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
Článek 46
Předběžné prostředky
Článek 47
Záporná rezerva
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
Článek 49
Předkládání rozpočtu
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
Kapitola 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního nařízení
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
Článek 57
Střet zájmů
Kapitola 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
Článek 60
Nepřímé řízení
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
Článek 62
Výkonné agentury
Článek 63
Meze pověřování
Kapitola 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
Kapitola 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
Kapitola 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
Článek 81
Promlčecí lhůta
Článek 82
Řešení pohledávek Unie na vnitrostátní úrovni
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
Kapitola 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
Článek 87
Kontrola závazků
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
Oddíl 4
Úhrada výdajů.
Článek 90
Druhy plateb
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
Kapitola 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
Článek 94
Předávání dokumentů
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
Kapitola 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Kapitola 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
Článek 100
Nezávislost interního auditora
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti v zadávacím řízení
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
Článek 109
Správní a finanční sankce
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
Článek 111
Podávání nabídek
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
Kapitola 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
Článek 118
Finanční limity
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
HLAVA VI
GRANTY
Kapitola 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
Článek 122
Příjemci grantu
Článek 123
Formy grantů
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
Kapitola 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
Článek 126
Způsobilé náklady
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
Článek 128
Transparentnost
Článek 129
Zákaz kumulace
Článek 130
Zákaz retroaktivity
Kapitola 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
Článek 133
Hodnocení
Kapitola 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
Článek 136
Uchovávání dokladů
Kapitola 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
Kapitola 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
Článek 144
Účetní zásady
Článek 145
Finanční výkazy
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
Kapitola 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
Kapitola 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
Článek 155
Účetní opravy
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
Kapitola 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
Kapitola 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
Kapitola 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
Článek 165
Postup udělování absolutoria
Článek 166
Následná opatření
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
Článek 173
Převod prostředků EZZF
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené prostředky
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
Článek 179
Převod prostředků
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
Článek 183
Společné výzkumné středisko
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
Kapitola 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
Oddíl 3
Jiné způsoby plnění rozpočtu
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
Kapitola 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
Kapitola 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Kapitola 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
Článek 202
Závazky
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Článek 207
Finanční limity a částky
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
Článek 211
Přezkum
Článek 212
Zrušení
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Článek 214
Vstup v platnost
PŘÍLOHA
SROVNÁVACÍ TABULKA
Společné prohlášení o otázkách spojených s VFR
Společné prohlášení o výdajích na nemovitosti s odvoláním na článek 203
Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k čl. 203 odst. 3
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že mají být provedeny další změny, včetně změn zohledňujících vstup v platnost Lisabonské smlouvy, mělo by být nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti zrušeno a nahrazeno tímto nařízením.
(2)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanovilo rozpočtové zásady a finanční pravidla, která upravují sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet“), zajišťují řádné a efektivní řízení, kontrolu a ochranu finančních zájmů Unie a zvyšují transparentnost a jejichž dodržování je závazné pro všechny právní akty a všechny orgány. Tyto hlavní zásady, koncepce a struktura uvedeného nařízení, jakož i základní pravidla rozpočtového a finančního řízení by měly být zachovány. Odchylky od těchto hlavních zásad by měly být přezkoumány a co nejvíc zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro rozpočet a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. Je třeba zachovat a posílit hlavní prvky finančních pravidel, k nimž patří úloha účastníků finančních operací, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, interní auditoři, sestavování rozpočtu podle činností, modernizace účetních zásad a pravidel, jakož i hlavní zásady, jimiž se řídí granty.
(3)
Evropská centrální banka (ECB) by vzhledem ke své specifické povaze a úkolům, zejména pokud jde o její nezávislost ve správě vlastních financí, měla být z působnosti tohoto nařízení vyňata, není-li v něm stanoveno jinak.
(4)
Na základě zkušeností z praxe by měla být do tohoto nařízení zapracována pravidla, která budou reagovat na vyvíjející se požadavky plnění rozpočtu, například pokud jde o spolufinancování s jinými dárci, dále v zájmu zefektivnění vnější pomoci, usnadnění využívání zvláštních finančních nástrojů, včetně nástrojů Evropské investiční banky (EIB), a usnadnění plnění rozpočtu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru.
(5)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se omezilo na stanovení obecných rozpočtových zásad a finančních pravidel v souladu se Smlouvami, zatímco prováděcí ustanovení byla upravena v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Článek 290 Smlouvy o fungování EU stanoví, že legislativním aktem lze na Komisi přenést pravomoc přijímat pouze ty nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky uvedeného legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do tohoto nařízení by proto měla být začleněna některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(6)
Policejní a justiční spolupráce v trestních věcech se stala nedílnou součástí jiných politik a vnitřních činností Unie. Existence zvláštních ustanovení o financování této oblasti politiky již proto není odůvodněna, a toto nařízení by ji proto nemělo obsahovat.
(7)
K zajištění transparentnosti by měly být v rozpočtu zaznamenány záruky pro výpůjční a úvěrové operace, které Unie uskutečnila, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
(8)
Měla by být zjednodušena stávající pravidla pro úrokové výnosy z plateb předběžného financování, neboť představují pro příjemce finančních prostředků i útvary Komise nadměrnou administrativní zátěž a způsobují mezi těmito útvary a příjemci finančních prostředků nedorozumění. V zájmu zjednodušení, zejména s ohledem na příjemce grantů, a v souladu se zásadou řádného finančního řízení by již neměla existovat povinnost úročit platby předběžného financování a inkasovat naběhlé úroky. Měla by však existovat možnost upravit tuto povinnost v pověřovací dohodě, aby mohly být úroky z plateb předběžného financování opětovně použity na programy, odečteny od žádostí o platbu nebo získány zpět.
(9)
Pravidla pro přenášení účelově vázaných příjmů by měla zohledňovat rozdíl mezi účelově vázanými příjmy vnějšími a vnitřními. K vyhovění účelu, na nějž dárce dané prostředky určil, by měly být vnější účelově vázané příjmy přenášeny automaticky a používány až do doby, kdy budou provedeny veškeré operace související s daným programem či akcí, na něž byly tyto příjmy vázány. Vnější účelově vázané příjmy získané během posledního roku trvání daného programu či akce by mělo být možno použít rovněž v prvním roce trvání následného programu či akce. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího roku, nestanoví-li toto nařízení jinak.
(10)
Pravidla o prozatímních dvanáctinách by měla být vyjasněna co do počtu dalších dvanáctin, jež mohou být požadovány, a případů, kdy Evropský parlament rozhodne o snížení částky na další výdaje nad rámec prozatímních dvanáctin, kterou schválila Rada.
(11)
Odchylka od zásady univerzality, jež platí pro účelově vázané příjmy, by měla být upravena tak, aby zohledňovala specifika vnitřních účelově vázaných příjmů, jež plynou z prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou na jedné straně a vnějších účelově vázaných příjmů plynoucích od různých dárců, jež tito dárcové váží na konkrétní program či akci, na straně druhé. Vnější dárcové by měli mít mimoto možnost spolufinancovat vnější, zejména operace humanitární pomoci, a to i v případech, kdy základní právní akt takové spolufinancování výslovně nestanoví.
(12)
Uvádění účelově vázaných příjmů v návrhu rozpočtu by mělo být ztransparentněno stanovením pravidla, že tyto částky jsou v návrhu rozpočtu uváděny ve výši, která je ke dni jeho sestavení jistá.
(13)
Pokud jde o zásadu specifikace, jelikož se povinné a nepovinné výdaje nadále nerozlišují, je třeba odpovídajícím způsobem upravit pravidla týkající se převodů prostředků.
(14)
Rovněž pravidla týkající se převodu prostředků by měla být upravena s ohledem na změny vyplývající ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Nedávné zkušenosti navíc ukázaly, jak je důležité zvýšit flexibilitu převodů prostředků na platby na konci roku, zejména v případě strukturálních fondů. Je nezbytné zajistit lepší plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika rozpočtovým hlavám. Za tímto účelem by měla být zjednodušena úprava kategorií převodů a zpružněno schvalování některých převodů. Jako užitečná a efektivní se ukázala zejména možnost, aby Komise rozhodovala o převodech nevyužitých prostředků v případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí. Tato možnost by proto měla platit i v případě podobných událostí, k nimž dojde po 1. prosinci rozpočtového roku. V takových případech by měla Komise z důvodu transparentnosti o svém rozhodnutí převést nevyužité prostředky neprodleně vyrozumět Evropský parlament a Radu.
(15)
Pokud jde o ustanovení o řádném finančním řízení, pověřená schvalující osoba by měla při vypracovávání legislativních návrhů a vytváření příslušných systémů řízení a kontroly přihlédnout k očekávané míře rizika výskytu chyb a k nákladům a přínosům kontrol. Pověřená schvalující osoba by měla ve výroční zprávě o činnosti poskytovat informace o výsledcích kontrol a jejich nákladech a přínosech. Nutným předpokladem efektivity vnitrostátních systémů řízení a kontroly jsou prohlášení řídícího subjektu týkající se těchto systémů, která předkládají subjekty určené členskými státy odpovídající za správu a kontrolu finančních prostředků Unie.
(16)
Zásada transparentnosti zakotvená v článku 15 Smlouvy o fungování EU, jež požaduje, aby orgány jednaly co nejotevřeněji, předpokládá, že pokud jde o plnění rozpočtu, mohou občané vědět, kde a za jakým účelem jsou prostředky Unie vynakládány. Tyto informace podporují demokratickou diskuzi, přispívají k účasti občanů v rozhodovacím procesu Unie a posilují institucionální kontrolu a dohled nad výdaji Unie. Těchto cílů by mělo být dosaženo zveřejněním relevantních informací týkajících se konečných zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců prostředků Unie, nejlépe využitím moderních komunikačních nástrojů, kdy by byly zohledněny legitimní zájmy těchto zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců grantů s ohledem na důvěrnou povahu a bezpečnost informací a v případě fyzických osob na jejich právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Orgány by proto měly při zveřejňování informací uplatňovat v souladu se zásadou proporcionality selektivní přístup. Rozhodnutí zveřejnit informace by měla vycházet z relevantních kritérií, aby byly poskytované informace užitečné.
(17)
V souladu s článkem 316 Smlouvy o fungování EU by měl Evropské radě a Radě příslušet týž oddíl rozpočtu.
(18)
Toto nařízení by mělo zohlednit roční rozpočtový proces tak, jak jej stanovuje Smlouva o fungování EU.
(19)
V souvislosti se sestavováním rozpočtu je důležité jednoznačně vymezit skladbu a předkládání jeho návrhu, který vypracovává Komise. Obsah obecného úvodu, který vlastnímu návrhu rozpočtu předchází, by měl být popsán přesněji. Do nařízení je dále nutno zapracovat ustanovení o finančním plánu na nadcházející léta a o možnosti, aby Komise předkládala na podporu rozpočtových požadavků pracovní dokumenty.
(20)
S ohledem na zvláštní prvky společné zahraniční a bezpečnostní politiky by měly být aktualizovány formy základních právních aktů v této oblasti podle Smlouvy o fungování EU a podle hlav V a VI Smlouvy o EU. Rovněž postupy pro schvalování přípravných opatření v oblasti vnější by měly být upraveny podle Smlouvy o fungování EU.
(21)
Pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, jimiž se řídí zejména podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtu, se v průběhu let příliš zkomplikovala a měla by být zjednodušena. Současně by měl být zachován původní cíl, který toto pověřování třetích osob mělo, totiž zajistit, aby bez ohledu na konkrétní způsob plnění rozpočtu byly výdaje plněny s takovou úrovní kontroly a transparentnosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise.
(22)
Mělo by se jednoznačně rozlišovat mezi případy, kdy je rozpočet plněn přímo Komisí či jejími výkonnými agenturami, případy, kdy rozpočet plní členské státy v rámci sdíleného řízení, a případy, kdy je rozpočet plněn nepřímo prostřednictvím třetích osob. To by mělo umožnit ustavení harmonizovaného režimu pro sdílené a nepřímé řízení, jež bude možné upravovat v souladu s odvětvovými pravidly, zejména plní-li rozpočet členské státy v rámci sdíleného řízení. Tento harmonizovaný režim by měl stanovit zejména hlavní zásady, jimiž se má Komise řídit při rozhodování o nepřímém plnění rozpočtu nebo o jeho plnění v rámci sdíleného řízení, a hlavní zásady, jimiž se mají řídit osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu. Komise by měla mít možnost uplatňovat pravidla a postupy Unie nebo akceptovat uplatňování pravidel a postupů pověřené osoby za předpokladu, že jí tato osoba zaručí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie. V rámci úkolů dohledu, jež Komise plní, je rovněž zapotřebí stanovit soubor povinností kontroly a auditu, včetně kontroly a schválení účetní závěrky, a to pro všechny způsoby plnění rozpočtu.
(23)
Pravidla pro hodnocení ex ante u subjektů a osob pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci nepřímého řízení by měla být změněna tak, aby všechny pověřené subjekty a osoby zajišťovaly takovou úroveň ochrany finančních zájmů, která je rovnocenná úrovni požadované podle tohoto nařízení.
(24)
Jak ukazuje zkušenost se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, měly by být v tomto nařízení upraveny další kategorie těchto partnerství, aby bylo možno vybírat z širšího spektra nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž úprava je pružnější než úprava, kterou se řídí orgány Unie, a která je pro soukromoprávní partnery přístupnější. Tyto dodatečné kategorie by měly zahrnovat soukromoprávní subjekty členského státu a subjekty zřízené základním právním aktem a mající finanční pravidla, jež dodržují zásady nutné k zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
(25)
Pro účely článku 317 Smlouvy o fungování EU by toto nařízení mělo zpřísnit základní povinnosti kontroly a auditu, jež mají členské státy v případě plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení, protože v současnosti jsou tyto povinnosti upraveny pouze v odvětvových pravidlech. Je proto nezbytné zapracovat do něj ustanovení o harmonizované správní struktuře na vnitrostátní úrovni, jež stanoví jednotný rámec pro všechny dotčené oblasti politiky. Tento rámec by neměl vytvářet další kontrolní struktury, nýbrž by měl umožnit členským státům, aby určily subjekty pověřené řízením a kontrolou finančních prostředků Unie. Dále by měla být v tomto nařízení obsažena ustanovení o společných povinnostech řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, každoroční prohlášení řídícího subjektu, kterým řídící subjekty přebírají odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jíž byly pověřeny, kontrola a schvalování účetní závěrky a mechanismy oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise, aby byl vytvořen ucelený legislativní rámec, který by poskytoval také vyšší celkovou právní jistotu a zajišťoval účinnost kontrol a nápravných opatření i větší ochranu finančních zájmů Unie. Podrobná ustanovení by měla zůstat předmětem úpravy odvětvových nařízení. V rámci přístupu jednotného auditu a s cílem omezit další administrativní zátěž vyplývající z opakovaných kontrol mohou členské státy poskytnout Komisi prohlášení, která budou v souladu s příslušnými ústavními požadavky podepsána na vhodné celostátní nebo regionální úrovni.
(26)
Některá ustanovení o povinnostech pověřené schvalující osoby by měla být jasněji vymezena, zejména ta o kontrolách ex ante a ex post, jež pověřená schvalující osoba zavádí, a o jejích povinnostech podávat zprávy. V tomto ohledu by měl být obsah výroční zprávy pověřené schvalující osoby o činnosti aktualizován v souladu s praxí, podle níž tato zpráva obsahuje požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž pověřená schvalující osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností.
(27)
Měla by být jasněji vymezena odpovědnost účetního Komise. Zejména by mělo být specifikováno, že pouze účetní Komise je oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní ostatních orgánů vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány.
(28)
V zájmu snazšího provádění určitých programů nebo akcí, jímž jsou pověřeny zejména finanční instituce, by mělo toto nařízení stanovit možnost zřizovat svěřenské účty. Tyto bankovní účty by měly být zřizovány jménem Komise nebo na její účet v účetním systému finanční instituce. Spravovat by je měla tato finanční instituce, odpovědnost za tuto správu by měla nést příslušná schvalující osoba a mělo by být možné je zřizovat v jiných měnách než v eurech.
(29)
Pokud jde o příjmové operace, je vzhledem k rozpočtovým potřebám nutno zefektivnit pravidla, jimiž se řídí odhady pohledávek. Tyto odhady by se měly povinně zaznamenávat v případě, lze-li příslušné příjmy očekávat s určitou mírou pravděpodobnosti a přiměřeně je kvantifikovat. V zájmu zjednodušení by měla být zavedena některá zvláštní ustanovení o postupech pro úpravu a rušení odhadů pohledávek.
(30)
Měla by být jasněji vymezena i zpřísněna pravidla pro inkaso. Zejména by mělo být upřesněno, že zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie. Mimoto by k posílení ochrany finančních zájmů Unie členské státy neměly s nároky na vrácení finančních prostředků Unie zacházet méně výhodně, než je tomu u nároků veřejných subjektů na jejich území.
(31)
S přihlédnutím k nutnosti snížit riziko související se správou dočasně vybraných pokut, sankcí a veškerých příjmů z nich plynoucích by tyto částky měly být zaznamenávány jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v rozpočtovém roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků proti rozhodnutí o uložení pokuty nebo sankce.
(32)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Platby předběžného financování by navíc měla pravidelně zúčtovávat příslušná schvalující osoba v souladu s účetními pravidly, která vymezí účetní Komise. Za tímto účelem by měly smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody obsahovat příslušná ustanovení.
(33)
Toto nařízení by mělo podporovat cíl vytvoření elektronické správy, a zejména využívání elektronických údajů při výměně informací mezi orgány a třetími osobami.
(34)
Za určitých podmínek by měla být povolena možnost společných zadávacích řízení se státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) nebo se zeměmi kandidujícími na členství v Unii.
(35)
Pravidla pro vyloučení, zejména z účasti na zadávacích řízeních, by měla být zdokonalena, aby se posílila ochrana finančních zájmů Unie.
(36)
Vzhledem k tomu, že využívání vlastních zdrojů ECB a EIB je předmětem finančního zájmu Unie, měly by tyto finanční instituce získat přístup k informacím z ústřední databáze zřízené k ochraně finančních zájmů Unie.
(37)
Pro uveřejňování rozhodnutí o uložení správních a finančních sankcí, zejména ve vztahu k veřejným zakázkám, je třeba přijmout řádný právní základ, který bude v souladu s požadavky na ochranu údajů. Z důvodu ochrany údajů a bezpečnosti by uveřejňování těchto rozhodnutí mělo zůstat i nadále nepovinné.
(38)
Požadavek, aby zhotovitelé, dodavatelé a poskytovatelé poskytnuli záruky, by již neměl být automatický, nýbrž by měl být založen na analýze rizik.
(39)
Z důvodu právní jistoty je nutné jasně stanovit rozsah grantů a finančních nástrojů. Podrobnější vymezení zvláštních podmínek vztahujících se na granty na jedné straně a na finanční nástroje na straně druhé by rovněž mělo přispět k maximalizaci dopadu obou typů finanční podpory.
(40)
Pravidla pro udělování grantů, která se vztahují na subjekty vytvořené zvlášť za účelem určité akce, by měla být upravena, aby usnadnila přístup k financování Unií a správu grantů žadatelům o grant a příjemcům grantů, kteří se dohodli pracovat společně v rámci společenství nebo seskupení zřízeného v souladu s vnitrostátním právem, zejména pokud zvolená právní forma poskytuje pevné a spolehlivé prostředí spolupráce. Kromě toho, s ohledem na omezená finanční rizika pro Unii a nutnost vyhnout se přidání další vrstvy smluvních požadavků ke stávajícím strukturálním ujednáním, by měly mít subjekty přidružené k příjemci grantu trvalým kapitálovým nebo právním vztahem právo vykazovat náklady způsobilé k financování z grantu, aniž by musely splňovat veškeré povinnosti, které má příjemce grantu.
(41)
Zkušenosti s financováním za použití jednorázových částek a paušálů ukázaly, že tyto formy financování značně zjednodušily správní postupy a podstatně snížily riziko chyb. Vedle toho se pro některé typy akcí ukázalo vhodným financování na základě výstupů. V této souvislosti by se měly zpružnit podmínky využívání zjednodušených forem grantů stanovených na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálů. Zejména by mělo být povoleno stanovovat částky na základě individuálního přístupu k příjemcům grantu, a to i v případech, kdy daný příjemce tyto částky vykazuje v souladu se svými obvyklými postupy účtování nákladů, aby se snížily administrativní zátěž a náklady nesené příjemcem grantu zvlášť za účelem poskytování finančních zpráv Unii.
(42)
S cílem odstranit překážky účasti na grantových programech Unie osobám, které mají nutnou odbornost, avšak nejsou odměňovány formou mzdy, jak tomu může být u osob pracujících v malých strukturách, by pravidla vztahující se na granty měla přihlížet ke konkrétním systémům odměňování, které uplatňují malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 týkajícím se vymezení mikropodniků a malých a středních podniků (5).
(43)
Zásady neziskovosti a spolufinancování by měly být upraveny s ohledem na praktické zkušenosti a na rozdíly v jejich výkladu a uplatňování, jež vedou k chybám a příležitostně i k nezamýšleným účinkům. Zejména je nutné zaměřit definici zisku na způsobilé náklady a příjmy získané k jejich financování, aby došlo ke zjednodušení podávání zpráv příjemci grantů a aby tito příjemci diverzifikovali své zdroje financování. Komise by navíc neměla předpokládat, že další dárci nebudou chtít získat přebytek, který by vznikl na základě jejich příspěvku, zpět, a proto by měla inkasovat pouze zisk, který je úměrný udělenému grantu. A konečně, ukázalo se, že zásada postupného snižování grantů na provozní náklady není účinným nástrojem k omezení závislosti příjemců grantů na finančních prostředcích Unie. Navíc po nezbytném zavedení výjimek v řadě základních právních aktů a v případě zjednodušené formy udělování grantů došlo k podstatnému omezení použitelnosti zásady postupného snižování. Proto by se měl vzhledem k těmto nevýhodám zrušit požadavek na postupné snižování grantů udělených na provozní náklady.
(44)
Subjektům s omezenými administrativními zdroji, které mohou být přednostní cílovou skupinou některých grantových programů a být nezbytné pro dosažení politických cílů Unie, by měl být přístup k finančním prostředkům Unie usnadněn dalším zjednodušením postupů týkajících se grantů nízké hodnoty.
(45)
Za účelem zajištění právní jistoty a vytvoření jediného souboru základních finančních pravidel, o který se mohou příjemci grantů opírat při všech programech Unie, by mělo toto nařízení stanovit kritéria pro způsobilost nákladů a konkrétní podmínky, které se vztahují na určité kategorie nákladů, a mělo by vyžadovat jejich důsledné uplatňování.
(46)
Měly by být harmonizovány podmínky spolufinancování formou přijímání věcného plnění od třetích osob a podmínky stanovování jeho hodnoty, aby se snížila rizika chyb a sporů.
(47)
Z důvodu transparentnosti a aby byly zohledněny jejich specifická omezení vzhledem k plánování, měli by být žadatelé o grant ve výzvě k podávání návrhů informováni o době, která podle očekávání uplyne do podpisu grantové dohody nebo do oznámení o udělení grantu. Z téhož důvodu by toto nařízení mělo stanovit referenční dobu založenou na zkušenostech a na očekávaných důsledcích zavedených zjednodušujících opatření.
(48)
Jsou-li zjištěny systémové nebo opakující se chyby, které mají významný dopad na řadu grantů, mělo by být za přísných podmínek povoleno rozšíření zjištění auditu na neauditované granty, na něž mají tyto chyby dopad, aby se snížila finanční a administrativní zátěž spojená s kontrolami a audity na místě. K extrapolaci míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, by se Komise měla uchýlit pouze v případě, kdy není možné nebo účelné za vynaložení přiměřeného úsilí pro každý z těchto grantů přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů.
(49)
Toto nařízení by mělo stanovit standardní doby, po které jsou příjemci grantu povinni uchovávat dokumenty týkající se grantů poskytnutých Unií, aby se zabránilo rozdílným nebo neúměrným smluvním požadavkům a současně poskytl Komisi a Účetnímu dvoru dostatek času k získání přístupu k těmto údajům a k provedení kontrol ex post a auditů nezbytných pro ochranu finančních zájmů Unie.
(50)
Za určitých podmínek by měla být rozšířena možnost příjemce grantu poskytovat finanční podporu třetím osobám, aby se usnadnilo řádné provádění programů zaměřených mimo jiné na velkou skupinu fyzických osob, jichž lze dosáhnout pouze za pomoci grantů přidělovaných na kaskádovém principu. Nicméně je nutné zachovat zásadu, podle níž příjemce grantu nesmí při poskytování finanční podpory třetím osobám jednat dle vlastního uvážení, zejména s cílem zamezit záměně možnosti dané příjemcům grantů, aby na vlastní odpovědnost navrhovali a prováděli akce, jež obdrží finanční podporu jakožto činnosti způsobilé k financování, s možností pověřit určité subjekty nebo osoby úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci sdíleného nebo nepřímého řízení.
(51)
Mělo by se usnadnit využívání cen jakožto cenné formy finanční podpory a ujasnit příslušná pravidla, aby byly ceny odděleny od systému grantů a aby byl odstraněn odkaz na předpokládané náklady. Ceny však nejsou vhodné pro všechny cíle politiky Unie, a měly by se proto považovat za doplněk dalších finančních nástrojů, jako jsou granty, nikoli za jejich náhradu.
(52)
Finanční nástroje mohou přispívat k maximalizaci účinku finančních prostředků Unie, jestliže jsou tyto finanční prostředky spojeny s dalšími zdroji a aktivují je. Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje nelze považovat za služby nebo granty, je zapotřebí zavést nový druh finanční podpory. Finanční nástroje by měly být využívány pouze za přísných podmínek, aby pro rozpočet nevznikala žádná rozpočtová rizika a aby nemohlo dojít k narušování trhu, které by bylo v rozporu s pravidly pro státní podporu.
(53)
V rámci ročního přídělu prostředků schváleného Evropským parlamentem a Radou na určitý program by se měly finanční nástroje využívat pouze doplňkově, a to na základě hodnocení ex ante, které prokáže, že z hlediska dosažení politických cílů Unie jsou tyto finanční nástroje účinnější než jiné formy financování Unií, včetně grantů.
(54)
Finanční nástroje by měly být schváleny základním právním aktem, který stanoví zejména jejich cíle a dobu použití. Jsou-li v řádně odůvodněných případech finanční nástroje vytvořeny jinak než základním právním aktem, měly by být v rámci rozpočtu schváleny Evropským parlamentem a Radou.
(55)
Měly by být vymezeny nástroje spadající potenciálně pod část první hlavu VIII, jako jsou půjčky, záruky, kapitálové investice, kvazikapitálové investice a nástroje pro sdílení rizik. Definice nástrojů pro sdílení rizik by měla umožňovat zařazení podpory úvěrů v případě projektových dluhopisů, pokrytí rizika spojeného s obsluhou dluhu a omezení úvěrových rizik držitelů dluhopisů na základě podpory úvěrů ve formě půjčky nebo záruky.
(56)
Roční splátky, včetně splátek kapitálu, poskytnutých záruk a splátek jistin půjček by měly představovat vnitřní účelově vázané příjmy. Příjmy včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech by se měly do rozpočtu zahrnout až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení. Toto nařízení by mělo stanovit zásady a podmínky týkající se finančních nástrojů a pravidla pro omezení finanční odpovědnosti Unie, boj proti podvodům a praní peněz, likvidaci finančních nástrojů a výkaznictví.
(57)
Předkládání účetních závěrek by mělo být zjednodušeno tím, že účetní závěrky Unie budou obsahovat pouze konsolidované finanční výkazy a souhrnné rozpočtové účty. Rovněž by mělo být vyjasněno, že se proces konsolidace týká pouze orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním.
(58)
Jak vyžadují mezinárodně uznávané účetní standardy, z nichž vycházejí účetní předpisy Unie, měly by se penzijní závazky a další závazky týkající se zaměstnaneckých výhod zaznamenávat v účtech Unie, samostatně vykazovat v rozvaze Unie a podrobněji vysvětlit v příloze k účetním výkazům.
(59)
Aby se jasně oddělily úkoly a odpovědnost účetního Komise od úkolů a odpovědnosti, jimiž jsou pověřeni účetní orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním, měl by každý orgán nebo subjekt připravit zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok a do 31. března následujícího rozpočtového roku ji zaslat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
(60)
Je nezbytné aktualizovat pravidla a zásady Unie týkající se účetnictví, aby se zajistil jejich soulad s Mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor.
(61)
Účetní dvůr by měl zajistit, aby jakákoli jeho zjištění, která by mohla mít vliv na účetní závěrku auditovaných subjektů nebo na legalitu anebo správnost uskutečněných operací, byla předána dotčeným orgánům nebo subjektům včas, aby měly dostatek času na tato zjištění reagovat.
(62)
Měla by být aktualizována ustanovení týkající se předběžné a konečné účetní závěrky, aby byly především pro účely výkaznictví poskytovány informace, jež by měly doprovázet účetní závěrky zaslané účetnímu Komise za účelem konsolidace.
(63)
Pokud jde o informace, které má Komise předkládat v souvislosti s udílením absolutoria, měla by Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zejména hodnotící zprávu o financích Unie podle článku 318 Smlouvy o fungování EU.
(64)
Pokud jde o zvláštní ustanovení tohoto nařízení týkající se strukturálních fondů, fondů soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravovaných v rámci sdíleného řízení, je třeba zachovat možnost vrácení plateb předběžného financování a opětovného dání k dispozici prostředků za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (6). Odchylně od pravidla pro přenos prostředků by Komise rovněž měla mít možnost přenášet prostředky na závazky, které jsou k dispozici na konci rozpočtového roku a které plynou z vracení plateb uhrazených v rámci předběžného financování, a to až do ukončení programu, a využít tyto prostředky na závazky, pokud jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
(65)
Je třeba vyjasnit účast Společného výzkumného střediska (SVS) na zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů. Příjmy vyplývající z činností, které souvisejí s účastí na těchto řízeních, by navíc měly být výjimečně považovány za vnější účelově vázané příjmy, aby byly tyto související činnosti prováděny efektivně.
(66)
Zvláštní ustanovení o provádění vnějších akcí by měla být přizpůsobena změnám způsobů plnění rozpočtu a měl by být stanoven diferencovaný přístup pro případy, kdy Unie musí reagovat na naléhavé humanitární situace, mezinárodní krize nebo potřeby třetích zemí, které procházejí procesem demokratizace.
(67)
Toto nařízení by mělo stanovit obecné podmínky, za nichž je možné poskytnout rozpočtovou podporu jako nástroj v rámci vnější činnosti. Tyto podmínky by se měly vztahovat k zajišťování dostatečně transparentního, spolehlivého a účinného hospodaření s veřejnými finančními prostředky. Komise by měla navíc v rozhodnutích o financování rozhodnout o cílech a očekávaných výsledcích, na jejichž dosažení by měla být vázána výplata rozpočtové podpory. Tyto prvky a podmínky, za nichž má být rozpočtová podpora vyplácena, by měly být obsaženy ve finanční dohodě uzavřené s přijímající zemí.
(68)
Komise by měla mít pravomoc vytvářet a spravovat svěřenské fondy Unie pro akce v případě mimořádných událostí, po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce, aby se posílila mezinárodní úloha Unie v oblasti vnějších akcí a rozvoje, jakož i zvýšila její viditelnost a efektivita její činnosti. Ačkoli tyto svěřenské fondy nebudou začleněny do rozpočtu, měly by být spravovány podle tohoto nařízení v míře, která je zapotřebí pro zajištění bezpečnosti a transparentnosti při využívání finančních prostředků Unie. Komise by za tímto účelem měla předsedat správní radě jednotlivých svěřenských fondů, aby zajistila zastoupení dárců a rozhodovala o využívání finančních prostředků. Funkci účetního pro všechny svěřenské fondy by měl navíc vykonávat účetní Komise.
(69)
Lhůta pro uzavírání smluv a schvalování grantů subjekty, jimž bylo v rámci nepřímého řízení svěřeno provádění vnějších akcí, by měla být omezena na tři roky od podpisu pověřovací dohody, pokud nenastanou konkrétní naléhavé vnější okolnosti. Tato lhůta by se však neměla vztahovat na víceleté programy prováděné v rámci postupů pro strukturální fondy. Pravidla pro zrušení prostředků v případě těchto víceletých programů by měla stanovit odvětvová pravidla.
(70)
S ohledem na zvláštní pravidla o zadávání veřejných zakázek týkající se vnějších akcí by se mělo státním příslušníkům třetích zemí usazeným v přijímajících zemích umožnit, aby se účastnili zadávacích řízení, a to i tehdy, je-li určitý program prováděn bez základního právního aktu a je to řádně odůvodněno výjimečnými okolnostmi.
(71)
Způsob, jakým orgány v současnosti hlásí Evropskému parlamentu a Radě projekty v oblasti nemovitostí, by měl být zlepšen. Orgány by měly Evropský parlament a Radu předem informovat o svých budoucích projektech v oblasti nemovitostí a o různých fázích těchto projektů. V případě projektů v oblasti nemovitostí se značným dopadem na rozpočet by se mělo vyžadovat schválení Evropským parlamentem a Radou, a nikoli jejich pouhé stanovisko.
(72)
Orgány by měly mít možnost vytvořit si dlouhodobou strategii v oblasti nemovitostí a využívat nižších úrokových sazeb, které se uplatňují v důsledku příznivého úvěrovému ratingu Unie na finančních trzích. Za tímto účelem by měly mít možnost brát si půjčky na nákup nemovitostí. To by umožnilo řešit složitost stávajícího systému a zároveň ušetřit na nákladech a zavést větší transparentnost.
(73)
Na základě zkušeností by toto nařízení mělo jasně stanovit rozsah činnosti, výběrové řízení a platové podmínky týkající se fyzických osob, které jsou vybírány jako odborníci.
(74)
Za účelem doplnění a změn některých prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Obsah a rozsah každého přenesení pravomocí jsou podrobně uvedeny v příslušných článcích. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci vypracovávání aktů v přenesené pravomoci vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(75)
Toto nařízení by mělo být revidováno jen tehdy, je-li to nezbytné, ale nejpozději dva roky před uplynutím platnosti prvního víceletého finančního rámce následujícího po roce 2013. Příliš časté revize jsou spojeny s nepřiměřenými náklady na přizpůsobení správních struktur a postupů novým pravidlům. Platná pravidla mohou být navíc uplatňována příliš krátkou dobu na to, aby z toho bylo možné vyvodit platné závěry.
(76)
Měla by se stanovit přechodná ustanovení. Toto nařízení by se mělo uplatňovat pouze po přijetí aktů v přenesené pravomoci, které mají obsahovat pravidla pro jeho uplatňování, jež by měly vstoupit v platnost v prosinci 2012. S cílem vyhnout se tomu, že by se nové finanční nařízení začalo uplatňovat poslední měsíc v roce, je vhodné jeho použitelnost odložit na 1. leden 2013. Navíc je vhodné odložit použitelnost ustanovení týkajících se způsobů plnění rozpočtu a finančních nástrojů na 1. leden 2014, aby byl zajištěn soulad s odvětvovými pravidly. A konečně, aby bylo možné ustanovení o převodu prostředků na platby v rámci strukturálních fondů na konci roku uplatňovat již v rozpočtu na rok 2012, je vhodné, aby se uvedená ustanovení použila již ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
(77)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné včas přijmout akty v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení. Včasný vstup tohoto nařízení v platnost je nezbytný k tomu, aby byla pravidla obsažená v aktech v přenesené pravomoci použitelná od 1. ledna 2013, a nenastaly tak obtíže spojené se změnou finančních pravidel v průběhu rozpočtového roku.
(78)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) a vydal stanovisko dne 15. dubna 2011 (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanovuje pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a pro předkládání účetnictví a jeho audit.
2. Toto nařízení se vztahuje na plnění rozpočtu Zásobovací agentury Euratomu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„Unií“ Evropská unie, Evropské společenství pro atomovou energii nebo obojí, podle souvislostí;
b)
„orgánem“ Evropský parlament, Evropská rada, Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ); Evropská centrální banka se za orgán Unie nepovažuje;
c)
„rozpočtem“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro Unii považují za nezbytné;
d)
„základním právním aktem“ právní akt, který stanovuje právní základ pro činnost a pro plnění odpovídajících výdajů zapsaných do rozpočtu.
Základní právní akt může mít kteroukoli z těchto forem:
i)
při uplatňování Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) formu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, nebo
ii)
při uplatňování hlavy V Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) jednu z forem uvedených v čl. 26 odst. 2, čl. 28 odst. 1, článku 29, čl. 31 odst. 2 a v článcích 33 a 37 Smlouvy o EU.
Doporučení a stanoviska se nepovažují za základní právní akty;
e)
„způsobem plnění rozpočtu“ způsob plnění rozpočtu popsaný v článku 58, 59 nebo 60;
f)
„pověřovací dohodou“ dohoda uzavřená se subjekty a osobami pověřenými úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i) až viii);
g)
„příjemcem grantu“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla podepsána grantová dohoda nebo které bylo oznámeno rozhodnutí o udělení grantu;
h)
„zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem“ fyzická nebo právnická osoba, jíž byla zadána veřejná zakázka;
i)
„příjemcem finančních prostředků“ příjemce grantu, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel anebo kterákoli fyzická či právnická osoba, která získá ceny nebo finanční prostředky v rámci určitého finančního nástroje;
j)
„cenou“ finanční příspěvek udílený jako odměna za úspěch v soutěži;
k)
„půjčkou“ smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci půjčky k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu, již je příjemce půjčky povinen splatit v dohodnuté době;
l)
„zárukou“ písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za všechny či některé závazky či povinnosti třetí osoby anebo nebo za úspěšné splnění povinností touto třetí osobou, nastane-li událost, která vede k uplatnění takové záruky, například prodlení při splácení půjčky;
m)
„kapitálovou investicí“ poskytnutí kapitálu společnosti investorem přímo či nepřímo výměnou za celkové nebo částečné vlastnictví této společnosti, při němž může investor převzít určitou kontrolu nad řízením společnosti a podílet se na jejím zisku;
n)
„kvazikapitálovou investicí“ takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, obvykle nezajištěného a podřízeného, který lze převést na kapitál nebo na preferenční kapitál;
o)
„nástrojem ke sdílení rizik“ finanční nástroj, který umožňuje sdílet definované riziko mezi dvěma či více subjekty, případně výměnou za dohodnutou odměnu;
p)
„finančními nástroji“ opatření finanční podpory Unie poskytovaná z rozpočtu na doplňkovém základě a zaměřená na plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik a tam, kde je to vhodné, mohou být spojeny s granty;
q)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
r)
„kontrolou“ jakékoli opatření přijaté za účelem poskytnutí přiměřené záruky účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací, spolehlivosti výkaznictví, ochrany majetku a informací, předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a náprava a následná opatření reagující na tyto podvody a nesrovnalosti, jakož i náležité řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb. Kontroly mohou zahrnovat různá ověření, jakož i provádění jakýchkoli strategií a postupů k dosažení cílů uvedených v první větě;
s)
„ověřením“ ověření konkrétního aspektu příjmové nebo výdajové operace.
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
1. Ustanovení, která se týkají plnění příjmů a výdajů rozpočtu a jsou obsažena v základním aktu, musí dodržovat rozpočtové zásady stanovené v části první hlavě II.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, musí být ve všech návrzích nebo jejich změnách předložených legislativnímu orgánu jasně vyznačena ustanovení obsahující odchylky od ustanovení jiných než části první hlavy II nebo od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a v příslušných bodech odůvodnění a v důvodové zprávě ke každému takovému návrhu musí být uvedeny konkrétní důvody těchto odchylek.
Článek 4
Lhůty, data a termíny
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na lhůty stanovené v tomto nařízení nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (10).
Článek 5
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (11) a nařízení (ES) č. 45/2001.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
KAPITOLA 1
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
1. Rozpočet zahrnuje:
a)
příjmy a výdaje Unie včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a operačních výdajů, které vzniknou z uplatňování uvedených ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu;
b)
příjmy a výdaje Evropského společenství pro atomovou energii.
2. V rozpočtu se v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. d) zaznamenávají záruky pro výpůjční a úvěrové operace Unie, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Aniž je dotčen článek 83, lze příjem vybrat nebo výdaj uskutečnit pouze tehdy, je-li zaznamenán v některé rozpočtové položce.
2. Výdaje mohou být přiděleny na závazek nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků.
3. Do rozpočtu mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Úrokové výnosy z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu nepřísluší Unii, pokud to nevyplývá z pověřovacích dohod jiných než pověřovacích dohod uzavřených s třetími zeměmi nebo subjekty jimi určenými. V případech, pro které je tak stanoveno, se úrok buď znovu použije na příslušnou činnost, nebo se v souladu s čl. 23 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) odečte od žádostí o platby, nebo se získá zpět.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zúčtování úrokových výnosů z plateb předběžného financování.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Prostředky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 10
Druhy prostředků
1. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
2. S výhradou čl. 86 odst. 4 a čl. 189 odst. 2 kryjí prostředky na závazky v průběhu rozpočtového roku celkové náklady přijatých právních závazků.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
4. Odstavci 1 a 2 tohoto článku nejsou dotčena zvláštní ustanovení části druhé hlav I, IV a VI ani možnost, aby byly prostředky přiděleny na závazek jako celek nebo aby byly rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky.
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
1. Příjmy rozpočtového roku se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku. Vlastní zdroje na měsíc leden následujícího rozpočtového roku lze však poskytnout předem podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (12).
2. Vlastní zdroj vycházející z daně z přidané hodnoty, doplňkový zdroj založený na hrubém národním důchodu a případné finanční příspěvky mohou být účetně upraveny podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Prostředky schválené na určitý rozpočtový rok se použijí výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazek a zaplacených v dotčeném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků přidělených na daný rozpočtový rok.
4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků přijatých do 31. prosince. Výjimkou jsou souhrnné rozpočtové závazky uvedené v čl. 86 odst. 4 a finanční dohody uvedené v čl. 189 odst. 2 a uzavřené s třetími zeměmi, které se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním do 31. prosince uvedeného roku.
6. Odchylně od odstavců 3, 4 a 5 se výdaje Evropského zemědělského záručního fondu účtují do rozpočtového roku podle pravidel uvedených v části druhé hlavě I.
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Prostředky zapsané v rozpočtu lze přidělit na závazky s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet s konečnou platností přijat, není-li v části druhé hlavách I a VI stanoveno jinak.
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší.
Prostředky však mohou být přeneseny, a to výlučně do následujícího rozpočtového roku, v souladu s odstavci 2 a 3 na základě rozhodnutí dotčeného orgánu přijatého do 15. února, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 4.
2. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny na závazky, lze přenést:
a)
částky odpovídající prostředkům na závazky nebo nerozlišeným prostředkům na závazky týkajícím se projektů v oblasti nemovitostí, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na určitý závazek dokončena do 31. prosince. Tyto částky mohou být přiděleny na závazek do 31. března následujícího roku nebo, v případě částek týkajících se projektů v oblasti nemovitostí, do 31. prosince následujícího roku;
b)
částky, které jsou nezbytné, poněvadž legislativní orgán přijal základní právní akt v průběhu posledního čtvrtletí rozpočtového roku a Komise nebyla schopna prostředky určené na tento účel přidělit na závazky do 31. prosince.
3. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky na platby stanovené v příslušných rozpočtových položkách na příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům.
Dotčený orgán použije přednostně prostředky schválené na běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.
4. Nerozlišené prostředky, které na konci rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.
5. O přijatém rozhodnutí o přenosu prostředků uvědomí dotčený orgán Evropský parlament a Radu do 15. března a pro každou rozpočtovou položku uvede, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 použita na každý přenos.
6. Aniž je dotčen článek 14, prostředky zapsané do rezervy a prostředky na výdaje na zaměstnance se nepřenášejí. Pro účely tohoto článku zahrnují výdaje na zaměstnance odměny a příspěvky pro členy a zaměstnance orgánů, na které se vztahuje služební řád.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rušení prostředků a jejich přenášení do dalšího rozpočtového roku.
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Přenos účelově vázaných příjmů uvedených v článku 21 a z nich plynoucích prostředků, které k 31. prosinci zůstaly nevyužity a jsou k dispozici, se řídí těmito pravidly:
a)
vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity dříve, než jsou ukončeny všechny operace související s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány. Vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;
b)
vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku, s výjimkou vnitřních účelově vázaných příjmů vymezených v čl. 21 odst. 3 písm. g), které se přenášejí automaticky.
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Aniž jsou dotčeny články 178 a 182, pokud je přidělení prostředků na závazek v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu zrušeno, protože akce, na niž byly prostředky určeny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, odpovídající prostředky se zruší.
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností přijat, použije se postup stanovený v čl. 315 prvním pododstavci Smlouvy o fungování EU (systém prozatímních dvanáctin). Závazky lze přijímat a platby lze uskutečňovat v mezích stanovených v odstavci 2 tohoto článku.
2. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.
Horní mez prostředků stanovená v návrhu rozpočtu nesmí být překročena.
Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Tato částka však nesmí překročit jednu dvanáctinu prostředků zapsaných ve stejné kapitole návrhu rozpočtu.
3. Prostředky schválenými v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, jak je uvedeno v odstavcích 1 a 2, se rozumějí prostředky, které byly odsouhlaseny v rozpočtu, včetně opravných rozpočtů, po úpravě o převody uskutečněné v daném rozpočtovém roce.
4. Pokud to kontinuita činnosti Unie a potřeby řízení vyžadují, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, s výjimkou řádně odůvodněných případů, schválit výdaje nad rámec jedné prozatímní dvanáctiny, které však nepřekračují součet čtyř prozatímních dvanáctin, pro závazky i pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2. Rozhodnutí o schválení výdajů předá Rada neprodleně Evropskému parlamentu.
Uvedené rozhodnutí vstupuje v platnost třicet dnů po přijetí, pokud Evropský parlament:
a)
v této lhůtě nerozhodne většinou hlasů všech svých členů o snížení těchto výdajů, přičemž v tomto případě Komise předloží nový návrh; nebo
b)
neinformuje Radu a Komisi o tom, že tyto výdaje snížit nechce, přičemž v tomto případě rozhodnutí vstoupí v platnost před uplynutím třiceti dnů.
Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.
5. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení čtyř prozatímních dvanáctin poskytnutých v souladu s odstavcem 4 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti Unie v dané oblasti, lze výjimečně schválit překročení výše prostředků zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Evropský parlament a Rada v takovém případě postupují podle odstavce 4. Celková výše prostředků dostupných v rozpočtu na předchozí rozpočtový rok nebo v předloženém návrhu rozpočtu však nesmí být v žádném případě překročena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Unie a subjekty uvedené v článku 208 si nesmějí v rámci rozpočtu brát půjčky.
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
1. Zůstatek každého rozpočtového roku se zapisuje do rozpočtu následujícího rozpočtového roku jako příjem v případě přebytku nebo jako prostředky na platby v případě schodku.
2. Odhady takových příjmů nebo prostředků na platby se zapisují do rozpočtu během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu předloženého v souladu s článkem 39. Odhady se vypracovávají v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Po předložení předběžné účetní závěrky za každý rozpočtový rok se rozdíl mezi touto závěrkou a odhady zapisuje do rozpočtu pro následující rozpočtový rok prostřednictvím opravného rozpočtu, jehož jediným předmětem je právě uvedený rozdíl. V tomto případě Komise předloží návrh opravného rozpočtu do patnácti dnů po předložení předběžné účetní závěrky současně Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
1. Víceletý finanční rámec a rozpočet se sestavují a plní v eurech a účty se vedou v eurech. Pro účely peněžních toků uvedených v čl. 68 odst. 1 jsou však účetní, v případě zálohových účtů správci zálohových účtů a pro účely správního řízení Komise a ESVČ příslušná schvalující osoba oprávněni provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přepočítacího kurzu mezi eurem a ostatními měnami.
KAPITOLA 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Aniž je dotčen článek 21, celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Aniž je dotčen článek 23, všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
Článek 21
Účelově vázané příjmy
1. Pro financování specifických výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.
2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států na určité výzkumné programy v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000;
b)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur, a finanční příspěvky právnických nebo fyzických osob na určité projekty nebo programy vnější pomoci financované Unií a spravované Komisí jejich jménem;
c)
úroky z vkladů a pokuty stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (13);
d)
příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, včetně vlastních účelově určených příjmů orgánů;
e)
finanční příspěvky třetích zemí nebo subjektů mimo Unii, které nespadají pod písmeno b), určené na činnost Unie;
f)
účelově vázané příjmy uvedené v čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2;
g)
vnitřní účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 3 v rozsahu, v jakém jsou doplňkem jiných příjmů uvedených v tomto odstavci.
3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost;
b)
výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazeny novými nebo vyřazeny, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 80;
d)
příjmy z úrokových výnosů z plateb předběžného financování, s výhradou čl. 8 odst. 4;
e)
výnosy z dodávek zboží a poskytnutí služeb a stavebních prací ostatním útvarům uvnitř orgánu, orgánům nebo subjektům, včetně náhrad poskytnutých těmito orgány nebo subjekty za služební cesty, jež byly zaplaceny jejich jménem;
f)
přijaté platby pojistného plnění;
g)
příjmy z pronájmu;
h)
příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně tiskovin a filmů na elektronických nosičích;
i)
finanční prostředky vrácené v rámci určitého finančního nástroje podle čl. 140 odst. 6;
j)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 23 odst. 3 písm. b).
4. Základní právní akt může také stanovit, že příjmy, které stanoví, jsou účelově vázány na specifické výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li základní právní akt jinak.
5. V rozpočtu jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, uvedena odpovídající částka.
Do návrhu rozpočtu lze zapisovat jen ty částky účelově vázaných příjmů, jejichž výše je ke dni sestavení návrhu rozpočtu jistá.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se vytvoření struktury pro vnější a vnitřní účelově vázané příjmy a poskytování odpovídajících prostředků a stanovící pravidla pro příspěvky členských států na výzkumné programy. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se výnosů ze sankcí uložených podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU a účelově vázaných příjmů plynoucích z účasti států ESVO na některých programech Unie.
Článek 22
Darované částky
1. Komise smí přijímat jakékoli částky darované Unii, zejména nadační fondy, dotace, dary a odkazy.
2. Přijetí darovaných částek v hodnotě nejméně 50 000 EUR, které je spojeno s finančními náklady (včetně navazujících nákladů) převyšujícími 10 % hodnoty darované částky, podléhá předchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, jež se usnesou do dvou měsíců od obdržení žádosti Komise. Pokud v této lhůtě nejsou vzneseny námitky, přijme Komise konečné rozhodnutí o přijetí daru.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přijímání částek darovaných Unii.
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
1. Od výše žádostí o platbu, které se v tomto případě schválí jako čisté částky, lze odečíst:
a)
sankce uložené stranám zadaných veřejných zakázek nebo příjemcům grantů;
b)
slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a výkazů nákladů;
c)
úrokové výnosy z plateb předběžného financování;
d)
úpravy v souvislosti s neoprávněně vyplacenými částkami.
Úpravy uvedené v prvním pododstavci písm. d) lze provést přímým snížením nové průběžné platby nebo platby zůstatku poukázané stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, ve stejném článku a ve stejném rozpočtovém roce, kdy došlo k přeplatku.
Na odečty uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) se vztahují účetní pravidla Unie.
2. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, jsou do rozpočtu zaúčtovány bez daně.
3. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí třetí země na základě příslušných dohod, lze do rozpočtu zaúčtovat:
a)
bez daně, nebo
b)
včetně daně. V tomto případě se s následně vrácenou daní nakládá jako s vnitřním účelově vázaným příjmem.
4. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zůstatku rozpočtového roku.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se účtů pro vrácené daně.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
1. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu převádět prostředky:
a)
z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;
b)
z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.
2. Dotčený orgán uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převod uvedený v odstavci 1 tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
3. Každý orgán s výjimkou Komise může Evropskému parlamentu a Radě navrhnout ve svém oddíle rozpočtu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se má převod provést. Tyto převody podléhají postupu stanovenému v článku 27.
4. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu provádět převody v rámci jednotlivých článků bez předchozího vyrozumění Evropského parlamentu a Rady.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů převodů uskutečňovaných orgány jinými než Komisí.
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
1. Komise může ve svém oddíle rozpočtu samostatně provádět:
a)
převody prostředků v rámci kapitol;
b)
pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, které jsou společné pro několik hlav, převody prostředků z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí, a do maximální výše 30 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, do které se převod provádí;
c)
pokud jde o provozní výdaje, převody prostředků mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výše 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Komise uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převody uvedené v prvním pododstavci písm. b) tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
Výjimkou z druhého pododstavce může Komise během posledních dvou měsíců daného rozpočtového roku samostatně převést prostředky související s výdaji na zaměstnance, externí pracovníky a jiné pracovníky z jedné hlavy do druhé až do celkové výše 5 % prostředků na dotčený rozpočtový rok. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu do dvou týdnů od přijetí rozhodnutí.
2. Za předpokladu, že o svém rozhodnutí bezodkladně uvědomí Evropský parlament a Radu, může Komise ve svém oddíle rozpočtu rozhodnout o těchto převodech prostředků z jedné hlavy do druhé:
a)
o převodech prostředků z hlavy „předběžné prostředky“, jak je uvedeno v článku 46, přičemž jediná podmínka pro použití rezervy spočívá v přijetí základního právního aktu podle článku 294 Smlouvy o fungování EU;
b)
v řádně odůvodněných výjimečných případech, jako jsou mezinárodní humanitární katastrofy a krize, které nastanou po 1. prosinci daného rozpočtového roku, o převodech nevyčerpaných prostředků pro tento rozpočtový rok, které jsou dosud k dispozici v rozpočtových hlavách spadajících do okruhu 4 víceletého finančního rámce, do rozpočtových hlav týkajících se operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů interních převodů uskutečňovaných Komisí a důvody žádostí o tyto převody.
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
1. Každý orgán předloží své návrhy na převod současně Evropskému parlamentu a Radě.
2. Evropský parlament a Rada rozhodují o převodech prostředků za podmínek uvedených v odstavcích 3 až 6 tohoto článku, není-li v části druhé hlavě I stanoveno jinak.
3. S výjimkou naléhavých případů rozhodnou Evropský parlament a Rada, jež rozhoduje kvalifikovanou většinou, o každém návrhu na převod do šesti týdnů ode dne jeho obdržení oběma orgány.
4. Návrh na převod je schválen, pokud během uvedených šesti týdnů nastane některý z těchto případů:
a)
Evropský parlament a Rada jej schválí;
b)
schválí jej buď Evropský parlament, nebo Rada a druhý orgán se zdrží jednání;
c)
Evropský parlament i Rada se zdrží jednání nebo nepřijmou rozhodnutí, kterým by návrh na převod pozměnily nebo zamítly.
5. Pokud si Evropský parlament nebo Rada nevyžádají jinak, zkracuje se lhůta šesti týdnů uvedená v odstavci 3 na tři týdny v kterémkoli z těchto případů:
a)
převody činí méně než 10 % prostředků rozpočtové položky, z níž se převod provádí, a nepřesahuje 5 000 000 EUR;
b)
převod se týká pouze prostředků na platby a celková výše převáděné částky nepřesahuje 100 000 000 EUR.
6. Pokud Evropský parlament nebo Rada pozmění výši převodu, který druhý orgán schválil nebo v jehož případě se zdržel jednání, nebo pokud výši převodu pozmění Evropský parlament i Rada, považuje se nižší z obou částek za schválenou, ledaže dotčený orgán svůj návrh na převod vezme zpět.
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
1. Prostředky lze převádět pouze do rozpočtových položek, pro něž jsou v rozpočtu schváleny prostředky nebo které nesou označení „pro memoria“.
2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
1. Na převody uvnitř hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu, strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení části druhé hlav I, II a III.
2. O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje na návrh Komise Evropský parlament a Rada. Pro každé opatření při mimořádné události se předkládá zvláštní návrh.
Pro účely tohoto odstavce se použije postup podle čl. 27 odst. 3 a 4. Nesouhlasí-li Evropský parlament a Rada s návrhem Komise a nemohou dospět ke společnému postoji o použití této rezervy, upustí od rozhodnutí o návrhu Komise na převod.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o převod finančních prostředků z rezervy na pomoc při mimořádných událostech.
KAPITOLA 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané orgánem k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a útvary příslušné pro výdaje předávají informace uvedené v čl. 38 odst. 3 písm. e) Evropskému parlamentu a Radě. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu.
4. Ke zdokonalení rozhodovacího procesu provádějí orgány hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají Evropskému parlamentu, Radě a útvarům příslušným pro výdaje.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante, v polovině období a ex post.
Článek 31
Povinné sestavení finančního výkazu
1. Ke každému návrhu nebo podnětu, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát a který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz a hodnocení ex ante podle čl. 30 odst. 4.
Ke každé změně návrhu nebo podnětu předložené legislativnímu orgánu, která by mohla mít značné dopady na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz vypracovaný orgánem, který tuto změnu navrhuje.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na finanční výkaz.
2. V průběhu rozpočtového procesu poskytuje Komise v návaznosti na vývoj jednání o návrhu nebo iniciativě předložené rozpočtovým orgánem informace nezbytné pro srovnání změn požadovaných prostředků s původními odhady uvedenými ve finančním výkazu.
3. Ke snížení nebezpečí podvodů a nesrovnalostí se ve finančním výkazu podle odstavce 1 uvádějí informace o zavedeném systému vnitřní kontroly, odhad nákladů a přínosů kontrol, který takový systém obnáší, posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb a dále informace o stávajících a zamýšlených opatřeních pro předcházení podvodům a ochranu proti nim.
V této analýze se přihlédne k pravděpodobné míře a typu chyb, ke specifickým podmínkám v dané politické oblasti a k pravidlům, která se na ně vztahují.
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a účelné vnitřní kontroly, která odpovídá jednotlivým způsobům plnění rozpočtu, a v souladu s příslušnými odvětvovými pravidly.
2. Pro účely plnění rozpočtu se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:
a)
rozdělení úkolů;
b)
vhodné řízení rizik a strategii kontroly zahrnující kontroly na úrovni příjemců finančních prostředků;
c)
zabránění střetu zájmů;
d)
přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;
e)
postupy sledování dosažených výsledků a následná opatření reagující na zjištěné nedostatky a výjimky ve vnitřních kontrolách;
f)
pravidelné posuzování řádného fungování systému vnitřní kontroly.
4. Základem účelné vnitřní kontroly je:
a)
provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni příslušných článků kontrolního řetězce;
b)
poskytnutí přístupu k výsledkům provedených kontrol všem příslušným článkům kontrolního řetězce;
c)
tam, kde je to vhodné, spolehnutí se na prohlášení řídícího subjektu od partnerů v plnění rozpočtu a výroků nezávislého auditora za předpokladu, že kvalita odvedené práce je odpovídající a přijatelná a že práce byla provedena v souladu se schválenými standardy;
d)
včasné uplatňování nápravných opatření, včetně uložení odrazujících sankcí tam, kde je to vhodné;
e)
jasné a jednoznačné právní předpisy tvořící základ politik;
f)
odstranění několikanásobných kontrol;
g)
zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.
5. V případě dlouhodobě vysoké chybovosti při provádění určitého programu zjistí Komise nedostatky v kontrolních systémech, analyzuje náklady a přínosy případných nápravných opatření a přijme nebo navrhne vhodná opatření, jako je zjednodušení platných ustanovení, zdokonalení systémů kontrol a přepracování programu nebo prováděcího rámce.
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Při předkládání revidovaných nebo nových návrhů výdajů provede Komise odhad nákladů a přínosů kontrolních systémů a odhad míry rizika výskytu chyb, jak je uvedeno v čl. 31 odst. 3.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
1. Rozpočet se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
2. Rozpočet a opravné rozpočty přijaté s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie.
Rozpočty se vyhlásí do tří měsíců ode dne, kdy jsou prohlášeny za přijaté s konečnou platností.
Konsolidovaná roční účetní závěrka a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení vypracované jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předběžného zveřejnění rozpočtu.
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
1. Informace o výpůjčních a úvěrových operacích Unie ve prospěch třetích zemí se uvádějí v příloze k rozpočtu.
2. Komise vhodným způsobem včas zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaného z rozpočtu, je-li prováděno přímo v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, osoby a členské státy, jež byly pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci jiných způsobů plnění rozpočtu.
Povinnost stanovená v prvním pododstavci, pokud jde o příjemce finančních prostředků, platí i pro ostatní orgány.
3. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
V případě fyzických osob se zveřejní pouze jméno příjemce finančních prostředků a jeho lokalita, přidělená částka a účel přidělených prostředků. Zveřejnění těchto údajů vychází z příslušných kritérií, jako je periodicita přidělovaných prostředků nebo jejich druh či význam. Kritéria pro zveřejňování a rozsah podrobných údajů musí zohledňovat zvláštnosti odvětví a jednotlivé způsoby plnění rozpočtu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. V případě nutnosti se rozsah podrobných údajů a kritéria pro zveřejnění stanoví v příslušných odvětvových pravidlech.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
1. Každý orgán s výjimkou Komise sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který do 1. července předá Komisi a současně pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
2. Vysoký představitel vede konzultace se členy Komise, kteří zodpovídají za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a reakci na krize, ohledně věcí spadajících do jejich působnosti.
3. Komise sestaví své vlastní odhady, které také předá ihned po přijetí Evropskému parlamentu a Radě.
Při přípravě svých odhadů použije Komise informace uvedené v článku 37.
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Každý subjekt uvedený v článku 208 předává Komisi, Evropskému parlamentu a Radě každý rok do 31. března v souladu se svým zřizujícím aktem odhad svých příjmů a výdajů, včetně svého plánu pracovních míst a návrhu pracovního programu.
Článek 38
Návrh rozpočtu
1. Komise předkládá návrh rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě do 1. září roku, který předchází roku plnění rozpočtu. Pro informaci tento návrh předá rovněž vnitrostátním parlamentům.
Návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Unie a souhrn odhadů uvedených v článku 36. Může obsahovat rovněž odhady odlišné od odhadů učiněných orgány.
Skladba a předkládání návrhu rozpočtu se řídí články 44 až 49.
Každému oddílu návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný dotčeným orgánem.
Komise vypracovává obecný úvod k návrhu rozpočtu. Obecný úvod obsahuje finanční tabulky s nejdůležitějšími údaji, které jsou rozděleny podle hlav, a odůvodnění změn ve výši prostředků oproti předchozímu rozpočtovému roku, rozdělené podle výdajových kategorií víceletého finančního rámce.
2. V zájmu přesnějších a spolehlivějších předpovědí dopadu platných právních předpisů a dosud nepřijatých legislativních návrhů na rozpočet připojuje Komise k návrhu rozpočtu finanční plán na následující roky.
Tento finanční plán se aktualizuje po přijetí rozpočtu, kdy se do něj začlení výsledky rozpočtového procesu a všechna další důležitá rozhodnutí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vypracování finančního plánu.
3. K návrhu rozpočtu Komise přikládá:
a)
případné důvody toho, proč návrh rozpočtu obsahuje odhady odlišné od odhadů učiněných orgány;
b)
každý pracovní dokument, který považuje za užitečný pro plány pracovních míst orgánů a příspěvky, které Komise poskytuje subjektům podle článku 208 a evropským školám. Každý takový pracovní dokument, v němž bude uveden nejaktuálnější schválený plán pracovních míst, zachycuje:
i)
veškeré zaměstnance Unie, včetně jejích právně samostatných subjektů, rozčleněné podle druhu smlouvy,
ii)
prohlášení o obecném přístupu, pokud jde o pracovní místa, externí pracovníky a rovnoměrné zastoupení mužů a žen,
iii)
počet skutečně obsazených pracovních míst na začátku roku, v němž se návrh rozpočtu předkládá, v členění podle platové třídy a správního útvaru,
iv)
seznam pracovních míst podle oblasti politiky,
v)
u každé kategorie externích pracovníků původní odhad počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku na základě schválených prostředků a počet osob, které na začátku roku, v němž je návrh rozpočtu předkládán, místo skutečně zastávají, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a případně platových tříd;
c)
pracovní dokument týkající se plnění prostředků za rozpočtový rok, plnění zbývajících závazků, subjektů uvedených v článku 208, evropských škol, pilotních projektů a přípravných akcí;
d)
pokud se jedná o financování mezinárodních organizací, pracovní dokument obsahující:
i)
souhrnný přehled všech příspěvků rozdělených podle jednotlivých programů nebo fondů Unie a podle mezinárodních organizací,
ii)
vysvětlení, proč bylo pro Unii účelnější poskytnout těmto mezinárodním organizacím finanční prostředky než jednat přímo;
e)
zprávy o činnosti či jakýkoli jiný důležitý dokument obsahující:
i)
informace o dosažení všech předem stanovených konkrétních, měřitelných, dosažitelných, relevantních a časově vymezených cílů pro různé činnosti i o nových cílech měřených pomocí ukazatelů,
ii)
plné odůvodnění včetně rozboru nákladů a přínosů navrhovaných změn ve výši prostředků,
iii)
jasné odůvodnění zásahu na úrovni Unie v souladu, mimo jiné, se zásadou subsidiarity,
iv)
informace o míře plnění činnosti v předchozím roce a o míře jejího plnění v běžném roce,
v)
shrnutí výsledků hodnocení, které mají význam z hlediska rozpočtových změn,
vi)
informace o cenách, jejichž jednotková hodnota činí nejméně 1 000 000 EUR;
f)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích určených ke splnění rozpočtových závazků přijatých v předchozích rozpočtových rocích.
4. Pokud Komise svěří plnění rozpočtu partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
výroční zprávu o výsledcích stávajících partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce, včetně informací o právní formě a o podílnících subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii);
b)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se návrh rozpočtu vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením daného cíle;
c)
správní náklady a celkové plnění rozpočtu i jeho plnění podle subjektu uvedeného v článku 209 a podle partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce;
d)
výši finančních příspěvků z rozpočtu, jakož i výši finančních příspěvků a hodnotu věcného plnění ostatních partnerů u každého partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Pokud však partnerství veřejného a soukromého sektoru používají finanční nástroje, obsahuje informace o těchto nástrojích pracovní dokument uvedený v odstavci 5.
5. Pokud Komise používá finanční nástroje, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
b)
příjmy a splátky podle čl. 140 odst. 6 a přírůstek dalších zdrojů ve finančním roce;
c)
celkovou výši rezerv na rizika a závazky a veškeré informace o finančních rizicích, kterým je Unie vystavena;
d)
znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněné záruky pro záruční nástroje nejen za předchozí rok, ale i příslušné kumulované hodnoty;
e)
průměrnou dobu, která uplyne mezi vznikem rozpočtového závazku k finančním nástroji a vznikem právního závazku vůči jednotlivým projektům ve formě kapitálových účastí nebo dluhu, pokud tato doba přesahuje tři roky. Komise ve zprávě uvedené v čl. 140 odst. 8 vysvětlí příslušné důvody, a je-li to vhodné, předloží v rámci každoročního postupu udělování absolutoria akční plán na zkrácení této doby;
f)
správní výdaje vyplývající ze správních poplatků a jiných finančních a provozních poplatků vyplácených za správu finančních nástrojů, pokud byla svěřena třetím osobám, a to celkově i podle jednotlivých spravujících stran a spravovaných finančních nástrojů.
6. K návrhu rozpočtu Komise přiloží také jakékoli další pracovní dokumenty, které považuje za užitečné pro podporu svých rozpočtových požadavků.
7. V souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (14) a s cílem zajistit transparentnost rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě společně s návrhem rozpočtu pracovní dokument, který komplexním způsobem zachycuje:
a)
veškeré správní a operační výdaje financované z rozpočtu, které souvisejí s vnější činností Unie, včetně úkolů v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky;
b)
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozčleněné na výdaje jednotlivých delegací Unie a výdaje ústředí ESVČ, společně s operačními výdaji v členění podle zeměpisných oblastí (regionů, zemí), tematických oblastí, delegací Unie a misí.
8. V pracovním dokumentu uvedeném v odstavci 7 se rovněž uvádí:
a)
počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců, která byla v mezích rozpočtových prostředků povolena jednotlivým delegacím Unie i ústředí ESVČ;
b)
zvýšení nebo snížení počtu pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předchozího rozpočtového roku;
c)
počet pracovních míst povolených v daném i v předchozím rozpočtovém roce a počet pracovních míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni členskými státy, a zaměstnanci Rady a Komise;
d)
podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně členění podle zeměpisných oblastí, pohlaví, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné kategorie zaměstnanců s odpovídajícími odhady počtu osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Na základě jakýchkoli nových informací, které nebyly k dispozici v době sestavování návrhu rozpočtu, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost některého jiného orgánu, pokud jde o jeho oddíl, předložit současně Evropskému parlamentu a Radě návrhy na změnu návrhu rozpočtu před svoláním dohodovacího výboru uvedeného v článku 314 Smlouvy o fungování EU. Tyto návrhy mohou obsahovat návrh na změnu rozpočtu aktualizující zejména odhady výdajů na zemědělství.
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
1. Předseda Evropského parlamentu prohlásí rozpočet za přijatý s konečnou platností postupem stanoveným v čl. 314 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a v článku 106a Smlouvy o Euratomu.
2. Jakmile je rozpočet prohlášen za přijatý s konečnou platností, je každý členský stát od 1. ledna následujícího rozpočtového roku nebo ode dne prohlášení o přijetí rozpočtu s konečnou platností, pokud je pozdější než 1. leden, povinen odvést Unii částky splatné podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
1. Komise může předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou v příjmech, s některým z těchto cílů:
-
zapsat do rozpočtu postupem stanoveným v článku 18 zůstatek z předchozího rozpočtového roku,
-
přehodnotit odhad vlastních zdrojů na základě aktualizovaných hospodářských prognóz a
-
aktualizovat upravené prognózy vlastních zdrojů a jiných příjmů a přehodnotit dostupnost a potřebu prostředků na platby.
V případě nevyhnutelných, výjimečných a nepředvídaných okolností, zejména s ohledem na uvolňování prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, může Komise předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou ve výdajích.
2. Žádosti o opravný rozpočet, jež za týchž okolností jako v odstavci 1 předloží jiné orgány než Komise, se podávají Komisi.
Před předložením návrhu opravného rozpočtu prověří Komise a ostatní orgány možnosti přerozdělení příslušných prostředků, zejména s přihlédnutím k očekávanému nižšímu čerpání prostředků.
Článek 40 se použije na opravné rozpočty. Opravné rozpočty musí být odůvodněny odkazem na rozpočet, jehož odhady mění.
3. S výjimkou řádně odůvodněných mimořádných okolností nebo případu uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, kdy může být návrh opravného rozpočtu předložen kdykoli během roku, předkládá Komise své návrhy opravného rozpočtu současně Evropskému parlamentu a Radě do 1. září každého rozpočtového roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit své stanovisko.
4. Evropský parlament a Rada při projednávání návrhů opravného rozpočtu berou dostatečně v úvahu jejich naléhavost.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se návrhů opravného rozpočtu.
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Komise se s Evropským parlamentem a Radou může dohodnout na zkrácení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání návrhu rozpočtu. Toto ujednání však nesmí vést ke zkrácení nebo prodloužení lhůt stanovených pro posouzení těchto textů v článku 314 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu.
KAPITOLA 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Rozpočet se skládá z:
a)
celkového výkazu příjmů a výdajů;
b)
jednotlivých oddílů pro každý orgán, s výjimkou Evropské rady a Rady, které mají společný oddíl, rozdělených na výkazy příjmů a výdajů.
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
1. Příjmy Komise a příjmy a výdaje ostatních orgánů zařadí Evropský parlament a Rada do hlav, kapitol, článků a bodů podle druhu nebo použití, ke kterému jsou určeny.
2. Výkaz výdajů oddílu „Komise“ se sestavuje podle nomenklatury přijaté Evropským parlamentem a Radou a je rozčleněn podle účelu.
Každá hlava odpovídá oblasti politiky a každá kapitola odpovídá zpravidla oblasti činnosti.
Každá hlava může obsahovat operační prostředky a správní prostředky.
Správní prostředky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole.
3. Pokud jsou správní prostředky předkládány podle svého účelu, jsou v jednotlivých hlavách členěny takto:
a)
výdaje na zaměstnance schválené v plánu pracovních míst, přičemž je vždy třeba uvést výši prostředků a počet pracovních míst odpovídající uvedeným výdajům;
b)
výdaje na externí pracovníky a jiné výdaje uvedené v čl. 26 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a financované z okruhu „Správa“ víceletého finančního rámce;
c)
výdaje na budovy a ostatní související výdaje, včetně úklidu a údržby, pronájmu, telekomunikací, vody, plynu a elektřiny;
d)
výdaje na externí pracovníky a odbornou pomoc bezprostředně související s prováděním programů.
Jakékoli správní výdaje Komise, jejichž druh je společný několika hlavám rozpočtu, se uvádějí v odděleném souhrnném výkazu rozčleněném podle druhu výdajů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se členění rozpočtu.
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
1. Rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy.
2. Vlastní zdroje obdržené podle rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (15) jsou čisté částky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu příjmů v rozpočtu.
Článek 46
Předběžné prostředky
1. Každý oddíl rozpočtu může obsahovat hlavu „předběžné prostředky“. Prostředky se do této hlavy zapisují, pokud:
a)
v době sestavování rozpočtu neexistuje pro dotyčnou činnost základní právní akt, nebo
b)
existují závažné důvody k pochybnostem o tom, zda jsou prostředky dostačující nebo zda mohou být prostředky zapsané v daných rozpočtových položkách použity v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Prostředky v uvedené hlavě smějí být použity pouze po převodu postupem podle čl. 26 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) tohoto nařízení v případech, kdy je základní právní akt přijímán postupem podle článku 294 Smlouvy o fungování EU, a postupem podle článku 27 tohoto nařízení v ostatních případech.
2. V případě závažných obtíží při plnění rozpočtu může Komise v průběhu rozpočtového roku navrhnout, aby byly prostředky převedeny do hlavy „předběžné prostředky“. Evropský parlament a Rada rozhodnou o tomto převodu v souladu s článkem 27.
Článek 47
Záporná rezerva
Oddíl rozpočtu „Komise“ může obsahovat „zápornou rezervu“, jejíž maximální výše činí 200 000 000 EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláštní hlavě, obsahuje pouze prostředky na platby.
Tato záporná rezerva musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 26 a 27.
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Oddíl rozpočtu „Komise“ obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech.
2. Rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 27 a 29.
Článek 49
Předkládání rozpočtu
1. Rozpočet uvádí:
a)
v celkovém výkazu příjmů a výdajů:
i)
odhadované příjmy Unie za daný rozpočtový rok (rok „n“);
ii)
odhadované příjmy za rok n - 1 a příjmy za rozpočtový rok n - 2;
iii)
prostředky na závazky a na platby za rok n;
iv)
prostředky na závazky a na platby za rok n -1;
v)
výdaje přidělené na závazky a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n - 2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu pro rok n;
vi)
patřičné poznámky ke každé úrovni dělení, jak jsou uvedeny v čl. 44 odst. 1;
b)
v jednotlivých oddílech příjmy a výdaje ve stejné skladbě jako v písmenu a);
c)
pokud se jedná o zaměstnance:
i)
pro každý oddíl plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a útvarech a počet stálých a dočasných pracovních míst schválených v mezích prostředků;
ii)
plán pracovních míst placených z prostředků na výzkum a technický rozvoj pro přímé akce a plán pracovních míst placených z týchž prostředků pro nepřímé akce; plány pracovních míst jsou členěny podle kategorií a platových tříd a rozlišují mezi stálými a dočasnými pracovními místy schválenými v mezích prostředků;
iii)
pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich členění založeno na skupinách platových tříd v souladu s podmínkami stanovenými v příslušném rozpočtu; plán pracovních míst uvádí počet vysoce kvalifikovaných vědeckých nebo technických pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody podle zvláštních ustanovení služebního řádu;
iv)
plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst podle platových tříd a kategorií pro jednotlivé subjekty uvedené v článku 208, které obdrží příspěvek z rozpočtu. Plány pracovních míst obsahují kromě počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok rovněž počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok;
d)
pokud jde o výpůjční a úvěrové operace:
i)
v celkovém výkazu příjmů rozpočtové položky, které odpovídají příslušným operacím a které jsou určené k zaznamenání případných vrácených plateb od příjemců finančních prostředků, kteří byli původně v prodlení, což vedlo k uplatnění záruky za splnění. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ a jsou doplněny patřičnými poznámkami;
ii)
v oddíle „Komise“:
-
rozpočtové položky obsahující záruky Unie za splnění, které se týkají dotčených operací. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ za podmínky, že rozpočet není zatížen konkrétní částkou, která z něj musí být s konečnou platností uhrazena;
-
poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem předpokládaných operací, dobu trvání i na finanční záruku poskytnutou Unií na tyto operace;
iii)
v dokumentu přiloženém k oddílu „Komise“ jako informativní údaje:
-
probíhající kapitálové operace a správu dluhu,
-
kapitálové operace a správa dluhu v roce n;
e)
pokud jde o finanční nástroje podle části první hlavy VIII:
i)
odkaz na základní právní akt;
ii)
rozpočtové položky odpovídající příslušným operacím;
iii)
všeobecný popis finančních nástrojů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
iv)
plánované operace, včetně cílových objemů založených na aktivaci mimorozpočtových zdrojů v důsledku působení stávajících finančních nástrojů;
f)
pokud jde o financování subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii):
i)
odkaz na základní právní akt příslušného programu;
ii)
odpovídající rozpočtové položky;
iii)
všeobecný popis svěřených úkolů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
g)
celkovou výši výdajů na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku zapsanou do jedné kapitoly rozpočtu nazvané „Společná zahraniční a bezpečnostní politika“, jež se člení na konkrétní rozpočtové články. Tyto články pokrývají výdaje společné zahraniční a bezpečnostní politiky a obsahují konkrétní rozpočtové položky, které vymezují alespoň jednotlivé hlavní mise.
2. Vedle dokumentů uvedených v odstavci 1 mohou Evropský parlament a Rada k rozpočtu připojit jakékoli jiné související dokumenty.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předkládání rozpočtu, včetně definice skutečně vynaložených výdajů v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny, poznámek k rozpočtu a plánů pracovních míst.
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
1. Plány pracovních míst uvedené v čl. 49 odst. 1 písm. c) stanoví pro každý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno žádné jmenování, které by jej překračovalo.
Každý orgán nebo subjekt však může, s výjimkou platových tříd AD 16, AD 15 a AD 14, učinit ve svém plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto podmínek:
a)
není ovlivněn objem prostředků pro zaměstnance za celý rozpočtový rok;
b)
není překročen limit celkového počtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst a
c)
orgán nebo subjekt se zúčastnil srovnávání s jinými orgány a subjekty Unie v rámci prověrky stavu zaměstnanců uspořádané Komisí.
Tři týdny před provedením změn uvedených v druhém pododstavci informují orgány o svém záměru Evropský parlament a Radu. Pokud Evropský parlament nebo Rada uvede v této lhůtě závažné důvody, orgány změny neprovedou a použije se postup uvedený v článku 41.
2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce mohou být účinky práce na částečný úvazek, kterou orgán oprávněný ke jmenování povolil v souladu se služebním řádem, vyváženy provedením jiných jmenování.
KAPITOLA 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Rozpočet musí být v souladu s víceletým finančním rámcem.
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
Je-li v důsledku provádění právního aktu Unie překročena výše prostředků, jež jsou k dispozici v rozpočtu, může být takový právní akt finančně proveden až po odpovídající změně rozpočtu.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Komise plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.
2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly prostředky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a informací o předávání osobních údajů pro účely auditu.
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
1. Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být bez základního právního aktu použity následující prostředky, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Unie:
a)
prostředky na pilotní projekty experimentální povahy určené k posouzení proveditelnosti a užitečnosti určité akce. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dva po sobě následující rozpočtové roky.
Celková výše prostředků na pilotní projekty nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku 40 000 000 EUR;
b)
prostředky na přípravné akce v oblasti působnosti Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích činností. Přípravné akce mohou mít různou formu a řídí se vnitřně provázaným přístupem. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po tři po sobě následující rozpočtové roky. Postup pro přijetí příslušného základního právního aktu musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu tohoto procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním rysům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce finančních prostředků. Vynaložené finanční prostředky proto nesmějí svým objemem odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné činnosti.
Celková výše prostředků na nové přípravné akce uvedené v tomto písmenu nepřekročí v žádném rozpočtovém roce částku 50 000 000 EUR a celková výše prostředků skutečně přidělených na přípravné akce nepřekročí částku 100 000 000 EUR;
c)
prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU. Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Unie ke splnění cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky a přijetí potřebných právních nástrojů.
Pro účely operací Unie pro řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace.
Přípravná opatření schvaluje Rada na návrh vysokého představitele.
K zajištění rychlého provedení přípravných opatření uvědomí vysoký představitel bez zbytečného odkladu Evropský parlament a Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby zajistila rychlé uvolnění finančních prostředků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování přípravných opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky;
d)
prostředky na jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě úkolů vyplývajících z jejích institucionálních výsad podle Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu jiných, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), a na základě zvláštních pravomocí, které jí uvedené smlouvy přímo svěřují a jejichž seznam má být uveden v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení;
e)
prostředky na provoz každého orgánu v rámci jeho správní samostatnosti.
Při předložení návrhu rozpočtu podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o projektech a akcích uvedených v prvním pododstavci písm. a) a b), která obsahuje i hodnocení dosažených výsledků a plánovaná následná opatření.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se základního právního aktu a výjimek vyjmenovaných v odstavci 2 tohoto článku.
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají.
ESVČ a Komise mohou uzavřít podrobné ujednání, aby se zjednodušilo vynakládání správních prostředků delegacemi Unie. Toto ujednání se nesmí odchylovat od tohoto nařízení ani od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle něj.
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
1. Komise a každý z ostatních orgánů mohou pověřit své útvary výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v tomto nařízení a v jejich vnitřních předpisech a v mezích, které samy stanoví v pověřovacím aktu. Pověřené osoby jednají pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
2. Komise však může výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu ve vztahu k operačním prostředkům zapsaným v jejím oddíle rozpočtu pověřit vedoucí delegací Unie. Zároveň o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, jsou povinni dodržovat stejná pravidla pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může v souladu se svými vlastními pravidly toto pověření odejmout.
Pro účely prvního pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.
Článek 57
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy Unie.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc pověřené schvalující osobě, která vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Pověřená schvalující osoba učiní sama veškeré další vhodné kroky.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí jednání, jež mohou představovat střet zájmů, a postup, který se má v těchto případech použít.
KAPITOLA 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
1. Komise plní rozpočet těmito způsoby:
a)
přímo (dále jen „přímé řízení“) prostřednictvím svých útvarů, včetně svých zaměstnanců v delegacích Unie pod dohledem příslušného vedoucího delegace podle čl. 56 odst. 2, nebo prostřednictvím výkonných agentur uvedených v článku 62;
b)
v rámci sdíleného řízení s členskými státy (dále jen „sdílené řízení“) nebo
c)
nepřímo (dále jen „nepřímé řízení“) v případech, kdy tak stanoví základní právní akt, nebo v případech uvedených v čl. 54 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) tak, že pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu:
i)
třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
ii)
mezinárodní organizace a jejich agentury;
iii)
EIB a Evropský investiční fond;
iv)
subjekty uvedené v článcích 208 a 209;
v)
veřejnoprávní subjekty;
vi)
soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
vii)
soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
viii)
osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
2. Komise nadále odpovídá za plnění rozpočtu v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU a informuje Evropský parlament a Radu o operacích, které provádějí subjekty nebo osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku. Je-li pověřený subjekt nebo pověřená osoba určen v základním právním aktu, finanční výkaz podle článku 31 zahrnuje plné odůvodnění toho, proč byl vybrán právě tento subjekt nebo tato osoba.
3. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) plně spolupracují při ochraně finančních zájmů Unie. Pověřovací dohody zajistí Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) právo komplexně vykonávat při auditu těchto finančních prostředků své pravomoci podle Smlouvy o fungování EU.
Komise pověří subjekty a osoby uvedené v odst. 1 písm. c) úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu za podmínky, že existují transparentní, nediskriminační, účelné a účinné postupy přezkoumání skutečného plnění těchto úkolů.
4. Veškeré pověřovací dohody se na požádání zpřístupní Evropskému parlamentu a Radě.
5. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku zajistí v souladu s čl. 35 odst. 2 náležité každoroční následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. Opatření přijatá v tomto smyslu se oznamují Komisi.
6. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) nemají postavení pověřené schvalující osoby.
7. Komise nepověří třetí osoby výkonnými pravomocemi, pokud je s těmito pravomocemi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, včetně přímého řízení, výkonu pravomocí svěřených výkonným agenturám, a zvláštní ustanovení upravující nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi, se subjekty uvedenými v článcích 208 a 209, s veřejnoprávními subjekty a soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby, se soukromoprávními subjekty členského státu pověřenými uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a se subjekty pověřenými prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
1. Plní-li Komise rozpočet v rámci sdíleného řízení, jsou úkoly související s plněním rozpočtu pověřeny členské státy. Komise a členské státy dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a zajišťují viditelnost činnosti Unie při správě jejích finančních prostředků. Za tímto účelem Komise a členské státy plní své povinnosti spojené s kontrolou a auditem a přebírají z toho vyplývající odpovědnost stanovenou tímto nařízením. Doplňková ustanovení jsou obsažena v odvětvových pravidlech.
2. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu členské státy přijmou veškerá opatření, včetně právních, regulačních a správních, která jsou nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména:
a)
zajistí, aby byly činnosti financované z rozpočtu prováděny správně, účinně a v souladu s platnými odvětvovými pravidly, a určí pro tento účel v souladu s odstavcem 3 subjekty odpovědné za řádnou správu a kontrolu finančních prostředků Unie a dohlížejí na ně;
b)
předcházejí nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují.
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie členské státy při dodržení zásady proporcionality a v souladu s tímto článkem a s příslušnými odvětvovými pravidly provádějí kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
Členské státy ukládají příjemcům finančních prostředků účinné, odrazující a přiměřené sankce, pokud tak stanovují odvětvová pravidla a zvláštní ustanovení vnitrostátních právních předpisů.
Komise v rámci posouzení rizik a v souladu s odvětvovými pravidly sleduje systémy řízení a kontroly zavedené v členských státech. Komise při své kontrolní činnosti dodržuje zásadu proporcionality a v souladu s odvětvovými pravidly přihlíží k míře zjištěného rizika.
3. V souladu s kritérii a postupy stanovenými v odvětvových pravidlech určí členské státy subjekty na vhodné úrovni, které mají odpovídat za správu a kontrolu finančních prostředků Unie. Tyto subjekty mohou plnit také úkoly nesouvisející se správou finančních prostředků Unie a mohou pověřit plněním některých úkolů jiné subjekty.
Při rozhodování o určení subjektů mohou členské státy vycházet z toho, zda jsou jejich systémy řízení a kontroly v podstatě totožné s již existujícími systémy z předchozího období a zda řádně fungují.
Pokud výsledky auditu a kontroly prokáží, že určené subjekty již nesplňují kritéria stanovená v odvětvových pravidlech, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění nápravy nedostatků při plnění úkolů těmito subjekty, včetně toho, že v souladu s odvětvovými pravidly jejich určení zruší.
Odvětvová pravidla vymezí úlohu Komise při postupu stanoveném v tomto odstavci.
4. Subjekty určené podle odstavce 3:
a)
vytvoří účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
poskytují informace požadované podle odstavce 5;
d)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování. Jakékoli zpracovávání osobních údajů musí být v souladu s vnitrostátními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
5. Subjekty určené podle odstavce 3 poskytnou Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku tyto dokumenty:
a)
výkaz výdajů, které byly v příslušném referenčním období vymezeném v odvětvových pravidlech vynaloženy při plnění stanovených úkolů a předloženy Komisi k úhradě. Tento výkaz zahrnuje předběžné financování i částky, u nichž probíhá nebo již proběhlo řízení o jejich zpětném získání. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezen v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
b)
každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K výkazu uvedenému v prvním pododstavci písm. a) a k souhrnu uvedenému v prvním pododstavci písm. b) se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda výdaje, o jejichž úhradu byla Komise požádána, jsou legální a správné a zda zavedené kontrolní systémy fungují řádně. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. a).
Lhůtu stanovenou na 15. únor může Komise na základě sdělení dotčeného členského státu výjimečně prodloužit až do 1. března.
Členské státy mohou na vhodné úrovni zveřejnit informace uvedené v tomto odstavci.
Členské státy kromě toho mohou na základě informací uvedených v tomto odstavci vydat prohlášení podepsané na patřičné úrovni.
6. Aby bylo zajištěno, že finanční prostředky Unie jsou používány v souladu s platnými pravidly, Komise:
a)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky určených subjektů, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
b)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady provedené v rozporu s platným právem;
c)
přeruší běh platebních lhůt nebo pozastaví platby v případech stanovených v odvětvových pravidlech.
Komise ukončí úplné nebo částečné přerušení běhu platebních lhůt nebo pozastavení plateb poté, co členský stát předloží své připomínky, a jakmile přijme jakákoli nezbytná opatření. Výroční zpráva o činnosti uvedená v čl. 66 odst. 9 obsahuje informace o veškerých povinnostech vyplývajících z tohoto pododstavce.
7. Odvětvová pravidla vezmou v úvahu potřeby programů v rámci evropské územní spolupráce, zejména pokud jde o obsah prohlášení řídícího subjektu, o postup stanovený v odstavci 3 a o funkci auditu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se sdíleného řízení s členskými státy, včetně vytvoření rejstříku subjektů odpovědných za řízení a kontrolu finančních prostředků Unie, a opatření zaměřených na podporu šíření osvědčených postupů.
Článek 60
Nepřímé řízení
1. Subjekty a osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a při správě finančních prostředků Unie zajišťují viditelnost její činnosti. Při správě finančních prostředků Unie zaručují úroveň ochrany finančních zájmů Unie rovnocennou úrovni ochrany vyžadované podle tohoto nařízení, přičemž náležitě zohlední:
a)
povahu jim svěřených úkolů a výši příslušných částek;
b)
související finanční rizika;
c)
míru jistoty vyplývající z jejich systémů, pravidel a postupů ve spojení s opatřeními, která přijala Komise pro účely dohledu nad plněním jim svěřených úkolů a podpory tohoto plnění.
2. Za účelem ochrany finančních zájmů Unie subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu se zásadou proporcionality:
a)
zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
podléhají nezávislému externímu auditu prováděnému auditorem funkčně nezávislým na dotčeném subjektu či osobě v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy;
d)
používají náležitá pravidla a postupy pro poskytování finančních prostředků Unie prostřednictvím grantů, veřejných zakázek a finančních nástrojů;
e)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků;
f)
zajišťují přiměřenou ochranu osobních údajů, jak je stanoveno ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001.
Osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu viii) přijmou svá finanční pravidla s předchozím souhlasem Komise. Požadavky uvedené v prvním pododstavci písm. a) až e) tohoto odstavce splní nejpozději šest měsíců po zahájení svého mandátu. Pokud na konci tohoto období uvedené požadavky splňují pouze částečně, přijme Komise vhodná nápravná opatření zaměřená na dohled nad plněním úkolů, které byly těmto osobám svěřeny, a na podporu tohoto plnění.
3. Při plnění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu předcházejí subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí při dodržení zásady proporcionality kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb, aby se zajistilo skutečné provedení činností financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
4. Subjektům a osobám pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) může Komise pozastavit platby, zejména jsou-li zjištěny systémové chyby, jež zpochybňují spolehlivost systémů vnitřní kontroly dotčeného subjektu či osoby nebo legalitu a správnost uskutečněných operací.
Bez ohledu na článek 92 může příslušná schvalující osoba zcela nebo zčásti přerušit platby takovým subjektům či osobám za účelem provedení další kontroly, pokud:
i)
získá informace, které svědčí o významném nedostatku ve fungování systému vnitřní kontroly nebo naznačují, že výdaje, k nimž dotčený subjekt či osoba vydal osvědčení, jsou spojeny s vážnou nesrovnalostí a nebyly opraveny;
ii)
je přerušení plateb nezbytné k tomu, aby se zabránilo závažnému poškození finančních zájmů Unie.
5. Aniž je dotčen odstavec 7, předloží subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) Komisi tyto dokumenty:
a)
zprávu o plnění jim svěřených úkolů;
b)
svůj výkaz výdajů vynaložených při plnění jim svěřených úkolů. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezeno v pověřovacích dohodách nebo tam, kde je to relevantní, v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
c)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K dokumentům uvedeným v prvním pododstavci se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. b).
Dokumenty uvedené v prvním pododstavci se předloží Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku. Výrok uvedený v druhém pododstavci se Komisi předloží do 15. března.
Povinnostmi uvedenými v tomto odstavci nejsou dotčeny dohody uzavřené s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi. Tyto dohody musí obsahovat alespoň povinnost, aby tyto mezinárodní organizace a třetí země každoročně předkládaly Komisi prohlášení, že během dotčeného rozpočtového roku byl příspěvek Unie využit a zaúčtován v souladu s požadavky stanovenými v odstavci 2 a s povinnostmi stanovenými v těchto dohodách.
6. Aniž je dotčen odstavec 7, Komise:
a)
dohlíží na to, aby tyto osoby a subjekty plnily své úkoly zejména tím, že plnění daného programu podrobují auditům a hodnocení;
b)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky pověřených subjektů a osob, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
c)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady v rozporu s platnými pravidly.
7. Odstavce 5 a 6 se nepoužijí na příspěvky Unie poskytnuté subjektům, na něž se podle článku 208 vztahuje zvláštní postup udělení absolutoria.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nepřímého řízení, včetně stanovení podmínek nepřímého řízení, na základě kterých mají být systémy, pravidla a postupy těchto subjektů a osob rovnocenné systémům, pravidlům a postupům Komise, a dále prohlášení řídícího subjektu a prohlášení o dodržení postupů, postupy pro kontrolu a schvalování účetní závěrky a vyloučení z možnosti financování Unií výdajů vynaložených v rozporu s použitelnými pravidly.
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
1. Komise předtím, než pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu subjekty či osoby podle čl. 58 odst. 1 písm. c), získá doklady o splnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
Pokud dojde k závažné změně v systémech nebo pravidlech subjektu nebo osoby pověřeného podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v postupech, které souvisejí se správou finančních prostředků Unie, jež byla tomuto subjektu nebo této osobě svěřena, dotčený subjekt nebo osoba o ní neprodleně uvědomí Komisi. Komise přezkoumá pověřovací dohody uzavřené s dotčeným subjektem či osobou, aby bylo i nadále zajištěno plnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
2. Není-li pověřený subjekt určen v základním právním aktu, vybere Komise subjekt z některé z kategorií uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech ii), v), vi) a vii) s náležitým ohledem na povahu úkolů, které mu mají být svěřeny, i na zkušenosti a provozní a finanční způsobilost dotčených subjektů. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů.
3. Pověřovací dohody stanoví požadavky podle čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) až d). Jasně vymezí úkoly svěřené subjektu a musí obsahovat závazek dotčených subjektů či osob splnit povinnosti stanovené v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. e) a f) a zdržet se jakéhokoli jednání, které by mohlo vést ke střetu zájmů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante pravidel a postupů v rámci nepřímého řízení a obsahu pověřovacích dohod.
Článek 62
Výkonné agentury
1. Komise může svěřit pravomoc provádět jejím jménem a na její odpovědnost, zcela nebo zčásti, program nebo projekt Unie výkonným agenturám v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (16). Výkonné agentury se zřizují rozhodnutím Komise a jsou právnickými osobami podle práva Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající výkonu pravomoci svěřené výkonným agenturám.
2. Odpovídající operační prostředky vynakládá ředitel výkonné agentury v rámci přímého řízení.
Článek 63
Meze pověřování
1. Komise nepověří plněním úkolů souvisejícími s vynakládáním finančních prostředků Unie, včetně vyplácení a inkasa, externí soukromoprávní subjekty, s výjimkou případů uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech v), vi) a vii) nebo zvláštních případů týkajících se plateb:
i)
které mají být provedeny ve prospěch příjemců určených Komisí;
ii)
jejichž podmínky a výše byly určeny Komisí a
iii)
jejichž provádění nezahrnuje uvážení subjektu uskutečňujícího platbu.
2. Externím soukromoprávním subjektům, které nejsou pověřeny výkonem veřejné služby, může Komise svěřit tyto úkoly: technické poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování některých vnějších soukromých subjektů nebo osob úkoly v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými v části první hlavě V.
KAPITOLA 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
1. Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se práv a povinností všech účastníků finančních operací.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
1. Každý orgán vykonává povinnosti schvalující osoby.
2. Pro účely této hlavy se „zaměstnancem“ rozumí osoba, na niž se vztahuje služební řád.
3. Každý orgán pověří v souladu s podmínkami svého jednacího řádu plněním úkolů schvalující osoby zaměstnance na náležité pozici. Ve svých vnitřních správních předpisech určí zaměstnance, které plněním těchto úkolů pověří, a stanoví rozsah pověření a to, zda mohou osoby pověřené plněním těchto úkolů dále pověřit jiné osoby.
4. Plněním úkolů schvalující osoby mohou být pověřeni nebo dále pověřeni pouze zaměstnanci.
5. Příslušné schvalující osoby jednají pouze v mezích stanovených v pověřovacím aktu. Příslušné schvalující osobě může být nápomocen jeden nebo více zaměstnanců, jejichž úkolem je uskutečňovat některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a předkládání účtů v rámci odpovědnosti schvalující osoby.
6. Pokud jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 jednají vedoucí delegací Unie, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, sledování a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Komise o tom zároveň uvědomí vysokého představitele.
7. Příslušné schvalující osobě mohou být nápomocni zaměstnanci, kteří jsou v rámci její odpovědnosti pověřeni plnit některé úkoly nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních informací a informací o řízení. Na zaměstnance pomáhající příslušné schvalující osobě se vztahuje článek 57.
8. Každý orgán informuje Účetní dvůr, Evropský parlament a Radu o jmenování a odvolání pověřených schvalujících osob, interních auditorů a účetních a o veškerých vnitřních předpisech, které přijme s ohledem na finanční záležitosti.
9. Každý orgán informuje Účetní dvůr o jmenování správců zálohových účtů a o rozhodnutích o pověření podle čl. 69 odst. 1 a článku 70.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pomoci poskytované příslušným schvalujícím osobám a vnitřních předpisů, jimiž se pověřování řídí.
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Schvalující osoba je v každém orgánu odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a správnosti.
2. Pro účely odstavce 1 pověřená schvalující osoba v souladu s článkem 32 a minimálními standardy přijatými jednotlivými orgány a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivitu.
3. K plnění výdajů přijímá příslušná schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a vydávání inkasních příkazů. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.
5. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Ověření určité operace provádějí zaměstnanci jiní než ti, kteří ji zahájili. Zaměstnanci, kteří provádějí ověření, nesmějí být podřízenými zaměstnanců, kteří ověření zahájili.
6. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
Kontroly ex ante nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Pokud pověřená schvalující osoba provádí v rámci kontrol ex post finanční audity příjemců grantu, používá jasná, důsledná a transparentní auditní pravidla a dodržuje práva Komise i auditovaného subjektu.
7. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti. Dodržují zvláštní kodex profesních standardů, který daný orgán přijal.
8. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásadu řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tito zaměstnanci musí dodržovat, uvědomí o tom svého přímého nadřízeného. Učiní-li tak písemně, přímý nadřízený mu také odpoví písemně. Pokud přímý nadřízený nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom zaměstnanec písemně pověřenou schvalující osobu. V případě nečinnosti této osoby informuje zaměstnanec příslušnou komisi uvedenou v čl. 73 odst. 6.
V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení Unie musí obsahovat povinnost externího auditora informovat pověřenou schvalující osobu o jakékoli podezřelé činnosti, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy Unie.
9. Pověřená schvalující osoba podává svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje finanční informace a informace o řízení, včetně výsledků kontrol, a v níž tato osoba prohlásí, že není-li ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů uvedeno jinak, má přiměřenou jistotu, že:
a)
údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti;
b)
zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
c)
zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.
Zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.
Do 15. června každého roku předá Komise Evropskému parlamentu a Radě shrnutí výročních zpráv o činnosti za předchozí rok. Evropskému parlamentu a Radě jsou rovněž zpřístupněny výroční zprávy o činnosti každé pověřené schvalující osoby.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontrol ex ante a ex post, uchovávání podkladů, kodexu profesních standardů, nečinnosti pověřené schvalující osoby, předávání informací účetnímu a zpráv o jednacích řízeních.
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, úzce spolupracují s Komisí v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků s ohledem na zajištění zejména legality a správnosti finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinné ochrany finančních zájmů Unie.
Za tímto účelem přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který může mít vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane situace nebo střet priorit uvedené v druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě situace.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 66 odst. 8, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 73 odst. 6. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která tuto zprávu zahrne do své výroční zprávy o činnosti podle čl. 66 odst. 9. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly, které byly v delegaci zavedeny, jakož i o řízení operací, jimiž byli dále pověřeni, a vydávají prohlášení o věrohodnosti uvedené v čl. 73 odst. 5 třetího pododstavce. Tyto zprávy se přikládají k výroční zprávě pověřené schvalující osoby o činnosti a zpřístupní se Evropskému parlamentu a Radě s náležitým ohledem na jejich případnou důvěrnou povahu.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány, které se účastní postupu udělování absolutoria, a poskytují jim podle potřeby nezbytné doplňující informace. V této souvislosti mohou být požádáni o účast na jednáních příslušných subjektů a být nápomocni příslušné pověřené schvalující osobě.
4. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 zodpovědí jakékoli dotazy pověřené schvalující osoby Komise, dotazy Komise samotné a v souvislosti s udělováním absolutoria dotazy Evropského parlamentu.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu pověřování nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování EU.
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
1. Každý orgán jmenuje účetního, který odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s částí první hlavou IX;
c)
vedení účtů v souladu s částí první hlavou IX;
d)
stanovení účetních postupů včetně účtové osnovy v souladu s částí první hlavou IX;
e)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
f)
správu pokladny.
Účetní ESVČ odpovídá pouze za oddíl rozpočtu „ESVČ“, který ESVČ plní. Účetní Komise nadále odpovídá za celý oddíl rozpočtu „Komise“, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise jedná s výhradou článku 213 rovněž jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“.
2. Účetní Komise odpovídá za stanovení účetních pravidel a harmonizovaných účtových osnov v souladu s částí první hlavou IX.
3. Účetní získávají od schvalujících osob veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace orgánů a plnění rozpočtu. Schvalující osoby zaručují spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než orgán nebo subjekt uvedený v článku 208 přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace orgánu nebo subjektu uvedeného v článku 208.
K tomuto účelu účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 a účetními postupy uvedenými v odst. 1 písm. d) tohoto článku a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Pověřené schvalující osoby poskytnou veškeré informace, které účetní potřebuje ke splnění svých povinností.
Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
6. Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti je oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
7. Při provádění programu nebo akce mohou být jménem a na účet Komise zřízeny svěřenské účty, aby je mohl spravovat subjekt pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii), iii), v) nebo vi).
Za zřízení těchto účtů odpovídá schvalující osoba pověřená prováděním programu nebo akce, se souhlasem účetního Komise.
Za správu těchto bankovních účtů odpovídá schvalující osoba.
8. Účetní Komise stanoví pravidla pro otevírání, správu, uzavírání a používání svěřenských účtů.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a povinností účetního, včetně jeho jmenování a ukončení výkonu funkce, jeho stanoviska k účetním a inventárním systémům, správy pokladny a bankovních účtů, podpisového práva k účtům, správy zůstatků na účtech, převodních a přepočtových operací, způsobů plateb, souborů údajů o právnických osobách a uchovávání podkladů.
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
1. Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance.
Tyto úkoly musí být uvedeny v pověřovacím aktu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se osob oprávněných spravovat účty v místních jednotkách.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
1. Pro vybírání jiných příjmů než vlastních zdrojů a pro platby malých částek, vymezených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení mohou být zřízeny zálohové účty.
V oblasti operací pro řešení krizí a v oblasti operací humanitární pomoci ve smyslu článku 128 však lze zálohové účty využívat bez omezení částky, při dodržení výše prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou pro příslušnou rozpočtovou položku pro běžný rozpočtový rok.
2. Finanční prostředky na zálohové účty poskytuje účetní daného orgánu a jejich vedením jsou pověřeni správci zálohových účtů jmenovaní účetním orgánu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podmínky zálohových účtů, včetně maximálních částek, které mohou platit správci těchto účtů, a pravidla pro vnější akce, včetně pravidel týkajících se výběru správce zálohových účtů, poskytování finančních prostředků na tyto účty, kontrol ze strany schvalující osoby a účetního a dodržování postupů při zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zřizování zálohových účtů a správců těchto účtů v delegacích Unie.
KAPITOLA 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
1. Příslušným schvalujícím osobám může orgán, který je jmenoval, kdykoli dočasně nebo s konečnou platností odejmout pověření.
2. Účetní nebo správce zálohových účtů nebo oba mohou být kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveni svých povinností orgánem, který je jmenoval.
3. Tímto článkem nejsou dotčena žádná disciplinární opatření přijatá vůči účastníkům finančních operací uvedeným v odstavcích 1 a 2.
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
1. Touto kapitolou není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 71 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Aniž jsou dotčeny články 73, 74 a 75 tohoto nařízení, nese každá příslušná schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti schvalujících osob, účetních a správců zálohových účtů v případě protiprávního jednání, podvodu nebo korupce.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
1. Příslušná schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.
2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy příslušná schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti:
a)
stanoví inkasní nárok, vydá inkasní příkaz, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením nebo akty v přenesené pravomoci přijatými podle něj;
b)
opomene vystavit doklad o stanovení pohledávky nebo opomene vydat inkasní příkaz nebo zdrží jeho vydání nebo zdrží vydání platebního příkazu a tím způsobí soukromoprávní odpovědnost orgánu vůči třetím osobám.
3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí uvedeného rozhodnutí, je tato pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.
4. V případě dalšího pověření uvnitř útvaru zůstává pověřená schvalující osoba odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr dále pověřené schvalující osoby.
5. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jakož i jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie odpovídají za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby, za správu finančních prostředků a za operace, které v rámci své odpovědnosti při vedení delegace Unie provádějí. Před tím, než se ujmou funkce, absolvují zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu v souladu s čl. 67 odst. 3 o plnění svých povinností podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, jímž byli dále pověřeni, a o jeho výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat prohlášení uvedené v čl. 66 odst. 9.
6. Každý orgán zřídí specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo se podílí na práci společné komise zřízené více orgány. Tyto komise pracují nezávisle a zjišťují, zda došlo k finanční nesrovnalosti a jaké by měly být případné důsledky.
Na základě stanoviska této komise rozhodne orgán o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, pověřené schvalující osobě, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
7. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, je k rozhodování o případech uvedených v čl. 56 odst. 2 příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle odstavce 6 tohoto článku.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají plnění úkolů, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o disciplinárních opatřeních nebo o finanční odpovědnosti dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vyvozování důsledků z odpovědnosti dočasných zaměstnanců podle článku 22 služebního řádu, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřených schvalujících osob, včetně potvrzení pokynů a úlohy komise pro finanční nesrovnalosti.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
1. Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Účetní může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;
c)
inkaso nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na odpovídajících inkasních nebo platebních příkazech;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti účetních v případě jiných forem pochybení.
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
1. Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;
c)
uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců těchto plateb;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti správců zálohových účtů v případě jiných forem pochybení.
KAPITOLA 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
1. Odhady příjmů složených z vlastních zdrojů uvedených v rozhodnutí 2007/436ES, Euratom se do rozpočtu zapisují v eurech. Poskytují se v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vlastních zdrojů.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
1. Jakmile má příslušná schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může Unii vzniknout pohledávka, provede odhad této pohledávky.
2. Příslušná schvalující osoba upraví odhad pohledávky, jakmile se dozví o skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.
Při vystavení inkasního příkazu na základě opatření či situace, která vedla k odhadu pohledávky, příslušná schvalující osoba tento odhad upraví o odpovídající částku.
Je-li inkasní příkaz vystaven na stejnou částku jako původní odhad pohledávky, sníží se tento odhad na nulu.
3. Odchylně od odstavce 1 se odhad pohledávek neprovádí před poskytnutím částek vlastních zdrojů podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, které odvádějí členské státy Komisi v pevně stanovených dobách splatnosti. Pro tyto částky vydává příslušná schvalující osoba inkasní příkaz.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odhadu pohledávek.
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje, zda dluh existuje;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši dluhu;
c)
ověřuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Vlastní zdroje poskytnuté Komisi a veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné se stanovují inkasním příkazem předloženým účetnímu a výzvou k úhradě zaslanou dlužníku, přičemž obojí vystavuje příslušná schvalující osoba.
3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se stanovování pohledávek, včetně postupů a podkladů, a úroku z prodlení.
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
1. Schválení inkasa je úkon, kterým příslušná schvalující osoba vystavením inkasního příkazu vydává pokyn účetnímu, aby inkasoval pohledávku stanovenou příslušnou schvalující osobou.
2. Orgán může formálně stanovovat pohledávky za jinými subjekty než členskými státy formou rozhodnutí, které je vykonatelné ve smyslu článku 299 Smlouvy o fungování EU.
Je-li to nutné k účinné a včasné ochraně finančních zájmů Unie, může Komise za výjimečných okolností přijmout takové vykonatelné rozhodnutí rovněž ve prospěch jiných orgánů na jejich žádost, a to s ohledem na pohledávky vyplývající ze vztahu k zaměstnancům, na něž se vztahuje služební řád.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla pro vystavování inkasního příkazu.
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
1. Účetní jedná na základě inkasních příkazů k pohledávkám řádně stanoveným příslušnou schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby Unie obdržela své příjmy a aby byla zachována její práva.
Účetní inkasuje částky započtením proti případným odpovídajícím pohledávkám dlužníka vůči Unii. Tyto pohledávky musí být jisté, o stanovené pevné částce a splatné.
2. Pokud pověřená schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Schvalující osoba může rozhodováním o upuštění od inkasa pověřit jinou osobu.
Pověřená schvalující osoba může zcela nebo zčásti zrušit stanovenou pohledávku. Částečné zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobu inkasa, včetně inkasa započtením, postupu vymáhání částek neuhrazených dobrovolně, dodatečných platebních lhůt, vymáhání pokut a dalších sankcí, upuštění od inkasa a zrušení stanovené pohledávky.
3. Členské státy v první řadě odpovídají za provádění kontrol a auditů a za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek, jak je stanoveno v odvětvových pravidlech. V rozsahu, v jakém členské státy zjišťují a napravují nesrovnalosti vlastních účtů, jsou vyňaty z finančních oprav týkajících se těchto nesrovnalostí, které provádí Komise.
4. Komise činí finanční opravy u členských států s cílem vyloučit z financování Unií výdaje vynaložené v rozporu s platným právem. Komise své finanční opravy zakládá na zjištění neoprávněně vydaných částek a na finančním dopadu na rozpočet. Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, může Komise v souladu s odvětvovými pravidly provést opravy na základě extrapolace nebo paušální sazby.
Komise při rozhodování o částce finanční opravy přihlíží k povaze a závažnosti porušení platného práva a k jeho finančnímu dopadu na rozpočet, a to i v případě nedostatků v řídicích a kontrolních systémech.
Kritéria pro stanovení finančních oprav a postupy, které se přitom používají, mohou být stanoveny v odvětvových pravidlech.
5. Metodika provádění oprav extrapolací nebo paušální sazbou se stanovuje v souladu s odvětvovými pravidly tak, aby Komise mohla chránit finanční zájmy Unie.
Článek 81
Promlčecí lhůta
1. Aniž jsou dotčena ustanovení zvláštních předpisů a uplatňování rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, promlčují se nároky Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči Unii po pěti letech.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se promlčecí lhůty.
Článek 82
Řešení nároků Unie na vnitrostátní úrovni
V případě úpadkového řízení se s nároky Unie zachází stejně příznivě jako s nároky veřejných subjektů těch členských států, kde řízení o jejich vymožení probíhá.
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
1. Částky z pokut a sankcí, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí se nezaznamenávají jako příjmy rozpočtu, dokud mohou být rozhodnutí, která je ukládají, zrušena Soudním dvorem Evropské unie.
2. Částky uvedené v odstavci 1 se zaznamenají jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků. Částky, jež mají být na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie vráceny tomu, kdo je zaplatil, se jako příjem rozpočtu nezaznamenávají.
3. Odstavec 1 se nepoužije na rozhodnutí o schválení účetní závěrky nebo o finančních opravách.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se částek získaných z pokut a sankcí a z nich plynoucích úroků.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Kromě prostředků, které mohou být podle čl. 54 odst. 2 prvního pododstavce písm. e) použity bez základního právního aktu, musí přidělení výdajů na závazek předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.
3. Rozhodnutí o financování uvedené v odstavci 2 vymezí sledovaný cíl, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku. Obsahuje rovněž popis činností, které mají být financovány, výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření a orientační harmonogram jejich provádění.
V případě nepřímého řízení se v rozhodnutí o financování uvádí rovněž subjekt nebo osoba pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c), kritéria pro výběr tohoto subjektu nebo osoby a úkoly, kterými byl pověřen.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o financování.
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.
Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu.
Rozpočtové i právní závazky přijímá stejná schvalující osoba, s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů závazků, přijímání souhrnných závazků, podpisu téže osoby a správních výdajů, na něž se vztahují předběžné závazky.
3. Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto skupin:
a)
individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce grantu i částka výdajů;
b)
souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;
c)
předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí výdajů uvedených v článku 170 nebo běžných správních výdajů a buď částka výdajů, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.
4. Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanovuje základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu, příslušná schvalující osoba před přijetím právního závazku vůči třetím osobám nebo před převodem prostředků do svěřenského fondu na základě článku 187 přijme rozpočtový závazek.
2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na právní závazky přijaté po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity provozu v souladu s postupy, které Komise nebo kterýkoli jiný orgán přijal v rámci své správní samostatnosti.
3. V případě operací humanitární pomoci, operací v oblasti civilní ochrany a pomoci pro řešení krizí se povinnost stanovená v odstavci 1 nepoužije, pokud je pro účelné poskytování pomoci Unie nezbytné, aby Unie přijala právní závazek vůči třetím osobám okamžitě, a individuální rozpočtový závazek nelze zaúčtovat předem. Zaúčtování rozpočtového závazku se učiní co nejdříve po přijetí právního závazku vůči třetím osobám.
4. S výhradou zvláštních ustanovení části druhé hlavy IV pokrývají souhrnné rozpočtové závazky celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků přijatých do 31. prosince roku n + 1.
S výhradou čl. 85 odst. 4 a čl. 203 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.
Částku každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného rozpočtového závazku, před podpisem zaznamená příslušná schvalující osoba do rozpočtových účtů a zaúčtuje k souhrnnému rozpočtovému závazku.
5. Rozpočtové a právní závazky zaznamenané v souvislosti s akcemi, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, jiné než výdaje na zaměstnance, mají lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí této lhůty, se zruší podle článku 15.
Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 90 do dvou let od podpisu právního závazku, se zrušuje, kromě případů, kdy je tato částka předmětem soudního nebo rozhodčího řízení nebo kdy jsou v odvětvových pravidlech stanovena zvláštní ustanovení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtových a právních závazků, včetně zaznamenávání individuálních závazků.
Článek 87
Kontrola závazků
1. Při přijímání rozpočtového závazku se příslušná schvalující osoba ujistí, že:
a)
výdaj byl přiřazen ke správnému bodu rozpočtu;
b)
prostředky jsou k dispozici;
c)
výdaj je v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení a se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
d)
je dodržena zásada řádného finančního řízení. Vhodnost předběžného financování, jeho výše a celkový časový rozpis plateb musí být úměrné předpokládané době trvání, pokroku při provádění a finančním rizikům souvisejícím s tímto předběžným financováním.
2. Při zaznamenávání právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj ruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:
a)
závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;
b)
výdaj je řádný a v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení, se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
c)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontroly závazků.
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
1. Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje existenci věřitelova nároku;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;
c)
ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se potvrzování výdajů, včetně předávání výdajů na zaměstnance k platbě a průběžných plateb a plateb zůstatku dlužné částky u veřejných zakázek a grantů, ověřování správnosti u plateb předběžného financování a průběžných plateb a formy doložek „předáno k platbě“ a „správnost ověřena“.
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
1. Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby uhradil částku výdaje potvrzeného příslušnou schvalující osobou.
Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se schvalování výdajů, včetně stanovování informací povinně uváděných na platebním příkazu, a kontrol platebních příkazů schvalující osobou.
Oddíl 4
Úhrada výdajů
Článek 90
Druhy plateb
1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce je v souladu se základním právním aktem nebo smlouvou; platba zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:
a)
platbu celé dlužné částky;
b)
platbu dlužné částky některým z těchto způsobů:
i)
předběžným financováním, jež může být rozloženo do několika plateb po podpisu pověřovací dohody, smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o udělení grantu;
ii)
jednou nebo více průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;
iii)
výplatou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byla každá platba uskutečněna.
3. Účetní pravidla uvedená v článku 152 zahrnují pravidla, jimiž se řídí zúčtování předběžného financování a uznávání způsobilosti nákladů.
4. Příslušná schvalující osoba pravidelně zúčtovává platby předběžného financování podle ekonomické povahy a časového plánu uskutečněného projektu.
Pokud se příslušná schvalující osoba domnívá, že je zbytečné žádat od příjemců grantu a zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů finanční výkaz, získá od nich v případě grantů nebo smluv převyšujících 5 000 000 EUR alespoň jednou ročně informace o celkových vynaložených prostředcích.
Smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody musí obsahovat příslušná ustanovení pro účely druhého pododstavce.
Tímto odstavcem nejsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů plateb a podkladů.
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných finančních prostředků.
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
1. Platby se uskuteční do:
a)
90 kalendářních dnů v případě pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, které zahrnují technické služby nebo akce, jejichž vyhodnocení je zvlášť složité a u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
b)
60 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
c)
30 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu.
2. Příslušná schvalující osoba může stavit platební lhůtu, pokud:
a)
příslušná částka není splatná nebo
b)
nebyly předloženy požadované podklady.
Pokud příslušná schvalující osoba obdrží informace, které zpochybňují způsobilost výdajů uvedených v žádosti o platbu, může stavit platební lhůtu za účelem ověření, včetně prostřednictvím kontrol na místě, že výdaje jsou skutečně způsobilé.
3. Dotčení věřitelé musí být o důvodech stavení lhůty písemně informováni.
4. Přesáhne-li doba stavení lhůty dva měsíce, může věřitel požádat příslušnou schvalující osobu, aby rozhodla o dalším trvání stavení lhůty.
5. Po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 1 má věřitel jiný než členský stát nárok na vyplacení úroku.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se platebních lhůt a stanovení podmínek, za kterých mohou věřitelé přijímající zpožděnou platbu obdržet z rozpočtové položky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj, úroky z prodlení.
KAPITOLA 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
1. Jsou-li příjmové a výdajové operace řízeny počítačovými systémy, mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronického řízení operací.
Článek 94
Předávání dokumentů
S předchozím souhlasem dotčených orgánů a členských států může být předání dokumentů mezi nimi provedeno elektronickou cestou.
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
1. V případě sdíleného řízení probíhá veškerá oficiální výměna informací mezi členskými státy a Komisí prostředky uvedenými v odvětvových pravidlech. Tato pravidla zajistí interoperabilitu shromážděných či obdržených údajů předávaných v rámci správy rozpočtu.
2. Orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208 pro elektronickou výměnu informací s třetími osobami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu vypracují a uplatňují jednotné standardy. Zejména pak, nakolik je to možné, navrhnou a uplatňují řešení pro předkládání, uchovávání a zpracování údajů poskytnutých v rámci řízení o udělení grantu a zadávacích řízení a za tímto účelem vytvoří pro potenciální žadatele, zájemce a uchazeče jediný „prostor pro výměnu elektronických údajů“.
3. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě pravidelné informace o pokroku dosaženém při uplatňování elektronické veřejné správy.
KAPITOLA 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
1. Příslušná schvalující osoba bez odkladu vyhlásí nutnost poskytnout průkazné materiály nebo doklady, jejich formu a tam, kde je to vhodné, předpokládaný harmonogram pro dokončení zadávacího řízení.
2. Pokud žadatel nebo uchazeč v důsledku zjevné administrativní chyby opomene předložit průkazní materiály nebo poskytnout vyjádření, hodnotící výbor nebo případně příslušná schvalující osoba jej požádá, kromě řádně odůvodněných případů, aby poskytl chybějící informace či podal vysvětlení k podkladům. Tyto informace či vysvětlení nesmějí podstatně měnit návrh či podmínky nabídkového řízení.
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
KAPITOLA 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
1. Každý orgán zřídí funkci interního auditora, která je vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy. Interní auditor odpovídá orgánu, který jej jmenoval, za ověřování řádného fungování systémů a postupů při plnění rozpočtu. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
2. Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 ve věcech finančního řízení, kterým byli dále pověřeni, ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise jedná rovněž jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“, s výhradou článku 213.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jmenování interního auditora.
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Interní auditor radí svému orgánu v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména:
a)
za posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a za hodnocení práce útvarů při provádění politik, programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
za posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
2. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům orgánu. Má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů, v případě potřeby i na místě, a to i v členských státech a ve třetích zemích.
Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu schvalujících osob o činnosti i ostatní získané informace.
3. Interní auditor podává orgánu zprávu o svých zjištěních a doporučeních. Orgán zajistí provedení doporučení, která vyplývají z auditů. Interní auditor dále orgánu předkládá výroční zprávu o interním auditu, ve které je uveden počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá s ohledem na tato doporučení.
4. Orgán zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
5. Každý orgán předává každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující shrnutí počtu a druhu provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Zprávy a zjištění interního auditora i zpráva orgánu jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a úkolů interního auditora.
Článek 100
Nezávislost interního auditora
1. Každý orgán stanoví zvláštní pravidla pro interního auditora tak, aby byla zajištěna plná nezávislost interního auditora při výkonu jeho povinností a jasně vymezena odpovědnost interního auditora.
Je-li interní auditor zaměstnancem, vykonává své výlučné auditorské funkce zcela nezávisle a jeho odpovědnost vymezují služební řád a akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nezávislosti a odpovědnosti interního auditora, včetně jeho práva podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli ve smyslu článků 117 a 190, jejichž předmětem je dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.
Předmětem těchto zakázek mohou být:
a)
nemovitosti;
b)
dodávky;
c)
stavební práce;
d)
služby.
2. Rámcové smlouvy jsou smlouvy mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit veřejné zakázky zadávané během daného období. Vztahují se na ně ustanovení této hlavy o zadávacím řízení, včetně vyhlašování zadávacích řízení.
3. S výjimkou článků 106 až 109 se tato hlava nepoužije na granty ani na smlouvy o technické pomoci uzavřené s EIB nebo Evropským investičním fondem.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se definice a rozsahu veřejných zakázek, včetně rámcových smluv a zvláštních veřejných zakázek.
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
1. Všechny veřejné zakázky financované zcela nebo zčásti z rozpočtu musí dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace.
2. Všechny veřejné zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže, s výjimkou případů, kdy se použije jednací řízení uvedené v čl. 104 odst. 1 prvním pododstavci písm. d).
Veřejní zadavatelé nesmějí rámcové smlouvy zneužívat ani je používat tak, aby jejich účelem nebo důsledkem bylo zabránění hospodářské soutěži anebo její omezení či narušení.
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
1. Veškeré veřejné zakázky, které překračují finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, veřejní zadavatelé uveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
Oznámení o zahájení zadávacího řízení se uveřejňují předem kromě případů uvedených v čl. 104 odst. 2 a kromě veřejných zakázek na služby, na něž se vztahuje příloha II B směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (17).
Od uveřejnění některých informací po udělení veřejné zakázky může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
2. Veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, a veřejné zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES se vyhlašují vhodným způsobem.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na vyhlašování veřejných zakázek a oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
1. Zadávací řízení má některou z těchto forem:
a)
otevřené řízení;
b)
užší řízení;
c)
soutěž o návrh;
d)
jednací řízení;
e)
soutěžní dialog.
Mají-li o veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu zájem dva nebo více orgánů, výkonných agentur nebo subjektů uvedených v článcích 208 a 209 a je-li možné dosáhnout úspor z důvodu vyšší efektivity, vynasnaží se dotčení veřejní zadavatelé provést zadávací řízení na interinstitucionálním základě.
Je-li k provedení společné akce určitého orgánu a jednoho nebo více veřejných zadavatelů z členských států potřebné zadání veřejné zakázky nebo uzavření rámcové smlouvy, mohou tento orgán a tito veřejní zadavatelé provést zadávací řízení společně v určitých situacích, jež budou upřesněny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
Společného zadávání veřejných zakázek se mohou účastnit také státy ESVO a země kandidující na členství v Unii, pokud tuto možnost výslovně stanoví dvoustranná nebo vícestranná smlouva.
2. Pro veřejné zakázky, jejichž hodnota je vyšší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, je jednací řízení povoleno pouze v případech stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů zadávacích řízení, společného zadávání veřejných zakázek, veřejných zakázek nízké hodnoty a platby na základě faktur.
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Dokumentace k zadávacímu řízení musí obsahovat úplný, jasný a přesný popis předmětu veřejné zakázky a uvádět kritéria pro vyloučení, výběr a zadání platná pro danou veřejnou zakázku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se obsahu dokumentace k zadávacímu řízení, včetně možnosti a podmínek revize ceny a technických podmínek.
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti na zadávacím řízení
1. Z účasti na zadávacím řízení jsou vyloučeni zájemci nebo uchazeči:
a)
kteří jsou v úpadku nebo v likvidaci, kteří jsou předmětem soudní správy, kteří uzavřeli dohodu o vyrovnání se svými věřiteli, kteří pozastavili svou obchodní činnost, vůči kterým je vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo kteří jsou v podobné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních předpisů;
b)
pokud oni sami nebo osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli příslušným orgánem členského státu pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;
c)
kteří se dopustili vážného profesního pochybení, které může veřejný zadavatel prokázat jakýmikoli prostředky, včetně rozhodnutí EIB a mezinárodních organizací;
d)
kteří nesplnili povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní podle právních předpisů země, v níž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů země veřejného zadavatele nebo země, ve které se má veřejná zakázka uskutečnit;
e)
pokud oni sami nebo jiné osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli pravomocně odsouzeni za podvod, korupci, zločinné spolčení, praní peněz nebo za jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie;
f)
kterým je uložena správní sankce podle čl. 109 odst. 1.
První pododstavec písm. a) až d) se nepoužije na nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou podnikatelskou činnost, nebo od správce konkursní podstaty či likvidátora, anebo v rámci soudního vyrovnání nebo obdobného postupu podle vnitrostátního práva.
První pododstavec písm. b) a e) se nepoužije v případě, že zájemci nebo uchazeči mohou prokázat, že vůči osobám oprávněným za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat a které byly odsouzeny, jak se uvádí v prvním pododstavci písm. b) nebo e), byla přijata náležitá opatření.
2. Pokud lze v případě jednacího řízení z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výhradních práv zadat veřejnou zakázku pouze dotčenému hospodářskému subjektu, může orgán, je-li to nutné k zachování kontinuity jeho činnosti, rozhodnout o tom, že tento subjekt z důvodů uvedených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a), c) a d) nevyloučí. V takových případech orgán své rozhodnutí řádně odůvodní.
3. Zájemci nebo uchazeči musí prokázat, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v odstavci 1. Veřejný zadavatel však toto prokázání nemusí vyžadovat v případě veřejných zakázek velmi nízké hodnoty.
Za účelem správného uplatňování odstavce 1 zájemce nebo uchazeč na žádost veřejného zadavatele vždy:
a)
je-li právnickou osobou, poskytne informace o vlastnických poměrech právnické osoby nebo o jejím vedení a o tom, kdo ji ovládá a kdo má právo za ni jednat nebo ji zastupovat, a prokáže, že se nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1;
b)
pokud se předpokládá využití subdodavatele, prokáže, že se subdodavatel nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se:
a)
kritérií pro vyloučení účasti v zadávacím řízení, včetně pravidel týkajících se protiprávního jednání vedoucího k vyloučení z tohoto řízení;
b)
důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení;
c)
délky vyloučení. Toto vyloučení nepřesáhne deset let.
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
1. Veřejnou zakázku nelze udělit zájemcům nebo uchazečům, kteří při zadávacím řízení na ni:
a)
jsou ve střetu zájmů;
b)
neposkytli informace požadované veřejným zadavatelem jako podmínka pro účast na zadávacím řízení nebo poskytli tyto informace vědomě nesprávné;
c)
nacházejí se v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1, která je vylučuje z účasti na tomto zadávacím řízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro vyloučení z účasti v průběhu zadávacího řízení a důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se délky vyloučení.
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
1. Komise zřídí a provozuje ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů. Ta obsahuje údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v článku 106 a v čl. 109 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a odst. 2 písm. a). Databáze je společná pro všechny orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208. Evropský parlament a Rada jsou každoročně informovány o počtu nových případů a o celkovém počtu případů zaznamenaných do databáze.
2. Orgány členských států a třetích zemí a subjekty jiné než uvedené v odstavci 1, které se účastní plnění rozpočtu v souladu s články 58 a 61, sdělí příslušné schvalující osobě informace o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie. Tato schvalující osoba tyto informace přijme a požádá účetního, aby je vložil do databáze.
Orgány a subjekty uvedené v prvním pododstavci mají přístup k informacím uloženým v databázi a mohou je náležitým způsobem a na svou zodpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek souvisejících s plněním rozpočtu.
3. ECB, EIB a Evropský investiční fond mají přístup k informacím v databázi za účelem ochrany svých vlastních finančních prostředků a mohou je náležitým způsobem a na svou odpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek podle svých pravidel.
Sdělí Komisi údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů, včetně standardních postupů a technických podmínek pro provoz této databáze.
5. Orgánům třetích zemí lze přístup povolit pouze tehdy, pokud jsou splněna pravidla stanovená v článku 9 nařízení (ES) č. 45/2001, a po posouzení každého jednotlivého případu.
Článek 109
Správní a finanční sankce
1. Veřejný zadavatel může uložit správní nebo finanční sankce:
a)
zhotovitelům, dodavatelům a poskytovatelům, zájemcům nebo uchazečům v případech uvedených v čl. 107 odst. 1 písm. b);
b)
zhotovitelům, dodavatelům nebo poskytovatelům, u nichž bylo zjištěno závažné porušení povinností vyplývajících z veřejných zakázek financovaných z rozpočtu.
Ve všech případech však dá veřejný zadavatel dotčené osobě nejprve možnost se vyjádřit.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být úměrné významu veřejné zakázky a závažnosti pochybení a mohou spočívat:
a)
ve vyloučení dotčeného zájemce, uchazeče, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele z veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu na dobu nejvýše deseti let nebo
b)
v zaplacení finanční sankce nepřevyšující hodnotu dotčené veřejné zakázky zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem.
3. V zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie mohou orgány v souladu se zásadou proporcionality rozhodnout, že uveřejní svá rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce podle odstavce 1, byl-li postup stanovený v odstavci 1 řádně dodržen.
V rozhodnutí uveřejnit rozhodnutí o uložení správních či finančních sankcí uvedené v prvním pododstavci se zohlední zejména závažnost pochybení včetně jeho dopadu na finanční zájmy Unie a její pověst, doba, která uplynula od okamžiku, kdy k pochybení došlo, doba trvání a opakování pochybení, úmysl nebo stupeň nedbalosti dotčeného subjektu a opatření, která subjekt přijal k nápravě situace.
Rozhodnutí o uveřejnění tvoří součást rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce, přičemž se výslovně stanoví, že rozhodnutí o uložení sankce či jeho shrnutí bude uveřejněno na internetových stránkách orgánu.
Aby bylo dosaženo odrazujícího účinku, musí uveřejněné shrnutí obsahovat jméno osoby odpovědné za pochybení, stručný popis pochybení, daný program, dobu trvání případného vyloučení ze zadávání veřejných zakázek a výši případné finanční sankce.
Rozhodnutí se uveřejní poté, co vůči němu byly vyčerpány všechny opravné prostředky, nebo poté, co uplyne lhůta pro podání opravných prostředků, přičemž uveřejněné rozhodnutí zůstává na internetových stránkách až do konce doby vyloučení ze zadávání veřejných zakázek nebo po dobu šesti měsíců od zaplacení finanční sankce, pokud tato sankce byla přijata jako jediné opatření.
Pokud se rozhodnutí o uveřejnění týká fyzických osob, přijímá se s náležitým ohledem na právo na soukromí, přičemž je nutné dodržet práva stanovená nařízením (ES) č. 45/2001.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých správních a finančních sankcí vůči uchazečům či zájemcům, kteří uvedli nesprávné informace, dopustili se závažného pochybení, způsobili nesrovnalosti či podvody nebo závažným způsobem porušili smluvní povinnosti.
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky se zadávají na základě kritérií pro jejich zadávání vztahujících se k obsahu nabídek poté, co byla v souladu s kritérii pro výběr, která jsou stanovena v dokumentaci k zadávacímu řízení, prověřena způsobilost hospodářských subjektů, které nejsou vyloučeny podle článků 106 a 107 a podle čl. 109 odst. 2 písm. a).
2. Veřejná zakázka se zadává automatickým výběrem nabídky nebo přijetím nabídky, která je ekonomicky nejvýhodnější.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr uchazeče a kritérií pro zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí dokumenty, jež dokládají hospodářskou, finanční, technickou a odbornou způsobilost, a kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronických aukcí a neobvykle nízkých nabídek.
Článek 111
Podávání nabídek
1. Postupy pro podávání nabídek musí zajistit skutečnou soutěž a utajení obsahu nabídek až do jejich otevření, které musí proběhnout současně.
2. Komise zajistí vhodnými prostředky a za použití článku 95 přístup uchazečů k obsahu nabídek a k veškerým podkladům v elektronické podobě (elektronické zadávání veřejných zakázek).
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při uplatňování tohoto ustanovení do 28. října 2014 a poté pravidelně ve stejných odstupech.
3. Je-li to považováno za vhodné a přiměřené, může veřejný zadavatel od uchazečů požadovat, aby předem složili jistotu jako záruku, že svou nabídku nestáhnou.
4. S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 104 odst. 3 je pro otevírání přihlášek nebo nabídek jmenována komise pro otevírání obálek. Každá nabídka nebo přihláška, o níž komise prohlásí, že nesplňuje stanovené podmínky, je odmítnuta.
5. Všechny žádosti o účast nebo nabídky, o kterých komise pro otevírání obálek prohlásí, že splňují stanovené podmínky, jsou na základě kritérií stanovených v dokumentaci k zadávacímu řízení vyhodnoceny s cílem navrhnout veřejnému zadavateli zadání veřejné zakázky nebo pokračovat elektronickou aukcí.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se podávání nabídek a stanovení lhůt pro obdržení nabídek a žádostí o účast, lhůt pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení a lhůt v naléhavých případech. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví různé způsoby komunikace a podrobná pravidla týkající se možnosti složení jistoty, otevírání nabídek, žádostí o účast a výboru pro hodnocení nabídek a žádostí o účast.
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
1. V průběhu zadávacího řízení je styk veřejného zadavatele se zájemci nebo uchazeči přípustný pouze za podmínek, které zajišťují transparentnost a rovné zacházení. Tento styk nesmí vést ani ke změně podmínek veřejné zakázky, ani ke změně podmínek původní nabídky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zásad rovného zacházení a transparentnosti. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí přípustný styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči v průběhu zadávacího řízení, minimální požadavky na písemný záznam hodnocení a minimální obsah rozhodnutí přijatých veřejným zadavatelem.
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
1. Schvalující osoba rozhodne v souladu s kritérii pro výběr a kritérii pro zadání veřejné zakázky předem stanovenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a v souladu s pravidly o zadávání veřejných zakázek, komu bude veřejná zakázka zadána.
2. Veřejný zadavatel sdělí každému zájemci nebo uchazeči, jehož přihláška nebo nabídka byla odmítnuta, důvody odmítnutí a dobu trvání odkladné lhůty uvedené v čl. 118 odst. 2. Veřejný zadavatel každému uchazeči, který splňuje kritéria pro vyloučení a výběr a který o to písemně požádá, sdělí vlastnosti a relativní výhody přijaté nabídky a jméno uchazeče, kterému byla veřejná zakázka zadána.
Od sdělení některých informací však může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a podpisu a uplatňování veřejné zakázky.
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Veřejný zadavatel může až do podpisu smlouvy upustit od zadání veřejné zakázky nebo zrušit zadávací řízení, aniž by zájemci nebo uchazeči měli nárok na jakékoli odškodnění.
Takové rozhodnutí musí být odůvodněné a musí být zájemcům nebo uchazečům dáno na vědomí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zrušení zadávacího řízení.
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty může veřejný zadavatel v případě, že to považuje za vhodné a přiměřené, požadovat v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele složení jistoty, aby:
a)
zajistil řádné splnění veřejné zakázky nebo
b)
omezil finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistot, které jsou po zhotovitelích, dodavatelích nebo poskytovatelích požadovány, včetně kritérií pro analýzu rizik.
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
1. Pokud se ukáže, že v zadávacím řízení došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší veřejný zadavatel toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení řízení.
Pokud se po udělení veřejné zakázky ukáže, že v zadávacím řízení nebo při provádění zakázky došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, může veřejný zadavatel v závislosti na stadiu řízení upustit od zadání veřejné zakázky nebo pozastavit její uplatňování, nebo je-li to vhodné, veřejnou zakázku vypovědět.
Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst zhotoviteli, dodavateli či poskytovateli, může veřejný zadavatel rovněž odmítnout uskutečnit platby, získat zpět již vyplacené částky nebo vypovědět všechny smlouvy uzavřené s tímto zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pozastavení uplatňování veřejné zakázky v případě chyb, nesrovnalostí a podvodů.
KAPITOLA 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
1. Orgány se považují za veřejného zadavatele v případech veřejných zakázek, které zadávají na vlastní účet. V souladu s článkem 65 provedou pověření potřebná k vykonávání funkce veřejného zadavatele.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování funkcí veřejného zadavatele, včetně stanovení příslušných úrovní pro výpočet finančních limitů.
Článek 118
Finanční limity
1. S výhradou části druhé hlavy IV stanovuje směrnice 2004/18/ES finanční limity, které určují:
a)
způsoby uveřejnění uvedené v článku 103;
b)
výběr z řízení uvedených v čl. 104 odst. 1;
c)
odpovídající lhůty.
2. S výhradou výjimek a podmínek, které mají být uvedeny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení, nesmí veřejný zadavatel v případě veřejných zakázek, na něž se vztahuje směrnice 2004/18/ES, podepsat veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu s úspěšným uchazečem, dokud neuplyne odkladná lhůta.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních limitů, samostatných zakázek a zakázek sestávajících z dílčích plnění, odhadů hodnoty určitých zakázek a odkladné lhůty před podpisem smlouvy.
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se může za stejných podmínek účastnit každá fyzická nebo právnická osoba, která spadá do oblasti působnosti Smluv, a každá fyzická nebo právnická osoba ze třetí země, která s Unií uzavřela zvláštní dohodu v oblasti veřejných zakázek, za podmínek stanovených v uvedené dohodě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se dokladů, jež je třeba poskytnout za účelem přístupu k veřejným zakázkám.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům vykonává pravomoci svěřené Komisi nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostech (18) při provádění inspekcí a kontrol na místě v členských státech a v souladu s platnými dohodami o spolupráci a vzájemné pomoci ve třetích zemích a v prostorách mezinárodních organizací.
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
V případech, ve kterých se použije Mnohostranná dohoda o vládních zakázkách uzavřená v rámci Světové obchodní organizace, se mohou veřejných zakázek účastnit také příslušníci států, které uvedenou dohodu ratifikovaly, za podmínek v ní stanovených.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
1. Granty jsou finanční příspěvky poskytované jako dary z rozpočtu na financování:
a)
akcí určených na podporu dosažení některého politického cíle Unie;
b)
fungování subjektu, který sleduje cíl, jenž je v obecném zájmu Unie nebo je součástí některé politiky Unie a podporuje ji (dále jen „granty na provozní náklady“).
Granty jsou předmětem buď písemné dohody, nebo rozhodnutí Komise oznámeného úspěšnému žadateli o grant.
Komise může zavést zabezpečené elektronické systémy pro výměnu informací s příjemci grantu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými podrobně určí oblast působnosti grantů a stanoví pravidla pro určení, zda se použijí grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se systému elektronické výměny informací, včetně podmínek, za nichž mají být dokumenty podané prostřednictvím těchto systémů, a to i dohody o udělení grantu, považovány za originální a podepsané, a včetně využívání rámcových partnerství.
2. Za granty ve smyslu této hlavy se nepovažují:
a)
výdaje na členy a zaměstnance orgánů a příspěvky na evropské školy;
b)
veřejné zakázky podle článku 101, podpory vyplacené jako makrofinanční pomoc a rozpočtová podpora;
c)
finanční nástroje ani podíly nebo kapitálová účast v mezinárodních finančních institucích, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBOR), nebo ve specializovaných subjektech Unie, jako je Evropský investiční fond;
d)
členské příspěvky, které Unie hradí organizacím, jichž je členem;
e)
výdaje uskutečněné v rámci sdíleného řízení a nepřímého řízení ve smyslu článků 58, 59 a 60, není-li ve finančních pravidlech týkajících se rozpočtu subjektů nebo osob pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v pověřovacích dohodách stanoveno jinak;
f)
příspěvky poskytnuté výkonným agenturám uvedeným v článku 62 na základě jejich zřizovacího aktu;
g)
výdaje na trhy s produkty rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (19);
h)
platby cestovních výloh a denních diet osobám, které byly orgány pozvány nebo pověřeny určitými úkoly, a jakékoli jiné náhrady, které byly těmto osobám případně vyplaceny;
i)
ceny udělené za úspěchy v soutěžích, na něž se použije část první hlava VII.
3. Snížené úrokové sazby a subvence poplatků za jistoty se považují za granty, pokud nejsou spolu s finančními nástroji spojeny do jednoho opatření, jak je uvedeno v části první hlavě VIII.
Na tyto snížené sazby a subvence se vztahuje tato hlava, s výjimkou:
a)
zásady spolufinancování uvedené v čl. 125 odst. 3;
b)
zásady neziskovosti uvedené v čl. 125 odst. 4;
c)
hodnocení finančních možností žadatele podle čl. 132 odst. 1 u akcí, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu nebo vytvoření příjmu.
4. Každý orgán může v řádně odůvodněných případech, kdy není vhodné provádět zadávací řízení, udělovat granty na komunikační činnosti.
Článek 122
Příjemci grantu
1. Pokud kritéria pro udělení grantu splňuje několik subjektů, jež spolu tvoří jeden subjekt, může se tento subjekt považovat za jediného příjemce grantu, a to i tehdy, je-li vytvořen zvlášť za účelem provedení akce, která má být z daného grantu financována.
2. Pro účely této hlavy se za subjekty přidružené k příjemci grantu považují tyto subjekty:
a)
subjekty, které tvoří příjemce grantu podle odstavce 1;
b)
subjekty, které splňují kritéria způsobilosti, kterých se netýkají situace uvedené v čl. 131 odst. 4 a které mají vztah k příjemci grantu, zejména právní nebo kapitálový, jenž se neomezuje na danou akci, ani nebyl vytvořen pouze za účelem jejího provedení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí minimální obsah grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu, zejména pokud se grant uděluje několika subjektům, konkrétní povinnosti případného koordinátora a ostatních příjemců grantu, příslušný systém odpovědnosti a podmínky přidávání příjemců grantu na seznam a jejich vyškrtnutí ze seznamu.
Článek 123
Formy grantů
1. Granty mohou být uděleny v kterékoli z těchto forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 126;
b)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
paušální financování;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d).
2. Při určování vhodné formy grantu je třeba v co nejvyšší možné míře vzít v úvahu zájmy a účetní metody potenciálních příjemců grantu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých forem grantů, včetně grantů nízké hodnoty.
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
1. Aniž jsou dotčena ustanovení základního právního aktu, schvaluje se využití jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování rozhodnutím Komise, které zajišťuje dodržování zásady rovného zacházení s příjemci grantu v rámci stejné kategorie akcí nebo pracovních programů.
V případech, kdy maximální částka grantu nepřesahuje částku grantu nízké hodnoty, může grant schválit příslušná schvalující osoba.
2. Ke schválení grantu je nutno předložit přinejmenším tyto podklady:
a)
zdůvodnění vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu podporovaných akcí nebo pracovních programů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedení nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, přičemž se vyloučí náklady nezpůsobilé podle platných pravidel Unie;
c)
popis metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování a podmínky, na jejichž základě lze v rozumné míře zajistit, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a zabráněno dvojímu financování nákladů. Tyto metody musí být založeny na:
i)
statistických údajích nebo obdobných objektivních ukazatelích, nebo
ii)
na individuálním přístupu k příjemcům grantu na základě certifikovaných a auditem ověřitelných historických údajů o příjemci grantu nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Je-li schváleno využívání obvyklých postupů účtování nákladů příjemce grantu, může příslušná schvalující osoba posoudit soulad těchto postupů s podmínkami ex ante stanovenými v odstavci 2 nebo prostřednictvím vhodné strategie pro kontroly ex post.
Byl-li soulad obvyklých postupů účtování nákladů používaných příjemci grantu s podmínkami uvedenými v odstavci 2 zjištěn ex ante, není možné výši jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, jež je stanovena uplatněním těchto postupů, zpochybnit kontrolami ex post.
Příslušná schvalující osoba může mít za to, že obvyklé postupy účtování nákladů příjemce grantu jsou v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci 2, jestliže byly tyto postupy schváleny vnitrostátními orgány ve srovnatelných systémech financování.
4. Rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda může povolit nebo nařídit paušální financování nepřímých nákladů příjemce grantu do maximální výše 7 % celkových přímých způsobilých nákladů akce kromě případů, kdy příjemce grantu obdrží grant na provozní náklady financovaný z rozpočtu. Strop 7 % může být překročen na základě odůvodněného rozhodnutí Komise.
5. Vlastníci malých a středních podniků a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou uplatnit způsobilé náklady na zaměstnance vzniklé při provádění akce nebo pracovního programu na základě jednotkových nákladů stanovených rozhodnutím Komise.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování.
KAPITOLA 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
1. Při udělování grantů musí být dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení.
2. Aniž je dotčen článek 130, nesmějí být granty kumulativní ani udělovány zpětně.
3. Granty musí zahrnovat spolufinancování, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, jsou statut a financování politických stran na evropské úrovni stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (20).
4. Účelem ani důsledkem grantů nesmí být dosažení zisku v rámci akce nebo pracovního programu příjemce grantu (dále jen „zásada neziskovosti“).
První pododstavec se nevztahuje na:
a)
akce, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu, nebo akce, které vytvářejí příjem k zajištění svého trvání i po uplynutí doby financování ze zdrojů Unie stanoveného v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě;
b)
stipendia na studium, výzkum nebo odbornou přípravu vyplácená fyzickým osobám;
c)
další přímé podpory vyplácené nejpotřebnějším fyzickým osobám, například nezaměstnaným a uprchlíkům;
d)
granty založené na paušálních sazbách, jednorázových částkách nebo na jednotkových nákladech, pokud jsou tyto sazby, částky a náklady v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 124 odst. 2;
e)
granty nízké hodnoty.
Pokud dochází k tvorbě zisku, je Komise oprávněna požadovat podíl na zisku odpovídající příspěvku Unie na způsobilé náklady, které příjemci grantu v souvislosti s prováděním akce nebo pracovního programu skutečně vznikly.
5. Pro účely této hlavy se zisk definuje jako přebytek příjmů nad způsobilými náklady příjemce grantu v době podání žádosti o výplatu zůstatku.
Příjmy uvedené v prvním pododstavci se omezují na příjem získaný při provádění akce nebo pracovního programu a na finanční prostředky, které dárci určili konkrétně na financování způsobilých nákladů.
V případě grantu na provozní náklady se pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti nepřihlíží k částkám vyčleněným na vytvoření rezerv.
6. Dosáhne-li politická strana na úrovni Unie na konci rozpočtového roku, na který obdržela grant na provozní náklady, přebytku příjmů nad výdaji, může být část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů za daný rok přenesena odchylně od zásady neziskovosti stanovené v odstavci 4 do následujícího roku, pokud se použije před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku.
Pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti se nezapočítávají vlastní zdroje, zejména dary a členské poplatky, získané během roční činnosti politické strany na úrovni Unie, které převyšují 15 % způsobilých nákladů, jež má nést příjemce grantu.
Druhý pododstavec se nepoužije, pokud finanční rezervy politické strany na úrovni Unie překročí 100 % průměrných ročních příjmů této politické strany.
7. Bez výzvy k podávání návrhů lze granty udělovat EIB nebo Evropskému investičnímu fondu na akce technické pomoci. V těchto případech se nepoužijí čl. 131 odst. 2 až 5 a čl. 132 odst. 1.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, které doplňují obecné zásady platné pro granty, včetně zásady neziskovosti a zásady spolufinancování. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými definuje technickou pomoc.
Článek 126
Způsobilé náklady
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů.
Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce grantu, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
vznikly v průběhu trvání akce nebo pracovního programu, s výjimkou nákladů souvisejících se závěrečnými zprávami a osvědčeními o auditu;
b)
jsou uvedeny v celkovém odhadovaném rozpočtu akce nebo pracovního programu;
c)
jsou nezbytné k provedení akce nebo pracovního programu, který je předmětem grantu;
d)
lze je identifikovat a ověřit, zejména tím, že jsou zaznamenány v účetních záznamech příjemce grantu a stanoveny v souladu s platnými účetními standardy země, ve které je příjemce grantu usazen, a v souladu s běžnou praxí účtování nákladů příjemce grantu;
e)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
f)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují zásadu řádného finančního řízení, zejména pokud jde o hospodárnost a účelnost.
3. Ve výzvách k podávání návrhů se stanoví kategorie nákladů považovaných za způsobilé pro financování Unií.
Aniž je dotčen základní právní akt a vedle odstavce 2, jsou níže uvedené kategorie nákladů způsobilé, pokud je za způsobilé prohlásí příslušná schvalující osoba v rámci výzvy k podávání návrhů:
a)
náklady vzniklé na základě jistoty, kterou příjemce grantu složil pro účely předběžného financování, pokud ji příslušná schvalující osoba požaduje v souladu s čl. 134 odst. 1;
b)
náklady spojené s externími audity, pokud je příslušná schvalující osoba požaduje na podporu žádostí o platbu;
c)
daň z přidané hodnoty (DPH), která není v rámci platných právních předpisů členských států týkajících se DPH vratná a kterou zaplatil příjemce grantu, jenž není osobou nepovinnou k dani podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (21);
d)
amortizační náklady, pokud příjemci grantu skutečně vznikly;
e)
mzdové náklady vnitrostátních správních orgánů, pokud jsou spojeny s náklady na činnost, kterou by příslušný orgán veřejné moci nevykonával, kdyby se dotčený projekt neprováděl.
4. Příslušná schvalující osoba může v rámci výzvy k podávání návrhů schválit jako způsobilé náklady vzniklé subjektům přidruženým k příjemci grantu popsané v článku 122. V tomto případě musí být splněny všechny tyto podmínky:
a)
dotčené subjekty jsou uvedeny v grantové dohodě nebo rozhodnutí o udělení grantu;
b)
dotčené subjekty se řídí předpisy platnými pro příjemce grantu v rámci grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, pokud jde o způsobilost nákladů a právo Komise, Evropského úřadu pro boj proti podvodům a Účetního dvora provádět kontroly a audit.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví další specifikaci způsobilých nákladů.
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
1. Pro účel výpočtu zisku z grantu se spolufinancování ve formě věcného plnění nezohledňuje.
2. Příslušná schvalující osoba může v případě, že je to nezbytné či vhodné, spolufinancování ve formě věcného plnění přijmout. Je-li spolufinancování ve formě věcného plnění nabízeno k podpoře grantů nízké hodnoty a příslušná schvalující osoba se ho rozhodne odmítnout, zdůvodní, proč toto spolufinancování není nezbytné nebo vhodné.
Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit:
a)
buď náklady, které třetím osobám skutečně vznikly a které jsou řádně doloženy účetními doklady;
b)
anebo v případě neexistence takových dokladů náklady, které odpovídají obvyklým nákladům na dotčeném trhu.
Příspěvky ve formě věcného plnění jsou v odhadu rozpočtu vedeny samostatně, aby odrážely celkovou výši zdrojů přidělených na danou akci. Jejich jednotková hodnota je ohodnocena v prozatímním rozpočtu a dále se nemění.
Příspěvky ve formě věcného plnění musí být v souladu s vnitrostátními daňovými předpisy a předpisy týkajícími se sociálního zabezpečení.
Článek 128
Transparentnost
1. Granty musí být předmětem pracovního programu, který se před prováděním zveřejní.
Tento pracovní program se provádí uveřejněním výzvy k podávání návrhů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých výjimečných případů, případů, kdy to není možné z důvodu vlastností příjemce grantu nebo dané akce, anebo případů, kdy je příjemce grantu označen v základním právním aktu.
První pododstavec se nepoužije v případě pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany nebo operací humanitární pomoci.
2. Ve výzvách k podávání návrhů se uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
Uvedená data se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku posouzení jejich žádosti: nejdéle šest měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
Tyto doby lze upravit tak, aby se přihlédlo k době nutné ke splnění zvláštních postupů, které mohou být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22) požadovány v základním právním aktu, přičemž ve výjimečných, řádně odůvodněných případech mohou být překročeny, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem žadatelů nebo dojde-li k průtahům přičitatelných žadatelům.
Pověřená schvalující osoba ve své výroční zprávě o činnosti informuje o průměrné době pro informování žadatelů, pro podpis grantových dohod nebo pro oznámení rozhodnutí o udělení grantu. Jsou-li doby uvedené v druhém pododstavci překročeny, uvede pověřená schvalující osoba důvody tohoto překročení, a pokud toto překročení není řádně odůvodněno v souladu s třetím pododstavcem, navrhne nápravná opatření.
3. Všechny granty udělené v průběhu rozpočtového roku se každoročně zveřejňují v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na pracovní program, obsahu výzev k podávání návrhů, výjimek z výzev k předkládání návrhů, informací pro žadatele a následného uveřejňování.
Článek 129
Zákaz kumulace
1. Na každou akci může být určitému příjemci grantu udělen z rozpočtu pouze jeden grant, není-li v příslušných základních právních aktech stanoveno jinak.
Jednomu příjemci grantu může být za jeden rozpočtový rok z rozpočtu udělen pouze jeden grant na provozní náklady.
Žadatel neprodleně uvědomí schvalující osoby o veškerých vícenásobných žádostech a vícenásobných grantech týkajících se téže akce nebo téhož pracovního programu.
Za žádných okolností nesmějí být tytéž náklady financovány z rozpočtu dvakrát.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu kumulace grantů.
Článek 130
Zákaz retroaktivity
1. Grant na již zahájené akce lze udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody nebo před oznámením rozhodnutí o udělení grantu.
V těchto případech nesmějí být způsobilé náklady vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant, pokud se nejedná o řádně odůvodněné výjimečné případy, které stanovuje základní právní akt, nebo pokud se nejedná o mimořádně naléhavou pomoc pro řešení krizí, operace civilní ochrany a operace humanitární pomoci nebo o situace, kdy hrozí bezprostřední riziko nebo u nichž hrozí, že přerostou v ozbrojený konflikt nebo že dojde k destabilizaci země, přičemž včasný zásah Unie by měl z hlediska předcházení konfliktu zásadní význam.
Udělení grantu se zpětným účinkem na již ukončenou akci je vyloučeno.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu retroaktivity.
2. V případě grantů na provozní náklady musí být grantová dohoda podepsána nebo rozhodnutí o udělení grantu oznámeno do šesti měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. Způsobilé náklady nesmějí být vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant ani před začátkem rozpočtového roku příjemce grantu.
KAPITOLA 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
1. Žádosti o grant se podávají písemně, případně v zabezpečené elektronické podobě.
Komise poskytne v případech, kdy to lze provést, možnost podat žádosti o grant prostřednictvím internetu.
2. Za způsobilé se považují žádosti o grant podané:
a)
právnickými osobami nebo
b)
fyzickými osobami, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) mohou být žádosti o grant způsobilé, pokud je podají subjekty bez právní subjektivity podle platného vnitrostátního práva, za předpokladu, že jejich zástupci mají způsobilost činit právní úkony jménem subjektu a ručí za ochranu finančních zájmů Unie stejným způsobem jako právnické osoby.
3. Žádost musí uvést právní postavení žadatele a prokázat jeho finanční a provozní způsobilost provést navrhovanou akci nebo pracovní program.
Za tímto účelem žadatel předloží čestné prohlášení a, s výjimkou žádosti o grant nízké hodnoty, veškeré podklady, které na základě posouzení rizik požaduje příslušná schvalující osoba. Požadované doklady se uvádějí ve výzvě k podávání návrhů.
Ověření finanční způsobilosti se nevztahuje na fyzické osoby, které obdržely stipendia, na nejpotřebnější fyzické osoby, které získávají přímou podporu, ani na veřejné subjekty nebo mezinárodní organizace. Příslušná schvalující osoba může na základě posouzení rizik upustit od požadavku na ověření provozní způsobilosti veřejných subjektů nebo mezinárodních organizací.
4. Na žadatele o grant se použije čl. 106 odst. 1 a články 107, 108 a 109. Žadatelé prokáží, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených ve zmíněných článcích. Příslušná schvalující osoba však toto prokázání nevyžaduje v těchto případech:
a)
u grantů nízké hodnoty;
b)
pokud bylo takové prokázání v poslední době předloženo v jiném řízení o udělení grantu.
5. Příslušná schvalující osoba může žadatelům uložit podle článku 109 účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce.
Tyto sankce mohou být uloženy též příjemcům grantu, kteří při podání žádosti nebo během provádění grantu neposkytli informace požadované příslušnou schvalující osobou nebo poskytli vědomě nesprávné informace.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o grant, prokazování toho, že se žadatele netýkala situace zakládající vyloučení, žadatelů bez právní subjektivity, právnických osob tvořících jednoho žadatele, finančních a správních sankcí, kritérií způsobilosti a grantů nízké hodnoty.
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
1. Kritéria pro výběr oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení schopnosti žadatele dokončit navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Kritéria pro udělení grantu oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení kvality podaných návrhů z hlediska stanovených cílů a priorit.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu.
Článek 133
Hodnocení
1. Návrhy se hodnotí na základě předem oznámených kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu s cílem zjistit, které návrhy lze financovat.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 vypracuje příslušná schvalující osoba seznam příjemců grantu s uvedením schválených částek.
3. Příslušná schvalující osoba písemně vyrozumí žadatele o tom, jak bylo o jejich žádostech rozhodnuto. Jestliže požadovaný grant nebyl udělen, sdělí dotčený orgán důvody zamítnutí žádosti, zejména s ohledem na kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení a udílení grantů a poskytování informací žadatelům.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
1. Příslušná schvalující osoba může, pokud to považuje za vhodné a přiměřené, v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik požadovat od příjemce grantu složení jistoty předem, aby se omezila finanční rizika spojená s poskytnutím předběžného financování.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se u grantů nízké hodnoty složení jistoty nevyžaduje.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistoty pro účely předběžného financování.
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
1. Konečná výše grantu se stanoví až poté, co příslušná pověřená schvalující osoba schválí závěrečné zprávy a účty, aniž jsou dotčeny následné kontroly provedené dotčeným orgánem, které je nutno uskutečnit včas.
2. Pokud se ukáže, že v řízení o udělení grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší příslušná schvalující osoba toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení dotyčného řízení. Na případy podezření z podvodu ihned upozorní Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Pokud se po udělení grantu ukáže, že v řízení o udělení grantu nebo při provádění grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem, podvodům nebo porušení povinnosti, může příslušná schvalující osoba, v závislosti na stadiu řízení a pod podmínkou, že žadateli nebo příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit:
a)
odmítnout podepsat grantovou dohodu nebo oznámit rozhodnutí o udělení grantu;
b)
pozastavit provádění grantu; nebo
c)
je-li to vhodné, vypovědět grantovou dohodu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu.
4. Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst příjemci grantu nebo jestliže příjemce grantu porušil své povinnosti vyplývající z grantové dohody nebo z rozhodnutí o udělení grantu, může příslušná schvalující osoba rovněž snížit výši grantu nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky podle grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, a to v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí, podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
5. Pokud kontroly či audity odhalí systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností, které lze přičíst příjemci grantu a které mají významný dopad na řadu grantů, jež mu byly uděleny za podobných podmínek, může příslušná schvalující osoba pozastavit provádění všech dotčených grantů, nebo je-li to vhodné, vypovědět dotčené grantové dohody s tímto příjemcem grantu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu tomuto příjemci grantu, a to v závislosti na závažnosti chyb, nesrovnalostí či podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
Příslušná schvalující osoba může rovněž po sporném řízení snížit výši grantů nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky, pokud jde o všechny granty, kterých se týkají systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností uvedené v prvním pododstavci, které lze podrobit auditu podle grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu.
6. Příslušná schvalující osoba určí, je-li to možné a účelné, o jakou částku by se granty měly snížit nebo jaká částka by měla být získána zpět, na základě nákladů, které byly v případě každého grantu neoprávněně uvedeny jako způsobilé, a to po přijetí přepracovaných finančních výkazů, které příjemce grantu předložil.
7. Není-li u každého příslušného grantu možné nebo účelné přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů, lze výši grantů, která má být snížena nebo získána zpět, stanovit extrapolací míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, nebo pokud nezpůsobilé náklady nemohou sloužit za základ stanovení částek, které mají být sníženy nebo získány zpět, lze tuto výši stanovit na základě paušální sazby s přihlédnutím k zásadě proporcionality. Příjemci grantu je dána možnost vyjádřit se k metodě extrapolace nebo paušální sazby, která má být použita, a navrhnout před snížením grantu nebo získáním neoprávněně vyplacených částek zpět řádně odůvodněný jiný způsob nebo jinou sazbu.
8. Komise zajistí rovné zacházení s příjemci grantu v rámci programu, zejména pokud je prováděn více příslušnými schvalujícími osobami.
Příjemci grantu jsou v souladu s článkem 97 informováni o možnostech napadnout rozhodnutí přijatá podle odstavců 3, 4, 5, 6 a 7 tohoto článku.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vyplácení grantů a kontrol, včetně pravidel týkajících se podkladů a pozastavení a snížení grantů.
Článek 136
Uchovávání dokladů
1. Příjemci grantu uchovávají záznamy, podklady, statistické záznamy a jiné doklady týkající se grantu po dobu pěti let ode dne výplaty zůstatku a v případě grantů nízké hodnoty po dobu tří let.
2. Doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění projektu musí být uchovávány až do doby, kdy jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky vyřízeny.
KAPITOLA 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
1. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje udělení finanční podpory třetím osobám, smí příjemce grantu tuto finanční podporu poskytnout, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
příslušná schvalující osoba před udělením grantu ověřila, zda příjemce grantu nabízí dostatečné záruky inkasa částek dlužných Komisi;
b)
podmínky pro její poskytnutí jsou přísně vymezeny v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení;
c)
jedná se o malé částky, kromě případů, kdy je poskytnutí finanční podpory základním cílem akce.
2. Každé rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontrol týkajících se veškerých dokladů, budov a informací, včetně informací uložených na elektronických nosičích, u všech třetích osob, které obdržely finanční prostředky Unie.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se smluv o provedení a poskytování finanční podpory třetím osobám.
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
1. Při udílení cen jsou dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení a ceny podporují dosahování politických cílů Unie.
2. Za tímto účelem probíhá udílení cen v rámci pracovního programu, který se před provedením uveřejní. Pracovní program se provádí vyhlašováním soutěží.
Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze uveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v prohlášeních či v jakémkoli jiném příslušném dokumentu uvedeném v čl. 38 odst. 3 písm. e).
V pravidlech soutěže jsou stanoveny alespoň podmínky účasti, včetně kritérií pro vyloučení ze soutěže uvedených v čl. 106 odst. 1 a článcích 107, 108 a 109, kritéria pro udělení ceny, její výše a podmínky jejího vyplacení.
Ceny se nesmějí udílet přímo bez uskutečnění soutěže a uveřejňují se každoročně v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
3. Soutěžní příspěvky vyhodnocuje odborná komise na základě uveřejněných pravidel soutěže.
Ceny poté uděluje příslušná schvalující osoba na základě posouzení provedeného odbornou komisí, která se na základě posouzení kvality soutěžních příspěvků rozhodne, zda udělení ceny doporučí či nikoli.
4. Výše ceny nezávisí na nákladech, které vítězi vznikly.
5. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje, aby příjemce grantu Unie udělil ceny třetím osobám, smí příjemce grantu tyto ceny udělit, je-li minimální obsah pravidel soutěže ve smyslu odstavce 2 přísně vymezen v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se cen, včetně časového plánu, pravidel soutěže, následného uveřejňování, vyhodnocování, poskytování informací a oznamování vítězů.
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
1. Finanční nástroje se schvalují základním právním aktem.
Odchylně od prvního pododstavce lze finanční nástroje vytvořit v řádně odůvodněných případech i bez schválení základním právním aktem, pokud jsou do rozpočtu začleněny v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. e).
2. Pokud se podpora Unie poskytuje prostřednictvím finančních nástrojů a je spolu s opatřeními, jež s finančními nástroji přímo souvisejí, spojena do jednoho opatření, které je namířeno na stejné konečné příjemce finančních prostředků, včetně technické pomoci, snížených úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky, vztahuje se tato hlava na všechny prvky daného opatření.
3. Pokud jsou v případě prvků, které nemají přímou souvislost s finančními nástroji, finanční nástroje spojeny s granty financovanými z rozpočtu v souladu s částí první hlavou VI, je nutné pro každý zdroj financování vést samostatné záznamy.
4. Komise může uplatňovat finanční nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, je-li tak stanoveno v základním právním aktu; v druhém případě svěří úkoly subjektům podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi).
Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) mohou při uplatňování finančních nástrojů dále v rámci své odpovědnosti využíváním finančních nástrojů částečně zčásti pověřit finanční zprostředkovatele, pokud zajistí, aby tito finanční zprostředkovatelé splňovali kritéria stanovená v čl. 140 odst. 1, 3 a 5. Finanční zprostředkovatelé se vybírají otevřenými, transparentními, přiměřenými a nediskriminačními postupy, v nichž je vyloučen střet zájmů.
Komise nese i nadále odpovědnost za zajištění souladu prováděcího rámce finančních nástrojů se zásadou řádného finančního řízení a přispívá k plnění obsahově a časově vymezených politických cílů, které lze hodnotit z hlediska výkonu a výsledků. Komise odpovídá za uplatňování finančních nástrojů, aniž je dotčena právní a smluvní odpovědnost pověřených subjektů v souladu s platným právem.
5. Jsou-li finanční nástroje uplatňovány v rámci sdíleného řízení s členskými státy, jsou pravidla pro tyto nástroje, včetně pravidel týkajících se příspěvků na finanční nástroje spravované přímo či nepřímo podle této hlavy, stanovena v nařízeních uvedených v článku 175.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních nástrojů, včetně výběru subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů, obsahu pověřovacích dohod, nákladů řízení a poplatků za řízení, zvláštních pravidel pro svěřenské účty, přímého uplatňování finančních nástrojů a výběru řídících subjektů, finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců finančních prostředků.
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
1. Finanční nástroje jsou používány v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace, rovného zacházení a subsidiarity a v souladu se svými cíli a s dobou trvání, kterou pro ně základní právní akt případně stanoví.
2. Finanční nástroje musí splňovat toto:
a)
řešení případů selhání trhu a nepříznivé investiční situace, jejichž rentabilita byla prokázána, ale které nemají zajištěno dostatečné financování z tržních zdrojů;
b)
doplňkovost: cílem finančních nástrojů není nahradit finanční nástroje členského státu, soukromé financování či jiné finanční zásahy Unie;
c)
nenarušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu a soulad s pravidly pro státní podpory;
d)
aktivace mimorozpočtových zdrojů: příspěvek Unie na finanční nástroj má za cíl aktivovat v souladu s předem vymezenými ukazateli celkovou investici převyšující příspěvek Unie;
e)
sladění zájmů: Komise při uplatňování finančních nástrojů zajistí, aby existoval společný zájem na dosažení politických cílů stanovených pro finanční nástroj, jenž může být podepřen opatřeními typu spoluinvestování, požadavků na sdílení rizik nebo finančních pobídek, a současně aby nedocházelo ke střetu zájmů s jinými činnostmi pověřeného subjektu;
f)
finanční nástroje se vytvářejí na základě hodnocení ex ante, včetně vyhodnocení možnosti opětovného využití dodatečných zdrojů uvedených v odst. 8 písm. f).
3. Rozpočtové výdaje související s určitým finančním nástrojem a finanční závazky Unie v žádném případě nesmějí přesáhnout výši příslušného rozpočtového závazku přijatého k tomuto účelu, čímž je vyloučen vznik podmíněných závazků pro rozpočet.
4. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) a všichni finanční zprostředkovatelé, kteří byli vybráni, aby se podíleli na uskutečňování finančních operací v rámci finančního nástroje, musí splňovat příslušné normy a platné právní předpisy v oblasti předcházení praní peněz, boje proti terorismu a daňových podvodů. Za účelem uplatňování finančních nástrojů podle této hlavy nesmějí být subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) usazeny na územích, jejichž soudy při uplatňování mezinárodně uznávaných daňových standardů nespolupracují s Unií, ani udržovat obchodní styky se subjekty tam usazenými, a tyto požadavky jsou povinny začlenit do svých smluv s vybranými finančními zprostředkovateli.
5. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi), finanční zprostředkovatelé uvedení v odstavci 4 tohoto článku, kteří jsou zapojeni do správy finančních nástrojů Unie, a koneční příjemci pomoci Unie podle této hlavy poskytují Účetnímu dvoru v souladu s článkem 161 veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr považuje za nezbytné k plnění svých úkolů.
Na pomoc Unie poskytovanou podle této hlavy se vztahují nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (23).
6. K dosažení specifických politických cílů sledovaných finančním nástrojem se používají částky odpovídající alespoň příspěvku Unie nebo jejich násobky, které nesmějí poskytovat nepatřičné výhody, zejména ve formě neoprávněné výplaty dividend nebo zisku třetím osobám.
Aniž jsou dotčena odvětvová pravidla pro sdílené řízení, zaznamenávají se příjmy, včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, do rozpočtu až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení.
Není-li v základním právním aktu stanoveno jinak, představují roční splátky, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin půjček zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, vnitřní účelově vázané příjmy podle článku 21, a aniž je dotčen odstavec 9 tohoto článku, používají se na stejný finanční nástroj po dobu nepřesahující dobu přidělení prostředků na závazky plus dva roky.
7. Platby na svěřenské účty provádí Komise na základě žádostí o provedení platby, které jsou řádně podloženy prognózami čerpání, s přihlédnutím k dostupným zůstatkům na svěřenských účtech a k potřebě vyhnout se nadměrně vysokým zůstatkům na těchto účtech. Jestliže zůstatky na svěřenských účtech postačují k tomu, aby pokryly smluvně stanovenou minimální rezervu na svěřenských účtech, prognózu čerpání na běžný rozpočtový rok a částky nezbytné k vyloučení vzniku podmíněných závazků ve vztahu k platebním závazkům v jiných měnách než v euru, další platba na svěřenské účty se neprovede. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
8. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě každoročně zprávy o činnostech vztahujících se k finančním nástrojům. Zpráva pro každý podporovaný finanční nástroj uvádí:
a)
dotčený finanční nástroj a základní právní akt;
b)
popis finančního nástroje, prováděcí ujednání a přínos, který má příspěvek Unie;
c)
finanční instituce zapojené do používání finančního nástroje, včetně všech otázek týkajících se uplatňování odstavce 5;
d)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
e)
výsledky použití finančního nástroje, včetně uskutečněných investic;
f)
hodnocení využívání veškerých částek, které byly podle odstavce 6 vráceny do nástroje jako vnitřní účelově vázané příjmy;
g)
zůstatek na svěřenském účtu;
h)
příjmy a splátky podle odstavce 6;
i)
hodnotu kapitálových investic oproti předchozím rokům;
j)
kumulované hodnoty znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněných záruk pro záruční nástroje;
k)
cílovou a dosaženou aktivaci mimorozpočtových zdrojů;
l)
příspěvek k dosažení cílů dotčeného programu, měřený na základě zavedených ukazatelů, popřípadě včetně zeměpisné diverzifikace.
9. Jestliže se Evropský parlament a Rada domnívají, že finanční nástroj nesplnil účinně své cíle, mohou Komisi požádat, aby předložila návrh přepracovaného základního právního aktu s cílem tento nástroj zlikvidovat. V případě, že dojde k likvidaci finančního nástroje, veškeré nové splátky v jeho rámci podle odst. 6 třetího pododstavce se považují za obecný příjem.
10. Účel finančních nástrojů a jejich případná zvláštní právní forma a místo zákonné registrace se zveřejňují na internetových stránkách Komise.
11. V případě finančních nástrojů příslušná schvalující osoba zajistí, aby subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) předložily finanční výkaz vztahující se k období od 1. ledna do 31. prosince, který se řídi účetními pravidly uvedenými v článku 143 a mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS), a veškeré informace nezbytné k vypracování finančních výkazů v souladu s čl. 68 odst. 3 do 15. února následujícího roku. Příslušná schvalující osoba rovněž zajistí, aby uvedené subjekty předložily auditované finanční výkazy za finanční nástroje do 15. května následujícího roku.
12. Komise zajistí harmonizovanou správu finančních nástrojů, zejména v oblasti účetnictví, výkaznictví, monitorování a zvládání finančních rizik.
13. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se uplatňování finančních nástrojů, včetně podmínek jejich využívání, aktivace mimorozpočtových zdrojů, hodnocení ex ante, monitorování a zacházení s příspěvky z fondů uvedených v článku 175.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka zahrnuje:
a)
konsolidované finanční výkazy, které v konsolidované podobě uvádějí finanční údaje obsažené ve finančních výkazech orgánů financovaných z rozpočtu a v účetních závěrkách subjektů uvedených v článku 208 a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
souhrnné rozpočtové účty, které uvádějí informace z rozpočtových účtů orgánů.
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
Tuto zprávu předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zprávy o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
1. Účetní Komise přijme pravidla založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor. Od těchto standardů se může odchýlit, považuje-li to za nezbytné k zajištění věrného a poctivého obrazu aktiv a pasiv, nákladů, výnosů a peněžních toků. Jestliže se určité účetní pravidlo od uvedených standardů významně odchýlí, uvede se tato skutečnost spolu s odůvodněním v příloze k finančním výkazům.
2. Rozpočtové účty uvedené v článku 141 se řídí rozpočtovými zásadami stanovenými v tomto nařízení. Podávají věrný a poctivý obraz rozpočtových příjmových a výdajových operací.
Článek 144
Účetní zásady
1. Finanční výkazy uvedené v článku 141 musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami obsaženými v účetních pravidlech uvedených v článku 143.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými vytvoří rámec pro plnění úkolů účetního podle tohoto článku a podle článků 145, 146, 148, 151, 154, 156 a 157.
Článek 145
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy se předkládají v milionech eur a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace obsažené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a poskytuje všechny doplňující informace stanovené mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnosti Unie relevantní.
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
1. Zprávy o plnění rozpočtu jsou předkládány v milionech eur. Sestávají ze:
a)
zpráv, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohy, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
2. Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
1. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího rozpočtového roku své předběžné účetní závěrky.
2. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají do 1. března následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní Komise konsoliduje tyto předběžné účetní závěrky s předběžnou účetní závěrkou Komise a do 31. března následujícího rozpočtového roku předá Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku Komise a konsolidovanou předběžnou účetní závěrku Unie.
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
1. Účetní dvůr předloží do 1. června své připomínky k předběžným účetním závěrkám orgánů jiných než Komise a jednotlivých subjektů uvedených v článku 141 a do 15. června své připomínky k předběžné účetní závěrce Komise a konsolidované předběžné účetní závěrce Unie.
2. Orgány jiné než Komise a jednotlivé subjekty uvedené v článku 141 vypracují své konečné účetní závěrky a předají je účetnímu Komise, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července, aby mohla být vypracována konečná konsolidovaná účetní závěrka.
Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předají do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní každého orgánu a subjektu uvedeného v článku 141 předají Účetnímu dvoru současně se svou konečnou účetní závěrkou rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předají účetnímu Komise.
Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
4. Účetní Komise vypracuje konečnou konsolidovanou účetní závěrku na základě informací předložených podle odstavce 2 tohoto článku orgány jinými než Komise a subjekty uvedenými v článku 141. Ke konečné konsolidované účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní Komise prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.
5. Komise konečnou konsolidovanou účetní závěrku a vlastní konečnou účetní závěrku schválí a předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. července.
Ke konečné konsolidované účetní závěrce se vydává prohlášení vedení k auditu, jež účetní Komise předá ve stejné lhůtě Účetnímu dvoru.
6. Konečná konsolidovaná účetní závěrka se spolu s prohlášením o věrohodnosti, které předkládá Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování EU a článku 160a Smlouvy o Euratomu, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku Evropské unie.
KAPITOLA 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 podává Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o rozpočtových zárukách uvedených v čl. 49 odst. 1 písm. d) a jim odpovídajících rizicích.
Tyto informace současně předává Účetnímu dvoru.
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
1. Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 předává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou měsíčně číselné údaje o plnění rozpočtu, shrnuté alespoň na úrovni kapitol, týkající se příjmů i výdajů vůči všem prostředkům.
Tyto číselné údaje obsahují také informace o využití přenesených prostředků.
Číselné údaje se předávají do deseti pracovních dní od konce každého měsíce.
2. Třikrát ročně, do třiceti pracovních dnů po 31. květnu, 31. srpnu a 31. prosinci, podává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o plnění rozpočtu v příjmech i ve výdajích rozdělených podle kapitol, článků a bodů.
Tyto zprávy obsahují rovněž informace o využití prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků.
3. Číselné údaje a zpráva o plnění rozpočtu se současně předávají Účetnímu dvoru a zveřejňují na internetových stránkách Komise.
4. Účetní předá Evropskému parlamentu a Radě do 15. září každého roku zprávu s informacemi o zjištěných stávajících rizicích, pozorovaných obecných tendencích, nových problémech v oblasti účetnictví, pokroku v účetnictví, včetně případů, na něž upozornil Účetní dvůr, a s informacemi o finančních prostředcích získaných zpět.
KAPITOLA 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
1. Účetní systém orgánu slouží k organizaci rozpočtových a finančních informací tak, aby bylo možné, vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
3. Pověřená schvalující osoba může rovněž vést analytické účty.
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Účetní Komise stanovuje v souladu s článkem 143 po konzultaci s účetními ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které používají všechny orgány, úřady uvedené v části druhé hlavě V a všechny subjekty uvedené v článku 141.
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva orgánů a subjektů uvedených v článku 141.
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
1. Zůstatky účtů a pohyby na obecných účtech se zapisují do účetních knih.
2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.
3. Účetní systém musí umožnit při kontrole bez potíží vyhledat všechny účetní zápisy.
Článek 155
Účetní opravy
Po uzavření rozpočtového roku až do dne předložení obecných účtů provádí účetní opravy, které, aniž by vyvolaly platby k tíži nebo inkasa ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v těchto účtech. Tyto opravy se řídí účetními pravidly uvedenými v článku 143.
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu.
2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v části první hlavě IV.
KAPITOLA 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.
Každý orgán a subjekt podle článku 141 ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.
2. Prodej hmotného majetku Unie se vhodným způsobem vyhlašuje.
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
KAPITOLA 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Evropský parlament, Rada a Komise informují Účetní dvůr co nejdříve o všech svých rozhodnutích a pravidlech přijatých podle článků 13, 16, 21, 25, 26, 29 a 40.
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
1. Účetní dvůr prověřuje legalitu a správnost všech příjmů a výdajů z hlediska Smluv, rozpočtu, tohoto nařízení, aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a všech dalších právních aktů přijatých na základě Smluv.
2. Při plnění svých úkolů má Účetní dvůr za podmínek stanovených v článku 161 právo nahlížet do všech dokumentů a informací o finančním řízení útvarů nebo subjektů ve vztahu k operacím financovaným nebo spolufinancovaným Unií. Je oprávněn vyslechnout každého úředníka, který odpovídá za výdajové nebo příjmové operace, a může využít všech kontrolních postupů vhodných pro výše uvedené útvary nebo subjekty. Audit v členských státech se uskutečňuje v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány, nebo pokud tyto orgány nemají nezbytné pravomoci, s příslušnými vnitrostátními úřady. Účetní dvůr a vnitrostátní kontrolní orgány členských států spolupracují v duchu důvěry a při zachování své nezávislosti.
Účetní dvůr se může za účelem získání všech informací, které jsou nezbytné k plnění úkolů, jimiž byl pověřen Smlouvami nebo právními akty přijatými na jejich základě, účastnit na vlastní žádost kontrolních operací v rámci plnění rozpočtu prováděných kterýmkoli orgánem nebo jeho jménem.
Na žádost Účetního dvora zmocní každý orgán finanční instituce, u kterých jsou vedeny vklady Unie, k tomu, aby umožnily Účetnímu dvoru přesvědčit se o souladu vnějších údajů s účty.
3. Pro plnění svých úkolů oznamuje Účetní dvůr orgánům a úřadům, na které se toto nařízení vztahuje, jména svých zaměstnanců pověřených prováděním auditu u těchto orgánů a úřadů.
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Účetní dvůr zajistí, aby byly veškeré cenné papíry a hotovost na vkladech nebo v pokladně zkontrolovány podle dokladů podepsaných vkladateli nebo podle úředních záznamů o držené hotovosti a cenných papírech. Tyto kontroly může provádět sám.
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
1. Komise, ostatní orgány, subjekty, které spravují příjmy nebo výdaje jménem Unie, a příjemci finančních prostředků poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr pokládá za nezbytné pro plnění svých úkolů. Poskytnou Účetnímu dvoru veškeré doklady, které se týkají zadávání a provádění veřejných zakázek financovaných z rozpočtu, a veškeré peněžní nebo materiálové účty, všechny účetní záznamy nebo podklady a rovněž související správní dokumenty, všechny dokumenty týkající se příjmů a výdajů, všechny inventární soupisy a všechna organizační schémata útvarů, které Účetní dvůr považuje za nezbytné pro kontrolu zprávy o plnění rozpočtu a výsledku hospodaření na základě záznamů nebo na místě, a pro stejný účel všechny dokumenty a údaje vytvořené nebo uložené elektronicky.
Orgány interního auditu a další útvary dotčených vnitrostátních správních orgánů poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu, kterou Účetní dvůr pokládá za nezbytnou pro provádění svých úkolů.
2. Úředníci, u kterých provádí Účetní dvůr audit, předloží:
a)
své záznamy o pokladní hotovosti, jakékoli jiné hotovosti, cenných papírech a materiálech všeho druhu a podklady týkající se správy finančních prostředků, jíž jsou pověřeni, a rovněž veškeré účetní knihy, rejstříky a ostatní dokumenty, které se k nim vztahují;
b)
korespondenci a jakékoli jiné dokumenty požadované pro plné provedení auditu podle čl. 159 odst. 1.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) smí požadovat pouze Účetní dvůr.
3. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat dokumenty týkající se příjmů a výdajů Unie, které se nacházejí v držení útvarů orgánů, a zejména útvarů příslušných rozhodovat o příjmech a výdajích, subjektů spravujících příjmy a výdaje jménem Unie a fyzických a právnických osob, které přijímají platby z rozpočtu.
4. Ověření legality a správnosti příjmů a výdajů a kontrola řádného finančního řízení zahrnuje též použití prostředků Unie subjekty mimo orgány, které tyto subjekty získaly formou příspěvků.
5. Vyplácení finančních prostředků Unie příjemcům mimo orgány je vázáno na písemný souhlas těchto příjemců, nebo v případě jejich nesouhlasu na písemný souhlas dodavatelů, zhotovitelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů s tím, že Účetní dvůr provede audit použití poskytnutých částek.
6. Komise poskytne Účetnímu dvoru na jeho žádost veškeré informace o výpůjčních a úvěrových operacích.
7. Použití integrovaných počítačových systémů nesmí omezit přístup Účetního dvora k podkladům.
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
1. Účetní dvůr předá Komisi a dotčeným orgánům do 30. června své připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve výroční zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení. Každý orgán podá svou odpověď Účetnímu dvoru do 15. října. Orgány jiné než Komise předávají své odpovědi současně Komisi.
2. Výroční zpráva obsahuje posouzení řádnosti finančního řízení.
3. Výroční zpráva obsahuje samostatný oddíl pro každý orgán. Účetní dvůr k ní může přiložit jakoukoli souhrnnou zprávu nebo obecné připomínky, které považuje za vhodné.
Účetní dvůr přijme veškerá nezbytná opatření, aby odpovědi orgánů na jeho připomínky byly zveřejněny vedle připomínek nebo za připomínkami, ke kterým se vztahují.
4. Účetní dvůr předá orgánům příslušným k udělení absolutoria a ostatním orgánům do 15. listopadu výroční zprávu doplněnou odpověďmi orgánů a zajistí její zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jakmile Účetní dvůr předá výroční zprávu, poskytne Komise neprodleně dotčeným členským státům informace obsažené ve zprávě, které se týkají správy finančních prostředků, za niž podle platných předpisů odpovídají.
Po obdržení těchto informací podají členské státy do 60 dní svou odpověď Komisi. Komise do 28. února předá souhrn těchto informací Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
1. Účetní dvůr předloží dotčenému orgánu nebo subjektu veškeré připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve zvláštní zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení.
Dotčený orgán nebo subjekt uvědomí Účetní dvůr ve lhůtě dvou a půl měsíce předložení těchto připomínek o jakékoli odpovědi, kterou si přeje k těmto připomínkám učinit.
Účetní dvůr přijme konečné znění zvláštní zprávy během měsíce, který následuje po obdržení odpovědí od dotčených orgánů nebo subjektů.
Zvláštní zprávy spolu s odpověďmi dotčených orgánů nebo subjektů jsou neprodleně předány Evropskému parlamentu a Radě a každý z nich, případně ve spolupráci s Komisí, rozhodne o případných dalších krocích.
Účetní dvůr přijme nezbytná opatření, aby odpovědi dotčených orgánů nebo subjektů na jeho připomínky byly zveřejněny společně se zvláštní zprávou.
2. Stanoviska uvedená v čl. 287 odst. 4 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU, která se nevztahují k návrhům nebo předlohám v rámci legislativního konzultačního postupu, může Účetní dvůr zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. Účetní dvůr rozhodne o jejich zveřejnění po konzultaci s orgánem, který si stanovisko vyžádal nebo jejž se stanovisko týká. Ke zveřejněným stanoviskům jsou připojeny veškeré připomínky dotčených orgánů.
KAPITOLA 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
1. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 Komisi absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada Komisi důvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament odloží rozhodnutí o udělení absolutoria, snaží se Komise co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky bránící toto rozhodnutí přijmout.
Článek 165
Postup udělování absolutoria
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů Unie, z nich vyplývajícího zůstatku a aktiv a pasiv Unie uvedených v rozvaze.
2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá, poté co tak učiní Rada, závěrečný účet, rozvahu a hodnotící zprávu podle článku 318 Smlouvy o fungování EU. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora, odpovědi kontrolovaných orgánů, všechny relevantní zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.
3. Komise předloží podle článku 319 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro hladký průběh udílení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.
Článek 166
Následná opatření
1. V souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování EU a článkem 106 Smlouvy o Euratomu učiní Komise a ostatní orgány všechna vhodná opatření, aby vyhověly připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.
2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podají orgány zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek, a zejména o pokynech daných všem útvarům, které odpovídají za plnění rozpočtu. Členské státy spolupracují s Komisí tak, že jí oznamují opatření učiněná na základě těchto připomínek, aby je Komise mohla zohlednit ve vlastní zprávě. Zprávy orgánů se zasílají rovněž Účetnímu dvoru.
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ESVČ podléhá postupům stanoveným v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 164, 165 a 166 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a v případě potřeby poskytuje další nezbytné informace, a to i formou účasti na zasedáních příslušných subjektů.
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v předpisech týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
1. Prostředky EZZF obsahují pro každý rozpočtový rok nerozlišené prostředky, s výjimkou výdajů na opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005, které jsou financovány rozlišenými prostředky.
2. Přenesené prostředky na platby, které nejsou využity na konci rozpočtového roku, se ruší.
3. Prostředky nepřidělené na závazky týkající se opatření uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou být přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku.
Celková výše přenášených prostředků nesmí v rámci limitu 2 % původních prostředků převýšit částku úprav přímých plateb podle článku 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanovují společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (24), provedených v předchozím rozpočtovém roce.
Přenesené prostředky lze vrátit pouze do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005.
Přenesené prostředky lze použít pouze k dodatečným platbám konečným příjemcům finančních prostředků, jimž byla v předchozím rozpočtovém roce účetně upravena přímá podpora podle článku 11 nařízení (ES) č. 73/2009.
Komise přijme rozhodnutí o přenosu prostředků do 15. února roku, do kterého mají být prostředky přeneseny, a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu.
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
1. Komise proplácí výdaje EZOZF vynaložené členskými státy.
2. Rozhodnutí Komise o stanovení výše proplacení těchto výdajů zakládá předběžné souhrnné závazky, které nesmějí překročit celkovou výši prostředků zapsaných pro EZZF.
3. Výdaje na běžnou správu EZZF mohou být každoročně od 15. listopadu rozpočtového roku přiděleny předem na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit tři čtvrtiny součtu celkových odpovídajících prostředků pro rozpočtový rok. Smějí se vztahovat se pouze na výdaje, které rámcově stanoví základní právní akt.
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
1. Výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v předpisech týkajících se EZZF se do dvou měsíců po obdržení výkazů zaslaných členskými státy přidělují na závazky podle kapitol, článků a bodů. Je-li k tomu nutný převod prostředků do příslušných rozpočtových položek, lze tyto závazky přijímat i po uplynutí této dvouměsíční lhůty. Kromě případů, kdy členské státy ještě neprovedly platbu nebo kdy je způsobilost nejistá, zaznamenají se tyto částky ve stejné dvouměsíční lhůtě jako platby.
Závazky uvedené v prvním pododstavci se odečtou od předběžných souhrnných závazků uvedených v článku 170.
2. Předběžné souhrnné závazky přijaté v jednom rozpočtovém roce, ke kterým do 1. února následujícího rozpočtového roku nevznikl závazek v konkrétních položkách rozpočtové nomenklatury, se pro dotčený rozpočtový rok ruší.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí s výhradou kontroly a schválení účetní závěrky.
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince tohoto rozpočtového roku, za předpokladu, že účetní obdrží příslušný platební příkaz nejpozději 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
Článek 173
Převod prostředků EZZF
1. Pokud Komise převádí prostředky podle čl. 26 odst. 1, přijme rozhodnutí do 31. ledna následujícího rozpočtového roku a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu podle čl. 26 odst. 1.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, předloží Komise své návrhy na převody Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku.
Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
1. Účelově vázané příjmy podle této hlavy se v souladu s čl. 21 odst. 3 účelově váží podle původu příjmu.
2 Výsledek rozhodnutí podle článku 30 nařízení č. 1290/2005 se zapisuje do jediného článku.
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (25), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (26), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu (27), v nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (28), v nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se zřizuje Fond soudržnosti (29) a v nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (30), jakož i fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva, včetně fondů v rámci programu „Solidarita a řízení migračních toků“, které jsou spravovány v rámci sdíleného řízení podle článku 59 (dále jen „fondy“), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Evropský parlament a Rada respektují přidělení prostředků na závazky, která vyplývají ze základních právních aktů v oblasti strukturálních opatření, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu.
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené částky
1. Platby finančních příspěvků z fondů uskutečňuje Komise v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
2. Lhůta pro průběžné platby Komise se stanoví v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
3. V souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 nemá skutečnost, že platby předběžného financování na určité opatření byly zcela nebo zčásti vráceny, vliv na snížení příspěvku, který je z fondů na uvedené opatření poskytován.
Vrácené částky jsou vnitřním účelově vázaným příjmem podle čl. 21 odst. 3 písm. c).
Nakládání s částkami vrácenými členskými státy a jeho důsledky pro výši finančních příspěvků z fondů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
4. Odchylně od článku 14 lze prostředky na závazky plynoucí z vrácených plateb předběžného financování, které jsou k dispozici k 31. prosinci, přenášet až do doby ukončení programu a využívat je podle potřeby za podmínky, že žádné jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
5. V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince daného rozpočtového roku, včetně výdajů zaúčtovaných do 31. ledna následujícího rozpočtového roku proti prostředkům na platby daným k dispozici v měsíci následujícím po převodech uvedených v článku 179.
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
1. Prostředky přidělené na závazek v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 Komise automaticky zruší.
2. Takto zrušené prostředky mohou být znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu, který lze připisovat pouze Komisi.
Za tímto účelem přezkoumá Komise zrušení prostředků učiněná během předchozího rozpočtového roku a rozhodne do 15. února běžného rozpočtového roku, zda je vzhledem k potřebám nutné dát odpovídající prostředky opětovně k dispozici.
Článek 179
Převod prostředků
1. S výjimkou Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova může Komise převádět operační výdaje uvedené v této hlavě z jedné hlavy rozpočtu do druhé za podmínky, že jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel ve smyslu nařízení uvedených v článku 175 nebo že představují výdaje na technickou pomoc. Příslušná rozhodnutí Komise přijme do 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, může Komise své návrhy na převody prostředků na platby do fondů předložit Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku. Převod prostředků na platby lze provést z kteréhokoli rozpočtového bodu. Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
3. Jestliže Evropský parlament a Rada převod neschválí nebo jej schválí jen zčásti, zaúčtuje se odpovídající část výdajů uvedených v čl. 177 odst. 5 k tíži prostředků na platby následujícího rozpočtového roku.
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
Řízení, výběr a audit projektů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
1. Části první a třetí se použijí na prostředky na výzkum a technický rozvoj, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Tyto prostředky se zapisují buď do jedné z hlav rozpočtu, které se týkají oblasti politiky výzkumu spojené s „nepřímým výzkumem“ a „přímým výzkumem“, nebo do některé kapitoly týkající se výzkumných činností v jiné hlavě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů operací spadajících pod výzkum.
2. S prostředky souvisejícími s příjmy z Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, který byl zřízen Protokolem č. 37 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeným ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se zachází jako s účelově vázanými příjmy ve smyslu článku 21. Prostředky na závazky vytvořené těmito příjmy se dají k dispozici neprodleně po provedení odhadu výše pohledávek a prostředky na platby se dají k dispozici neprodleně po obdržení příjmů.
3. Operační výdaje uvedené v této hlavě může Komise převádět z jedné hlavy rozpočtu do jiné, pokud jsou tyto prostředky použity pro stejný účel.
4. Odborníci odměňovaní z prostředků na výzkum a technický rozvoj jsou přijímáni podle postupů, které Evropský parlament a Rada stanoví současně s přijetím každého rámcového výzkumného programu nebo v souladu s odpovídajícím pravidly pro účast podniků, výzkumných center a univerzit.
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
1. Prostředky na závazky odpovídající objemu závazků zrušených v důsledku úplného nebo částečného neuskutečnění projektů týkajících se výzkumu, na něž byly určeny, mohou být ve výjimečných a řádně odůvodněných případech dány znovu k dispozici, je-li nezbytné provést původně plánovaný program a rozpočet pro dotčený rozpočtový rok (rok n) neobsahuje finanční prostředky na tento účel.
2. Pro účely odstavce 1 Komise na počátku každého rozpočtového roku přezkoumá prostředky na závazky zrušené během předchozího rozpočtového roku (rok n - 1) a v závislosti na požadavcích vyhodnotí, zda je potřeba dát tyto prostředky znovu k dispozici.
Na základě tohoto posouzení může Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě do 15. února každého rozpočtového roku vhodné návrhy, přičemž pro každý rozpočtový bod uvede důvody, proč by měly být tyto prostředky dány znovu k dispozici.
3. Evropský parlament a Rada rozhodnou o návrhu Komise ve lhůtě šesti týdnů. Není-li v této lhůtě rozhodnuto, považují se návrhy za schválené.
Výše prostředků na závazky daných znovu k dispozici v roce n nesmí za žádných okolností překročit 25 % celkové částky uvolněné ze závazku v téže rozpočtové položce v roce n - 1.
4. Prostředky na závazky, jež jsou znovu dány k dispozici, nesmějí být přeneseny do dalšího roku.
Právní závazky, jež se vztahují k prostředkům na závazky daným znovu k dispozici, musí být přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci roku n příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek prostředků na závazky daných znovu k dispozici s konečnou platností zruší.
Článek 183
Společné výzkumné středisko
1. Společné výzkumné středisko (SVS) může v rámci účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu podle části první hlav V a VI, jež jsou zcela nebo zčásti financována z rozpočtu, získávat financování z prostředků zapsaných v jiných hlavách a kapitolách, než jsou uvedeny v čl. 181 odst. 1.
Pro účely účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu je SVS považováno za právnickou osobu usazenou v členském státě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se SVS.
2. Prostředky na následující činnosti se považují za účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 2:
a)
řízení o udělení grantu a zadávací řízení, jichž se SVS účastní;
b)
činnost SVS prováděnou jménem třetích osob nebo
c)
činnost v rámci správní dohody s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.
Prostředky na závazky vytvořené příjmy podle prvního pododstavce písm. a) a c) jsou dány k dispozici ihned po odhadu pohledávek.
Prostředky na činnost podle prvního pododstavce písm. c), které nebyly v průběhu pěti let použity, se zruší.
3. Použití prostředků se uvádí v analytických účtech ve výsledném účtu plnění rozpočtu pro jednotlivé kategorie akcí, ke kterým se vztahuje; je odděleno od příjmů pocházejících od třetích osob, veřejných nebo soukromých, i od příjmů pocházejících z ostatních služeb poskytovaných Komisí třetím osobám.
4. Při účasti na řízeních o udělení grantu a zadávacích řízeních v souladu s odstavcem 1 tohoto článku se na SVS nevztahují podmínky stanovené v článku 106, čl. 107 odst. 1 písm. b) a c), článcích 108 a 109 a čl. 131 odst. 4 a 5 o vyloučení a o sankcích v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek a udělováním grantů.
Požadavky na hospodářskou a finanční způsobilost se v případě SVS považují za splněné.
SVS je osvobozeno od povinnosti skládat jistotu podle článků 115 a 134.
5. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek uvedená v části první hlavě V se nepoužijí na činnost, kterou SVS provádí jménem třetích osob.
6. Odchylně od článku 26 může Komise v rámci hlavy rozpočtu týkající se oblasti politiky „Přímý výzkum“ provádět převody mezi kapitolami do výše 15 % prostředků v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
1. Části první a třetí se použijí na vnější akce financované z rozpočtu, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se činností, které lze financovat v rámci vnějších akcí.
2. Prostředky určené na akce uvedené v odstavci 1 používá Komise:
a)
buď v rámci samostatně poskytovaných podpor; nebo
b)
v partnerství se třetími zeměmi podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) na základě podpisu finanční dohody.
3. Jsou-li vnější akce financovány jak z prostředků zapsaných v rozpočtu, tak z vnějších účelově vázaných příjmů ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b), prostředky, jež po uplynutí smluvní doby příslušné akce uvedené v čl. 189 odst. 2 nebyly přiděleny na závazky, se na poměrném základě vrátí po odečtení jednorázové částky odpovídající výdajům na audit, hodnocení a nepředvídané události, kterou lze přidělit na závazky později.
4. Ustanovení čl. 90 odst. 4 druhého pododstavce se nevztahuje na akce uvedené v této hlavě.
V případě grantů ve výši přesahující 5 000 000 EUR na vnější akce uskutečňované v rámci přímého řízení nesmějí v průběhu akce zůstat nezúčtovány více než dvě platby předběžného financování.
KAPITOLA 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny přímo Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), v rámci sdíleného řízení podle čl. 58 odst. 1 písm. b) nebo nepřímo kterýmkoli subjektem či osobou pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu s příslušnými ustanoveními článků 58 až 63. Za účelem dosažení společného cíle mohou být prostředky určené na vnější akce spojeny s finančními prostředky, které pocházejí z jiných zdrojů.
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
1. Jestliže tak stanoví příslušné základní právní akty, může Komise přijímající třetí zemi poskytnout rozpočtovou podporu, pokud je správa veřejných financí této země dostatečně transparentní, spolehlivá a účinná.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtové podpory a povinností příjemců finančních prostředků.
2. V rozhodnutí o financování uvedeném v článku 84 musí být podrobně uvedeny cíle a očekávané výsledky poskytování rozpočtové podpory přijímající třetí zemi. Vyplácení příspěvků Unie musí být založeno na splnění podmínek uvedených v odstavci 1, včetně zdokonalení správy veřejných financí, a na jasných a objektivních ukazatelích dosažených výsledků, které jsou základem hodnocení pokroku v daném odvětví v časovém průběhu.
3. Komise začlení do odpovídající finanční dohody uzavřené podle čl. 184 odst. 2 písm. b) vhodná ustanovení, podle nichž se má přijímající třetí země zavázat, že v případě zjištění závažných nesrovnalostí při výplatě příslušných prostředků Unie, které lze této zemi přičítat, neprodleně vrátí veškeré finanční prostředky na příslušnou akci nebo jejich část.
K vrácení finančních prostředků podle prvního pododstavce se může použít čl. 80 odst. 1 druhý pododstavec.
4. Komise v přijímajících třetích zemích podporuje rozvíjení možností parlamentní kontroly a auditu a zvyšování transparentnosti a přístupu veřejnosti k informacím.
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
1. Pro akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a pro tematicky zaměřené akce může Komise na základě dohod s dalšími dárci zřizovat svěřenské fondy. Cíle svěřenských fondů se stanoví v jejich zřizovacím aktu.
2. Svěřenské fondy Unie se používají v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace a rovného zacházení a se zvláštními cíli stanovenými v jednotlivých zřizovacích aktech.
Svěřenské fondy Unie používá přímo Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. a), s výjimkou svěřenských fondů Unie pro akce v případě mimořádných událostí a po odeznění těchto událostí, které mohou být používány nepřímo tím, že úkoly spojenými s plněním rozpočtu jsou pověřeny subjekty podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i), ii), v) a vi).
3. Svěřenské fondy Unie musí splňovat tyto podmínky:
a)
jsou přínosem pro opatření Unie: svěřenské fondy se na úrovni Unie vytvoří a použijí pouze tehdy, pokud lze jejich cílů zejména z důvodu rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států;
b)
zajišťují jasnou politickou viditelnost Unie, výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu Unie nad riziky a vyplácením příspěvků Unie a dalších dárců. Tyto fondy by neměly být vytvořeny, pokud pouze zdvojují stávající možnosti financování a podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody.
4. Pro každý svěřenský fond Unie je ustavena správní rada, které předsedá Komise, ve které jsou zastoupeni dárci a v úloze pozorovatelů členské státy, jež do fondu nepřispěly, a která rozhoduje o využití finančních prostředků.
5. Svěřenské fondy Unie se zřizují na dobu určitou, která je vymezena v jejich zřizovacím aktu. Tato doba může být rozhodnutím Komise na žádost správní rady dotčeného svěřenského fondu prodloužena.
Evropský parlament nebo Rada mohou Komisi požádat, aby do fondu přestala poskytovat prostředky a aby případně přehodnotila zřizovací akt s cílem svěřenský fond zlikvidovat. V tomto případě se veškeré zbývající finanční prostředky na poměrném základě vrátí jako obecný příjem do rozpočtu, členským státům, které do něj přispěly, a ostatním dárcům.
6. Příspěvky Unie a dalších dárců se vkládají na zvláštní bankovní účet. Příspěvky Unie se na tento účet převádějí na základě řádně zdůvodněné žádosti o provedení platby obsahující prognózy čerpání, s přihlédnutím k zůstatku na účtu a k potřebě dalších plateb, která z toho vyplývá. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
Příspěvky nejsou součástí rozpočtu a spravuje je Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby.
Účetním svěřenského fondu Unie je účetní Komise. Odpovídá za stanovení účetních postupů a sestavení účtové osnovy, jež jsou společné pro všechny svěřenské fondy Unie.
Interní auditor Komise a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřenským fondům stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí.
Účetní zřizuje i ruší zvláštní bankovní účet svěřenského fondu.
Komise zajistí, aby byly povinnosti účetního a schvalující osoby přísně odděleny.
Prostředky fondu přidělují na závazky a vyplácejí účastníci finančních operací z Komise vymezení v části první hlavě IV kapitole 3.
7. Komise je zmocněna čerpat nejvýše 5 % částky vložené do svěřenského fondu na pokrytí vzniklých nákladů na správu v roce, v němž začaly být přípěvky uvedené v odstavci 6 používány. Po dobu existence svěřenského fondu se tyto poplatky za řízení považují za rovnocenné účelově vázaným příjmům ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b).
Účetní provádí inkasní příkazy související s akcemi financovanými ze svěřenských fondů. Příjmy plynoucí z úhrady těchto inkasních příkazů se vracejí na zvláštní bankovní účet svěřenského fondu. Rušení inkasních příkazů a upuštění od inkasa se provádí podle pravidel stanovených v článku 80.
8. Komise předkládá návrhy rozhodnutí na zřízení, prodloužení trvání či likvidaci svěřenského fondu Unie věcně příslušnému výboru uvedenému v základním právním aktu, který upravuje příspěvek Unie do svěřenského fondu Unie.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení, výkaznictví a řádné správy svěřenských fondů pro vnější akce.
10. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě každý rok komplexní a podrobnou zprávu o činnostech podporovaných svěřenskými fondy Unie, o jejich využívání a výsledcích i o jejich účtech. Komise přiloží svou zprávu ke shrnutí výročních zpráv uvedenému v čl. 66 odst. 9 třetím pododstavci.
Oddíl 3
Jiné způsoby řízení
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
1. Provádění akcí řízených nepřímo podle čl. 58 odst. 1 písm. c) podléhá dohledu Komise a delegací Unie podle čl. 56 odst. 2. Dohled je vykonáván buď předchozím schválením, nebo kontrolami ex post, nebo kombinovaným postupem.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se provádění nepřímo řízených vnějších akcí.
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
1. Pro prováděné vnější akce se použije jeden nebo více těchto nástrojů:
a)
finanční dohoda mezi Komisí a některým ze subjektů nebo osob uvedených v článku 185;
b)
smlouva nebo grantová dohoda mezi Komisí a fyzickými nebo právnickými osobami odpovědnými za provedení akcí.
Podmínky, za nichž je vnější pomoc poskytována, stanovuje nástroj, kterým se řídí finanční dohody, smlouvy nebo grantové dohody uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b).
2. Finanční dohody se subjekty uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) se uzavírají do 31. prosince roku n + 1, přičemž rokem n je rok, v jehož průběhu byl přijat rozpočtový závazek.
Ve finančních dohodách musí být stanovena lhůta, ve které jsou subjekty uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) povinny uzavřít individuální smlouvy a grantové dohody, kterými se provádí daná akce. Tato lhůta činí nejvýše tři roky ode dne uzavření finanční dohody, kromě:
a)
akcí financovaných větším počtem dárců;
b)
individuálních smluv týkajících se auditu a hodnocení;
c)
těchto výjimečných okolností:
i)
dodatků k již uzavřeným smlouvám;
ii)
individuálních smluv uzavíraných po předčasném ukončení platnosti stávající smlouvy;
iii)
změny subjektu pověřeného plněním svěřených úkolů.
3. Odstavec 2 se nevztahuje na víceleté programy, pro jejichž provádění se využívají části závazků, v těchto případech:
a)
v případě nástroje předvstupní pomoci;
b)
v případě nástroje evropské politiky sousedství a partnerství.
V uvedených případech Komise v souladu s odvětvovými pravidly automaticky zruší závazek k těmto prostředkům.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních dohod o provádění vnějších akcí.
KAPITOLA 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce.
2. Ustanovení části první hlavy V kapitoly 1, která se týkají obecných ustanovení o zadávání veřejných zakázek, se použijí na veřejné zakázky podle této hlavy s výhradou zvláštních ustanovení o finančních limitech a o postupech zadávání vnějších veřejných zakázek, která mají být obsažena v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Veřejnými zadavateli pro účely této kapitoly jsou:
a)
Komise jménem a na účet jedné nebo více třetích zemí;
b)
subjekty a osoby uvedené v článku 185 a pověřené příslušnými úkoly při plnění rozpočtu.
3. Zadávací řízení jsou upravena ve finančních dohodách uvedených v článku 189.
4. Tato kapitola se nepoužije na akce prováděné podle odvětvových základních právních aktů, jež se týkají pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany a operací humanitární pomoci.
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se mohou za stejných podmínek účastnit všechny osoby spadající do oblasti působnosti Smluv a všechny ostatní fyzické či právnické osoby v souladu se zvláštními ustanoveními základních právních aktů upravujících dotčenou oblast spolupráce.
2. V případech uvedených v čl. 54 odst. 2 může být za výjimečných, příslušnou schvalující osobou řádně odůvodněných okolností rozhodnuto umožnit účast v zadávacím řízení státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavci 1.
3. Pokud se má použít dohoda o rozšíření trhů se zbožím nebo službami, jejichž stranou je Unie, jsou za podmínek stanovených v uvedené dohodě veřejné zakázky financované z rozpočtu otevřeny i státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla účasti v zadávacím řízení.
KAPITOLA 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Akce může být financována z rozpočtu v plném rozsahu jen tehdy, pokud je to pro její uskutečnění nezbytné.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování vnějších akcí v plném rozsahu.
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Řízení o udělení grantu, která mají použít v rámci nepřímého řízení subjekty uvedené v článku 185, se stanovují v dohodách mezi Komisí a těmito subjekty.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení o udělení grantu, která se použijí v rámci nepřímého řízení.
KAPITOLA 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
Každá dohoda mezi Komisí a subjektem uvedeným v článku 185 nebo grantová dohoda či rozhodnutí o udělení grantu musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontroly veškerých dokladů i kontroly na místě u všech zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
1. Za „evropské úřady“ se pro účely této hlavy považují správní struktury vytvořené jedním nebo více orgány k plnění zvláštních průřezových úkolů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se působnosti evropských úřadů a delegací orgánů v evropských úřadech.
2. Tato hlava, s výjimkou článků 198, 199 a 200, se vztahuje také na činnost Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
3. Části první a třetí se použijí na činnost evropských úřadů, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
1. Prostředky jednotlivých evropských úřadů, jejichž celková výše se zapisuje ve zvláštní rozpočtové položce v oddíle rozpočtu „Komise“, se podrobně rozepisují v příloze k uvedenému oddílu.
Příloha má formu výkazu příjmů a výdajů, který je rozdělen stejným způsobem jako oddíly rozpočtu.
Prostředky zapsané v uvedené příloze pokrývají veškeré finanční potřeby jednotlivých evropských úřadů při plnění jejich úkolů jménem orgánů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků pro evropské úřady, včetně podmínek, za kterých účetní pověřuje výkonem některých úkolů, a správy pokladny a bankovních účtů.
2. Plány pracovních míst jednotlivých evropských úřadů se připojují k plánu pracovních míst Komise.
3. Ředitelé jednotlivých evropských úřadů rozhodují o převodech v rámci přílohy podle odstavce 1. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Účetní závěrky jednotlivých evropských úřadů tvoří nedílnou součást účetní závěrky Unie uvedené v článku 141.
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
V souvislosti s prostředky zapsanými v příloze pro jednotlivé evropské úřady pověří Komise ředitele dotčeného evropského úřadu výkonem pravomocí schvalující osoby v souladu s článkem 65.
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý interinstitucionální evropský úřad vede analytické účty svých výdajů, které umožňují určit podíl služeb poskytovaných jednotlivým orgánům. Ředitel evropského úřadu stanoví po schválení řídícím výborem kritéria pro tento účetní systém.
2. Poznámky ke konkrétní rozpočtové položce, ve které jsou zapsány celkové prostředky každého interinstitucionálního evropského úřadu, uvádějí odhad nákladů na služby poskytované uvedeným úřadem každému orgánu. Odhad je založen na analytických účtech uvedených v odstavci 1.
3. Každý interinstitucionální evropský úřad oznamuje dotčeným orgánům výsledky analytických účtů.
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý orgán může pověřit ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby pro správu prostředků zapsaných ve svém oddíle, přičemž zároveň stanoví meze a podmínky tohoto pověření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby.
2. Interní auditor Komise vykonává veškeré funkce uvedené v části první hlavě IV kapitole 9.
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
Pokud evropský úřad poskytuje v rámci své pravomoci za úplatu plnění třetím osobám, vydá jeho ředitel po schválení řídícím výborem zvláštní předpisy o podmínkách, za kterých jsou tato plnění poskytována, a o vedení odpovídajících účtů.
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na správní prostředky, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozsahu správních prostředků a záruk za nájem.
Článek 202
Závazky
1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října předem přidělovány na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou a uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na výdaje nového druhu, které nebyly rámcově schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu.
2. Výdaje, které se podle právních předpisů nebo smluvních ustanovení hradí předem, například nájemné, mohou být hrazeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího rozpočtového roku. V tomto případě neplatí omezení uvedené v odstavci 1.
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
1. Správní prostředky jsou nerozlišené.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zvláštních správních prostředků, včetně budov a záloh vyplacených zaměstnancům orgánů.
2. Správní výdaje vyplývající ze smluv, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem, nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.
3. Každý orgán poskytuje každoročně do 1. června Evropskému parlamentu a Radě pracovní dokument o své politice v oblasti nemovitostí, který obsahuje tyto informace:
a)
pro každou budovu výdaje a rozlohu hrazené z prostředků odpovídajících rozpočtových položek;
b)
očekávaný vývoj globálního plánování rozlohy a lokalit v nadcházejících letech a popis projektů v oblasti nemovitostí ve fázi plánování, které již byly stanoveny;
c)
konečné podmínky a náklady a důležité informace o uskutečňování nových projektů v oblasti nemovitostí předložených dříve Evropskému parlamentu a Radě postupem podle odstavců 4 a 5 a neuvedených v pracovních dokumentech z předchozího roku.
4. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, informuje orgán Evropský parlament a Radu co nejdříve o požadované rozloze nemovitosti a o předběžném plánování, a to před případným průzkumem místního trhu v případě smluv v oblasti nemovitostí nebo před vydáním výzvy k podání nabídky v případě stavebních prací.
5. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, předloží orgán projekt v oblasti nemovitostí, včetně podrobného odhadu nákladů a jeho financování, a také seznam návrhů smluv, které mají být použity, a před uzavřením smluv požádá Evropský parlament a Radu o jejich schválení. Na žádost orgánu se s předloženými dokumenty vztahujícími se k projektu v oblasti nemovitostí zachází důvěrně.
S výjimkou mimořádných nepředvídatelných okolností projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
Jestliže Evropský parlament nebo Rada v průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
Přijme-li Evropský parlament nebo Rada rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, dotčený orgán svůj návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
6. V případě mimořádných nepředvídatelných okolností mohou být informace stanovené v odstavci 4 předloženy společně s projektem v oblasti nemovitostí. Evropský parlament a Rada projednají projekt v oblasti nemovitostí do dvou týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely. Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto dvoutýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
7. U následujících projektů v oblasti nemovitostí se má za to, že mohou mít značný finanční dopad na rozpočet:
i)
koupě pozemku;
ii)
koupě, prodej, přestavba, výstavba budov nebo jakýkoli projekt spojující tyto prvky, které mají proběhnout ve stejném období, jehož výše přesahuje 3 000 000 EUR;
iii)
veškeré nové smlouvy týkající se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv a obnovení stávajících smluv za méně výhodných podmínek), na něž se nevztahuje bod ii), s ročními výdaji ve výši alespoň 750 000 EUR;
iv)
prodloužení platnosti nebo obnova stávajících smluv týkajících se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv) za stejných nebo méně výhodných podmínek, s ročními výdaji ve výši alespoň 3 000 000 EUR.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na ty projekty v oblasti nemovitostí, které mají interinstitucionální povahu, a na delegace Unie.
8. Aniž je dotčen článek 17, lze plán koupě budovy financovat na základě půjčky, kterou předem schválí Evropský parlament a Rada.
Smlouvy o půjčce se uzavírají a půjčky se splácejí v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s řádným ohledem na nejlepší finanční zájem Unie.
Pokud orgán navrhuje, aby se koupě financovala půjčkou, uvede ve finančním plánu, který má být předložen spolu se žádostí o předchozí schválení dotčeným orgánem, zejména maximální míru financování, dobu financování, druh financování, podmínky financování a úsporu ve srovnání s jinými druhy smluvních ujednání.
Evropský parlament a Rada projednají žádost o předchozí schválení koupě do čtyř týdnů ode dne, kdy ji oba orgány obdržely. Koupě na základě půjčky se považuje za zamítnutou, pokud ji Evropský parlament a Rada v uvedené lhůtě výslovně neschválí.
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se placených externích odborníků, včetně zvláštního postupu pro výběr fyzických osob jako placených externích odborníků, aby orgánům poskytovali pomoc při hodnocení žádostí o grant, projektů a nabídek a v konkrétních případech stanoviska či rady.
Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
1. Pokud jde o fondy uvedené v čl. 175 odst. 1, u kterých jsou základní právní akty zrušeny před 1. lednem 2013, mohou být prostředky přidělené na závazek zrušené podle článku 178 znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu přičitatelného pouze Komisi nebo v případě mimořádných nepředvídatelných okolností se závažnými následky pro provádění operací podporovaných těmito fondy.
2. Komise může převádět z jedné hlavy rozpočtu do druhé prostředky na provozní výdaje uvedené v nařízeních (ES) č. 1260/1999, (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 1080/2006, (ES) č. 1081/2006, (ES) č. 1083/2006, (ES) č. 1084/2006 a (ES) č. 1198/2006, u kterých je stále třeba provést platby Unie k finančnímu vyrovnání nesplněných závazků Unie do ukončení dotyčné pomoci, pokud jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel nebo souvisejí s iniciativami Unie nebo s opatřeními v oblasti technické pomoci a inovací a jsou převedeny na opatření stejné povahy.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přechodných ustanovení.
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Evropský parlament a Rada jsou oprávněny získávat jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 207
Finanční limity a částky
Aniž je dotčen článek 118, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví veškeré finanční limity a částky stanovené v tomto nařízení.
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu.
Uvedené rámcové finanční nařízení je založeno na zásadách a pravidlech stanovených v tomto nařízení.
Finanční pravidla těchto subjektů smějí odchýlit od rámcového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné pro jejich zvláštní potřeby, a s předchozím souhlasem Komise.
2. Evropský parlament uděluje subjektům uvedeným v odstavci 1 na doporučení Rady absolutorium za plnění rozpočtů. Subjekty uvedené v odstavci 1 plně spolupracují s orgány zapojenými do postupů udělování absolutoria a v případě potřeby poskytnou veškeré další nezbytné informace, mimo jiné i prostřednictvím účasti na schůzích příslušných subjektů.
3. Interní auditor Komise vykonává vůči subjektům uvedeným v odstavci 1 stejné pravomoci jako vůči Komisi.
4. Nezávislý externí auditor ověří, zda jsou v roční účetní závěrce každého ze subjektů uvedených v odstavci 1 řádně zaznamenány jeho příjmy, výdaje a finanční situace před konsolidací v rámci konečné účetní závěrky Komise. Není-li v základním právním aktu uvedeném v odstavci 1 stanoveno jinak, vypracuje Účetní dvůr v případě každého subjektu zvláštní výroční zprávu v souladu s požadavky čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Při vypracovávání této zprávy Účetní dvůr vezme v úvahu auditní činnost nezávislého externího auditora a opatření přijatá na základě jeho zjištění.
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Subjekty s právní subjektivitou, jež jsou zřízeny základním právním aktem a jsou pověřeny realizací partnerství soukromého a veřejného sektoru, přijmou finanční pravidla své činnosti.
Tato pravidla zahrnují soubor zásad nezbytných pro zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 vzorové finanční nařízení, které stanoví zásady nezbytné pro zajištění řádného finančního řízení finančních prostředků Unie a které bude založeno na článku 60.
Finanční pravidla těchto subjektů se smějí odchýlit od vzorového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jejich zvláštních potřeb a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 je svěřena Komisi do konce prvního víceletého finančního rámce na období po roce 2013 uvedeného v článku 312 Smlouvy o fungování EU. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o období odpovídající následujícím víceletým finančním rámcům, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem platnosti odpovídajícího víceletého finančního rámce.
3. Pravomoc přijímat akty a přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí o zrušení pravomoci nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 211
Přezkum
Toto nařízení bude přezkoumáno pokaždé, kdy se to ukáže nezbytné, a v každém případě nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce pro období po roce 2013.
Tento přezkum se bude mimo jiné týkat uplatňování části první hlavy VIII.
Článek 212
Zrušení
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 53 až 57, které se i nadále použijí na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2013;
b)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. a), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2012;
c)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. b), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté mezi 1. lednem 2013 a 31. prosincem 2013.
Část první hlava VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se i nadále použije na grantové dohody podepsané a rozhodnutí o udělení grantu oznámená do 31. prosince 2013 v rámci souhrnných závazků rozpočtu na rok 2012 nebo dřívější roky, pokud tak rozhodne příslušná schvalující osoba s náležitým ohledem na zásady rovného zacházení a transparentnosti.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Ustanovení čl. 68 odst. 1 třetího pododstavce a čl. 98 odst. 2 druhého pododstavce budou v roce 2013 přezkoumána s náležitým ohledem na zvláštní povahu ESVČ, a zejména delegací Unie, a případně s ohledem na náležitou kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.
Článek 214
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 58 až 63, které se použijí výhradně na závazky přijaté od 1. ledna 2014;
b)
čl. 50 odst. 1 druhého pododstavce písm. c) a článků 82, 139 a 140, které se použijí ode dne 1. ledna 2014;
c)
článků 177, 179 a 210, které se použijí ode dne 27. října 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
REGOLAMENT (UE, EURATOM) Nru 966/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta’ Ottubru 2012
dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002
WERREJ
L-EWWEL PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
17
TITOLU I
SUĠĠETT, KAMP TA’ APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET 17
Artikolu 1
Suġġett 17
Artikolu 2
Definizzjonijiet 17
Artikolu 3
Konformità ta’ leġislazzjoni sekondarja ma’ dan ir-Regolament 18
Artikolu 4
Perjodi, dati u limiti ta’ żmien 18
Artikolu 5
Protezzjoni ta’ data personali 18
TITOLU II
PRINĊIPJI TAL-BAĠIT 18
Artikolu 6
Prinċipji tal-baġit 18
Kapitolu 1
Prinċipji tal-unità u tal-preċiżjoni baġitarja
18
Artikolu 7
Ambitu tal-baġit 18
Artikolu 8
Regoli speċifiċi dwar il-prinċipji tal-unità u l-preċiżjoni tal-baġit 18
Kapitolu 2
Prinċipju tal-annwalità
19
Artikolu 9
Definizzjoni 19
Artikolu 10
Tip ta’ approprjazzjonijiet 19
Artikolu 11
Kontabilità għad-dħul u għall-approprjazzjonijiet 19
Artikolu 12
Impenjar tal-approprjazzjonijiet 19
Artikolu 13
Tħassir u trasferiment 'il quddiem tal-approprjazzjonijiet 19
Artikolu 14
Regoli dwar it-trasferiment 'il quddiem għad-dħul assenjat 20
Artikolu 15
Diżimpenjar tal-approprjazzjonijiet 20
Artikolu 16
Regoli applikabbli fil-każ ta’ adozzjoni tard tal-baġit 20
Kapitolu 3
Prinċipju tal-ekwilibriju
21
Artikolu 17
Definizzjoni u ambitu 21
Artikolu 18
Bilanċ mis-sena finanzjarja 21
Kapitolu 4
Prinċipju tal-unità tal-kontijiet
21
Artikolu 19
Użu tal-euro 21
Kapitolu 5
Pinċipju tal-universalità
21
Artikolu 20
Definizzjoni u ambitu 21
Artikolu 21
Dħul assenjat 21
Artikolu 22
Donazzjonijiet 22
Artikolu 23
Regoli dwar it-tnaqqis u l-aġġustamenti minħabba r-rati tal-kambju 22
Kapitolu 6
Prinċipju ta’ speċifikazzjoni
23
Artikolu 24
Dispożizzjonijiet ġenerali 23
Artikolu 25
Trasferimenti minn istituzzjonijiet għajr il-Kummissjoni 23
Artikolu 26
Trasferimenti mill-Kummissjoni 23
Artikolu 27
Trasferiment ta’ proposti ppreżentati lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill mill- istituzzjonijiet 23
Artikolu 28
Regoli speċifiċi dwar it-trasferimenti 24
Artikolu 29
Trasferiment suġġett għal dispożizzjoni speċjali 24
Kapitolu 7
Prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba
24
Artikolu 30
Il-prinċipji tal-ekonomija, l-effiċjenza u l-effikaċja 24
Artikolu 31
Dikjarazzjoni finanzjarja obbligatorja 25
Artikolu 32
Kontroll intern tal-implimentazzjoni tal-baġit 25
Artikolu 33
Sistemi ta’ kontroll kost-effikaċi 26
Kapitolu 8
Prinċipju tat-trasparenza
26
Artikolu 34
Pubblikazzjoni tal-kontijiet, tal-baġits u ta’ rapporti 26
Artikolu 35
Pubblikazzjoni ta’ informazzjoni dwar riċevituri u informazzjoni oħra 26
TITOLU III
L-ISTABBILIMENT U L-ISTRUTTURA TAL-BAĠIT 26
Kapitolu 1
Stabbiliment tal-baġit
26
Artikolu 36
Estimi ta’ dħul u nfiq 26
Artikolu 37
Estimi tal-baġit tal-korpi msemmija fl-Artikolu 200 26
Artikolu 38
Abbozz tal-baġit 26
Artikolu 39
Ittra ta’ emenda għall-abbozz tal-baġit 29
Artikolu 40
Obbligi tal-Istati Membri li jirriżultaw mill-adozzjoni tal-baġit 29
Artikolu 41
Abbozzi ta’ baġits emendatorji 29
Artikolu 42
Trażmissjoni bikrija tal-estimi u l-abbozzi tal-baġit 29
Kapitolu 2
Struttura u preżentazzjoni tal-baġit
29
Artikolu 43
Struttura tal-baġit 29
Artikolu 44
Nomenklatura tal-baġit 29
Artikolu 45
Projbizzjoni ta’ dħul negattiv 30
Artikolu 46
Provvedimenti 30
Artikolu 47
Riżerva negattiva 30
Artikolu 48
Riżerva għal Għajnuna ta’ Emerġenza 30
Artikolu 49
Preżentazzjoni tal-baġit 30
Artikolu 50
Regoli dwar l-organigramma għall-persunal 32
Kapitolu 3
Dixxiplina baġitarja
32
Artikolu 51
Konformità tal-baġit mal-qafas finanzjarju pluriennali 32
Artikolu 52
Konformità tal-atti tal-Unjoni mal-baġit 32
TITOLU IV
IMPLIMENTAZZJONI TAL-BAĠIT 32
Kapitolu 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
32
Artikolu 53
Implimentazzjoni tal-baġit skont il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba 32
Artikolu 54
Att bażiku u eċċezzjonijiet 32
Artikolu 55
Implimentazzjoni tal-baġit mill-Istituzzjonijiet ħlief il-Kummissjoni 33
Artikolu 56
Delegazzjoni tal-poteri tal-implimentazzjoni tal-baġit 33
Artikolu 57
Kunflitti ta’ interessi 33
Kapitolu 2
Metodi ta’ implimentazzjoni
34
Artikolu 58
Metodi ta’ implimentazzjoni tal-baġit 34
Artikolu 59
Ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri 35
Artikolu 60
Ġestjoni indiretta 36
Artikolu 61
Valutazzjonijiet ex ante u ftehimiet ta’ delega 38
Artikolu 62
Aġenziji eżekuttivi 38
Artikolu 63
Limiti għad-delegazzjoni tal-poteri 38
Kapitolu 3
Atturi finanzjarji
38
Taqsima 1
Prinċipju tas-segregazzjoni tad-dmirijiet 38
Artikolu 64
Segregazzjoni tad-dmirijiet 38
Taqsima 2
Uffiċjal awtorizzanti 38
Artikolu 65
L-uffiċjal awtorizzanti 38
Artikolu 66
Poteri u dmirijiet tal-uffiċjal awtorizzanti 39
Artikolu 67
Poteri u dmirijiet tal-kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni 40
Taqsima 3
Uffiċjal tal-kontabilità 41
Artikolu 68
Poteri u dmirijiet tal-uffiċjal tal-kontabilità 41
Artikolu 69
Poteri li jistgħu jiġu ddelegati mill-uffiċjal tal-kontabilità 42
Taqsima 4
Amministratur tal-imprest 42
Artikolu 70
Kontijiet imprest 42
Kapitolu 4
Responsabbiltà tal-atturi finanzjarji
42
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali 42
Artikolu 71
Irtirar ta’ delegi u sospensjoni tal-kompiti mogħtija lill-uffiċjali awtorizzanti 42
Artikolu 72
Responsabbiltà tal-uffiċjal awtorizzanti għal attività illegali, frodi jew korruzzjoni 42
Taqsima 2
Regoli applikabbli għall-uffiċjali awtorizzanti b'delega u b'sottodelega 42
Artikolu 73
Regoli applikabbli għall-uffiċjali awtorizzanti 42
Taqsima 3
Regoli applikabbli għall-uffiċjali tal-kontabilità u l-amministraturi tal-imprest 43
Artikolu 74
Regoli applikabbli għall-uffiċjali tal-kontabilità 43
Artikolu 75
Regoli applikabbli għall-uffiċjali tal-imprest 44
Kapitolu 5
Operazzjonijiet ta’ dħul
44
Taqsima 1
Tqegħid għad-dispożizzjoni tar-riżorsi proprji 44
Artikolu 76
Riżorsi proprji 44
Taqsima 2
Stabbiliment tal-ammonti riċevibbli 44
Artikolu 77
Stima tal-ammont riċevibbli 44
Taqsima 3
Stabbiliment tal-ammonti riċevibbli 44
Artikolu 78
Stabbiliment tal-ammonti riċevibbli 44
Taqsima 4
Awtorizzazzjoni tal-irkupru 45
Artikolu 79
Awtorizzazzjoni tal-irkupru 45
Taqsima 5
Irkupru 45
Artikolu 80
Regoli dwar l-irkupru 45
Artikolu 81
Perjodu ta’ limitazzjoni 45
Artikolu 82
Trattament nazzjonali għall-intitolamenti tal-Unjoni 46
Artikolu 83
Multi, penali u imgħax dovut impost mill-Kummissjoni 46
Kapitolu 6
Operazzjonijiet tan-nefqa
46
Artikolu 84
Id-deċiżjonijiet tal-finanzjament 46
Taqsima 1
Impenn ta’ nfiq 46
Artikolu 85
Tipi ta’ impenji 46
Artikolu 86
Regoli applikabbli għall-impenji 47
Artikolu 87
Verifiki applikabbli għall-impenji 47
Taqsima 2
Il-validazzjoni tan-nefqa 47
Artikolu 88
Il-validazzjoni tan-nefqa 47
Taqsima 3
L-awtorizzazzjoni tan-nefqa 48
Artikolu 89
L-awtorizzazzjoni tan-nefqa 48
Taqsima 4
Ħlas tal-infiq 48
Artikolu 90
Tipi ta’ ħlasijiet 48
Artikolu 91
Ħlas limitat għall-fondi disponibbli 48
Taqsima 5
Limiti taż-żmien għall-operazzjonijiet tal-infiq 48
Artikolu 92
Limiti taż-żmien 48
Kapitolu 7
Sistemi tal-IT u l-Gvern elettroniku
49
Artikolu 93
Ġestjoni elettronika tal-operazzjonijiet 49
Artikolu 94
Trażmissjoni tad-dokumenti 49
Artikolu 95
e- Government 49
Kapitolu 8
Prinċipji amministrattivi
49
Artikolu 96
Amministrazzjoni tajba 49
Artikolu 97
Indikazzjoni ta’ mezzi ta’ rimedju 49
Kapitolu 9
Awditur intern
50
Artikolu 98
Appuntar tal-awditur intern 50
Artikolu 99
Poteri u dmirijiet tal-awditur intern 50
Artikolu 100
L-indipendenza tal-awditur intern 50
TITOLU V
AKKWIST PUBBLIKU 51
Kapitolu 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
51
Taqsima 1
Ambitu u prinċipju tal-aġġudikazzjoni 51
Artikolu 101
Definizzjoni tal-kuntratti pubbliċ 51
Artikolu 102
Prinċipji applikabbli għall-kuntratti pubbliċi 51
Taqsima 2
Il-pubblikazzjoni 51
Artikolu 103
Pubblikazzjoni tal-kuntratti pubbliċi 51
Taqsima 3
Proċeduri ta’ akkwist 51
Artikolu 104
Proċeduri ta’ akkwist 51
Artikolu 105
Il-kontenut tas-sejħa għall-offerti 52
Artikolu 106
Kriterji tal-esklużjoni applikabbli għall-parteċipazzjoni fil-proċeduri ta’ akkwis 52
Artikolu 107
Kriterji ta’ esklużjoni applikabbli għall-għotjiet 53
Artikolu 108
Bażi tad-data ċentrali tal-esklużjoni 53
Artikolu 109
Penali amministrattivi u finanzjarji 54
Artikolu 110
Kriterji tal-għoti għall-kuntratti 54
Artikolu 111
Tfigħ ta’ offerti 54
Artikolu 112
Prinċipji ta’ trattament ugwali u trasparenza 55
Artikolu 113
Id-deċiżjoni tal-finanzjament 55
Artikolu 114
Tħassir tal-proċedura tal-akkwist 55
Taqsima 4
Garanziji u azzjoni korrettiva 55
Artikolu 115
Garanziji 55
Artikolu 116
Żbalji, irregolaritajiet u frodi fil-proċedura 56
Kapitolu 2
Dispożizzjonijiet applikabbli għall-kuntratti mogħtija mill-istituzzjonijiet f'isimhom stess
56
Artikolu 117
L-awtorità kontraenti 56
Artikolu 118
Limiti applikabbli 56
Artikolu 119
Ir-regoli dwar il-parteċipazzjoni fil-proċeduri tas-sejħa għall-offerti 56
Artikolu 120
Regolament tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ dwar l-akkwisti 56
TITOLU VI
GĦOTJIET 57
Kapitolu 1
Ambitu u forma tal-għotjiet
57
Artikolu 121
Ambitu tal-għotjiet 57
Artikolu 122
Benefiċjarji 57
Artikolu 123
Forom ta’ għotjiet 58
Artikolu 124
Somom ta’ darba, kostijiet ta’ unità u finanzjament b'rata fissa 58
Kapitolu 2
Prinċipji
59
Artikolu 125
Prinċipji ġenerali applikabbli għall-għotjiet 59
Artikolu 126
Spejjeż eliġibbli 59
Artikolu 127
Kofinanzjament in natura 60
Artikolu 128
Trasparenza 61
Artikolu 129
Il-prinċipju tal-għoti mhux kumulattiv 61
Artikolu 130
Il-prinċipju tan-non-retroattività 61
Kapitolu 3
Proċedura għall-għoti
62
Artikolu 131
Applikazzjonijiet għall-għotjiet 62
Artikolu 132
Kriterji tal-għażla u tal-għoti 62
Artikolu 133
Proċedura ta’ valutazzjoni 62
Kapitolu 4
Ħlas u kontroll
63
Artikolu 134
Garanzija ta’ prefinanzjament 63
Artikolu 135
Ħlas ta’ għotjiet u kontrolli 63
Artikolu 136
Perjodi ta’ żamma ta’ rekords 64
Kapitolu 5
Implimentazzjoni
64
Artikolu 137
Kuntratti ta’ implementazzjoni u sostenn finanzjarju għal terzi 64
TITOLU VII
PREMJIJIET 64
Artikolu 138
Regoli ġenerali 64
TITOLU VIII
STRUMENTI FINANZJARJI 65
Artikolu 139
Ambitu 65
Artikolu 140
Prinċipji u kondizzjonijiet applikabbli għal strumenti finanzjarji 65
TITOLU IX
PREŻENTAZZJONI TAL-KONTIJIET U KONTABBILTÀ 67
Kapitolu 1
Preżentazzjoni tal-kontijiet
67
Artikolu 141
Struttura tal-kontijiet 67
Artikolu 142
Rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja 67
Artikolu 143
Regoli dwar il-kontijiet 67
Artikolu 144
Prinċipji tal-kontabilità 67
Artikolu 145
Dikjarazzjonijiet finanzjarji 68
Artikolu 146
Rapporti tal-implimentazzjoni tal-baġit 68
Artikolu 147
Kontijiet proviżorji 68
Artikolu 148
Approvazzjoni tal-kontijiet konsolidati finali 68
Kapitolu 2
Informazzjoni rigward l-implimentazzjoni tal-baġit
69
Artikolu 149
Rapport dwar il-garanziji u r-riskji tal-baġit 69
Artikolu 150
Ir-rapport tal-implimentazzjoni tal-baġit 69
Kapitolu 3
Kontabilità
69
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet komuni 69
Artikolu 151
Is-sistema tal-kontabilità 69
Artikolu 152
Dispożizzjonijiet komuni għas-sistema tal-kontijiet tal-istituzzjonijiet 69
Taqsima 2
Kontijiet Ġenerali 69
Artikolu 153
Il-kontijiet ġenerali 69
Artikolu 154
Entrati fil-kontijiet ġenerali 69
Artikolu 155
Aġġustamenti tal-kontijiet 70
Taqsima 3
Il-kontijiet tal-baġit 70
Artikolu 156
Il-kontabilità tal-baġit 70
Kapitolu 4
Inventarji tal-propjetà
70
Artikolu 157
L-inventarju 70
TITOLU X
AWDITJAR ESTERN U L-KWITTANZA 70
Kapitolu 1
Awditjar estern
70
Artikolu 158
Awditjar estern mill-Qorti tal-Awdituri 70
Artikolu 159
Ir-regoli u l-proċedura dwar l-awditjar 70
Artikolu 160
Verifiki fuq titoli u flus kontanti 70
Artikolu 161
Id-dritt tal-aċċess tal-Qorti tal-Awdituri 71
Artikolu 162
Ir-rapport annwali tal-Qorti tal-Awdituri 71
Artikolu 163
Rapporti speċjali tal-Qorti tal-Awdituri 72
Kapitolu 2
Kwittanza
72
Artikolu 164
Skeda għall-proċedura tal-kwittanza 72
Artikolu 165
Il-proċedura tal-kwittanza 72
Artikolu 166
Miżuri ta’ segwitu 72
Artikolu 167
Dispożizzjonijiet speċifiċi fir-rigward tas-SEAE 72
IT-TIENI PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET SPEĊJALI
73
TITOLU I
FOND AGRIKOLU EWROPEW TA’ GARANZIJA 73
Artikolu 168
Dispożizzjonijiet speċjali dwar il-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija 73
Artikolu 169
Impenji tal-approprjazzjonijiet tal-FAEG 73
Artikolu 170
Impenji provviżorji globali tal-approprjazzjonijiet tal-FAEG 73
Artikolu 171
Skeda u l-għażla taż-żmien għall-impenji baġitarji tal-FAEG 73
Artikolu 172
Kontabilità tal-infiq tal-FAEG 74
Artikolu 173
Trasferiment tal-approprjazzjonijiet tal-FAEG 74
Artikolu 174
Dħul assenjat tal-FAEG 74
TITOLU II
FONDI STRUTTURALI, FOND TA' KOEŻJONI, FOND EWROPEW GĦAS-SAJD, FOND AGRIKOLU EWROPEW GĦALL-IŻVILUPP RURALI U FONDI FIL-QASAM TAL-LIBERTÀ, IS-SIGURTÀ U L-ĠUSTIZZJA ĠESTITI PERMEZZ TAL-ĠESTJONI KONDIVIŻA 74
Artikolu 175
Dispożizzjonijiet speċjali 74
Artikolu 176
Rispett tal-allokazzjonijiet tal-approprjazzjonijiet għall-impenji 74
Artikolu 177
Ħlasijiet ta’ kontribuzzjonijiet, ħlasijiet interim u ħlasijiet lura 74
Artikolu 178
Diżimpenjar tal-approprjazzjonijiet 75
Artikolu 179
Trasferiment tal-approprjazzjonijiet 75
Artikolu 180
Ġestjoni, għażla u awditjar 75
TITOLU III
RIĊERKA 75
Artikolu 181
Fondi ta’ riċerka 75
Artikolu 182
Impenji tal-Fond tar-Riċerka 76
Artikolu 183
Iċ-Ċentru Konġunt għar-Riċerka 76
TITOLU IV
AZZJONIJIET ESTERNI 77
Kapitolu 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
77
Artikolu 184
Azzjonijiet esterni 77
Kapitolu 2
Implimentazzjoni ta’ azzjonijiet
77
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali 77
Artikolu 185
Implimentazzjoni tal-azzjonijiet esterni 77
Taqsima 2
Appoġġ għall-baġit u fondi fiduċjarji multidonatur 77
Artikolu 186
Użu tal-appoġġ tal-baġit 77
Artikolu 187
Fondi fiduċjarji tal-Unjoni għal azzjonijiet esterni 77
Taqsima 3
Modi ta’ ġestjoni oħrajn 79
Artikolu 188
Implimentazzjoni ta’ azzjonijiet esterni permezz ta’ ġestjoni indiretta 79
Artikolu 189
Ftehimiet ta’ finanzjament dwar l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet esterni 79
Kapitolu 3
Akkwist
79
Artikolu 190
Akkwisti fl-azzjonijiet esterni 79
Artikolu 191
Ir-regoli dwar il-parteċipazzjoni fil-proċeduri tal-offerti 80
Kapitolu 4
Għotjiet
80
Artikolu 192
Finanzjament sħiħ ta’ azzjoni esterna 80
Artikolu 193
Regoli applikabbli għal għotjiet tal-azzjonijiet esterni 80
Kapitolu 5
L-Awditjar tal-Kontijie
80
Artikolu 194
Awditjar tal-Unjoni f'għotjiet tal-azzjonijiet esterni 80
TITOLU V
UFFIĊĊJI EWROPEJ 80
Artikolu 195
L-Uffiċċji Ewropej 80
Artikolu 196
Approprjazzjonijiet li jirrigwardaw l-Uffiċċji Ewropej 80
Artikolu 197
Uffiċjal Awtorizzanti tal-uffiċċji Ewropej 81
Artikolu 198
Il-kontijiet tal-uffiċċji interistituzzjonali Ewropej 81
Artikolu 199
Delega tal-poteri tal-uffiċjal awtorizzanti għall-uffiċċji interistituzzjonali Ewropej 81
Artikolu 200
Servizzi għal pajjiżi terzi 81
TITOLU VI
APPROPRJAZZJONIJIET AMMINISTRATTIVI 81
Artikolu 201
Dispożizzjonijiet ġenerali 81
Artikolu 202
Impenji 81
Artikolu 203
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar l-approprjazzjonijiet amministrattivi 81
TITOLU VII
ESPERTI 83
Artikolu 204
Esperti esterni b'remunerazzjoni 83
IT-TIELET PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
83
Artikolu 205
Dispożizzjonijiet ta’ tranżizzjoni 83
Artikolu 206
Talbiet għal informazzjoni mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill 83
Artikolu 207
Limiti massimi u ammonti 83
Artikolu 208
Regolament finanzjarju ta’ qafas għall-aġenziji u l-korpi stabbiliti taħt it-TFUE u t-Trattat Euratom 83
Artikolu 209
Regolament Finanzjarju mudell għal korpi ta’ sħubija pubblika-privata 84
Artikolu 210
Eżerċizzju tad-delega 84
Artikolu 211
Analiżi 84
Artikolu 212
Revoka 84
Artikolu 213
Evalwazzjoni li tirrigwarda s-SEAE 85
Artikolu 214
Dħul fis-seħħ 85
ANNESS
TABELLA TAL-KORRELAZZJONI 86
Dikjarazzjoni konġunta dwar kwistjonijiet relatati mal-QFP 95
Dikjarazzjoni konġunta dwar l-infiq marbut mal-binjiet b’riferiment għall-Artikolu 203 95
Stqarrija konġunta mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar l-Artikolu 203(3) 96
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 322 tieghu, flimkien mat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, u b’mod partikolari l-Artikolu 106a tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Qorti ta’ l-Awdituri (1),
Filwaqt li mxew skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli ghall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (3) ġie sostanzjalment emendat diversi drabi. Ladarba għandhom isiru emendi oħra, inklużi bidliet sabiex jitqies id-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona, ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 għandu jitħassar u jiġi sostitwit minn dan ir-Regolament, fl-interessi taċ-ċarezza.
(2)
Ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 stabbilixxa l-prinċipji baġitarji u r-regoli finanzjarji li jirregolaw l-istabbiliment u l-implimentazzjoni tal-baġit ġenerali tal-Unjoni ("il-baġit"), filwaqt li jiggarantixxu amministrazzjoni tajba u effikaċi, kontroll u protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, kif ukoll iżidu t-trasparenza, li għandhom jiġu rrispettati fl-atti legali kollha u mill-istituzzjonijiet kollha. Il-prinċipji fundamentali, il-kunċett u l-istruttura tar-Regolament u r-regoli bażiċi tal-ġestjoni baġitarja u finanzjarja jeħtieġ li jinżammu. Id-derogi mill-prinċipji fundamentali għandhom jiġu rieżaminati u ssimplifikati safejn possibbli, filwaqt li titqies ir-relevanza li għad għandhom, il-valur miżjud tagħhom għall-baġit u l-piż li jimponu fuq dawk involuti. Huwa neċessarju li jinżammu u jissaħħu l-elementi ewlenin tar-regoli finanzjarji: ir-rwol tal-atturi finanzjarji, l-integrazzjoni tal-kontrolli fis-servizzi operattivi, l-awdituri interni, l-ibbaġittjar ibbażat fuq l-attività, l-immodernizzar tal-prinċipji u r-regoli tal-kontabilità, u l-prinċipji bażiċi għall-għotjiet.
(3)
Minħabba n-natura u l-kompiti speċifiċi tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), partikolarment l-indipendenza tiegħu fir-rigward tal-ġestjoni tal-finanzi tiegħu, huwa għandu jiġi eskluż mill-ambitu ta’ dan ir-Regolament, ħlief fejn previst mod ieħor f'dan ir-Regolament.
(4)
Fid-dawl tal-esperjenza prattika, għandhom jiġu inklużi regoli f'dan ir-Regolament sabiex jadattawh għall-ħtiġijiet li qed jevolvu tal-implimentazzjoni tal-baġit bħall-kofinanzjament ma’ donaturi oħra, sabiex tiżdied l-effiċjenza tal-għajnuna esterna, sabiex jiġi ffaċilitat l-użu ta’ strumenti finanzjarji speċifiċi inklużi dawk konklużi mal-Bank Ewropew għall-Investiment (BEI) u sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni tal-baġit permezz ta’ sħubijiet pubbliċi-privati ("PPPs").
(5)
Ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 kien limitat għall-istqarrija ta’ prinċipji wiesgħa baġitarji u r-regoli finanzjarji f'konformità mat-Trattati waqt li d-dispożizzjonijiet implementattivi ġew stabbiliti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat-23 ta’ Diċembru 2002 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (4) sabiex tiġi prodotta ġerarkija ta’ regoli aħjar u r-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 isir aktar faċli biex jinqara. Taħt l-Artikolu 290 tat-TFUE, att leġislattiv jista' jiddelega lill-Kummissjoni tas-setgħa li tadotta atti mhux leġislattivi sabiex tissumplimenta jew temenda biss ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dak l-att leġislattiv. B'konsegwenza ta’ dan, xi dispożizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 2342/2002 għandhom jiġu inkorporati f'dan ir-Regolament.
(6)
Il-kooperazzjoni tal-pulizija u ġudizzjarja f'materji kriminali saret parti integrali mill-politiki u l-azzjonijiet interni l-oħra tal-Unjoni. Id-dispożizzjonijiet finanzjarji speċifiċi applikabbli għal dak il-qasam ta’ politika għalhekk mhumiex aktar ġustifikati u għalhekk ma għandhomx jiġu inklużi f'dan ir-Regolament.
(7)
Biex tiġi żgurata t-trasparenza, il-baġit għandu jirreġistra l-garanziji għall-operazzjonijiet ta’ għoti u teħid b'self li tidħol għalihom l-Unjoni, inklużi l-operazzjonijiet tal-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbilizzazzjoni Finanzjarja u tal-Faċilità tal-Bilanċ tal-Pagamenti.
(8)
Ir-regoli eżistenti dwar l-imgħax iġġenerat minn pagamenti ta’ prefinanzjament għandhom jiġu ssimplifikati għaliex jiġġeneraw piż amministrattiv eċċessiv kemm fuq il-benefiċjarji kif ukoll fuq is-servizzi tal-Kummissjoni u joħolqu malintiżi bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-benefiċjarji. Fl-interessi tas-simplifikazzjoni, partikolarment fir-rigward tal-benefiċjarji, u f'konformità mal-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba, ma għandux ikun hemm aktar obbligu li jiġu ġġenerati imgħaxijiet fuq pagamenti ta’ prefinanzjament u li jiġu rkuprati dawn l-imgħaxijiet. Madankollu, għandu jkun possibbli li dan l-obbligu jiġi inkluż fi ftehim ta’ delega sabiex ikun possibbli l-użu mill-ġdid tal-imgħax iġġenerat minn pagamenti ta’ prefinanzjament għall-programmi, it-tnaqqis ta’ tali imgħaxijiet mit-talbiet għal ħlas jew l-irkupru tagħhom.
(9)
Regoli ta’ riport għad-dħul assenjat għandhom jikkunsidraw id-distinzjoni bejn id-dħul assenjat estern u dak intern. Sabiex jiġi rrispettat l-iskop assenjat mid-donatur, id-dħul assenjat estern għandu jiġi awtomatikament riportat u użat sakemm l-operazzjonijiet kollha relatati mal-programm jew azzjoni li għalihom ikun assenjat ikunu twettqu. Fejn id-dħul assenjat estern jiġi riċevut matul l-aħħar sena tal-programm jew azzjoni, għandu jkun possibbli wkoll li dan jintuża fl-ewwel sena tal-programm jew azzjoni ta’ wara. Għandu jkun possibbli li d-dħul assenjat intern jiġi riportat għal sena waħda biss, ħlief fejn dan ir-Regolament jipprevedi mod ieħor.
(10)
Ir-regoli dwar il-partijiet minn tnax provviżorji għandhom ikunu ċċarati kemm għan-numru ta’ partijiet minn tnax provviżorji li jistgħu jintalbu, u l-każijiet fejn il-Parlament Ewropew jiddeċiedi li jnaqqas l-ammont ta’ nfiq addizzjonali li jkun ogħla mill-partijiet minn tnax provviżorji adottati mill-Kunsill.
(11)
Id-deroga mill-prinċipju ta’ universalità li tirrigwarda d-dħul assenjat għandha tiġi modifikata sabiex tqis l-ispeċifiċitajiet ta', fuq naħa waħda, id-dħul assenjat intern li jiġi minn approprjazzjonijiet awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill u, fuq in-naħa l-oħra, dħul assenjat estern li hu miġbur u assenjat minn diversi donaturi għal programm jew azzjoni speċifiċi. Minbarra dan, id-donaturi esterni għandhom ikomplu jitħallew jikkofinanzjaw azzjoni esterna, b'mod partikolari operazzjonijiet umanitarji, ukoll f'każijiet fejn l-att bażiku ma jipprovdix għal dan espressament.
(12)
Il-preżentazzjoni tad-dħul assenjat fl-abbozz tal-baġit għandha ssir aktar trasparenti billi jiġi stipulat li l-ammonti tad-dħul assenjat għandhom jiġu inklużi fl-abbozz tal-baġit għall-ammonti li huma ċerti fid-data tal-istabbiliment tal-abbozz tal-baġit.
(13)
Fir-rigward tal-prinċipju tal-ispeċifikazzjoni, minħabba li ma għadhiex issir distinzjoni bejn l-infiq obbligatorju u dak mhux obbligatorju, ir-regoli li jirregolaw it-trasferimenti tal-approprjazzjonijiet għandhom jiġu adattati skont dan.
(14)
Ir-regoli li jirregolaw it-trasferimenti ta’ approprjazzjonijiet għandhom ukoll jiġu adattati għat-tibdiliet li jirriżultaw mid-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona. Barra minn hekk, l-esperjenza riċenti wriet l-importanza li tiżdied il-flessibbiltà għat-trasferimenti tal-approprjazzjonijiet ta’ pagament tal-aħħar tas-sena, b'mod partikolari għall-fondi strutturali. Huwa neċessarju li tiġi żgurata implimentazzjoni aħjar tal-baġit, partikolarment fir-rigward tal-approprjazzjonijiet ta’ pagament, id-dħul assenjat u l-approprjazzjonijiet amministrattivi li huma komuni għal diversi titoli. Għal dak il-għan, it-tipoloġija tat-trasferimenti għandha tiġi ssimplifikata l-proċedura tal-adozzjoni ta’ xi trasferimenti għandha tkun aktar flessibbli. B'mod partikolari, jirriżulta rilevanti u effiċjenti għall-Kummissjoni li jkollha l-possibbiltà li tiddeċiedi dwar it-trasferiment ta’ approprjazzjonijiet mhux użati fil-każijiet ta’ diżastri u kriżijiet umanitarji internazzjonali. Dik il-possibilità għandha għalhekk tiġi estiża għal avvenimenti simili li jseħħu wara l-1 ta’ Diċembru ta’ sena finanzjarja. F'tali każijiet, għal raġunijiet ta’ trasparenza, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill immedjatament bid-deċiżjoni tagħha li tittrasferixxi approprjazzjonijiet mhux użati.
(15)
Fir-rigward tad-dispożizzjonijiet dwar il-ġestjoni finanzjarja tajba, l-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu jqis il-livell mistenni ta’ riskju ta’ żbalji u l-kostijiet u l-benefiċċji tal-kontrolli meta jħejji proposti leġislattivi u meta jistabbilixxi s-sistemi rispettivi ta’ ġestjoni u kontroll. L-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu jirrapporta dwar ir-riżultati tal-kontrolli u dwar il-kostijiet u l-benefiċċji tagħhom fir-rapport annwali dwar l-attività. Id-dikjarazzjonijiet tal-ġestjoni dwar dawn is-sistemi mressqa mill-korpi magħżula mill-Istati Membri biex ikunu responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll ta’ fondi tal-Unojni, huma integrali għall-effettività tas-sistemi nazzjonali ta’ ġestjoni u ta’ kontroll.
(16)
Il-prinċipju tat-trasparenza, minqux fl-Artikolu 15 TFUE li jirrikjedi li l-istituzzjonijiet jaħdmu kemm jista' jkun b'mod miftuħ, jimplika li, fil-qasam tal-implimentazzjoni tal-baġit, iċ-ċittadini jkunu jistgħu jsiru jafu fejn, u għal liema skop, ikunu qed jintużaw il-fondi mill-Unjoni. Informazzjoni bħal din trawwem id-dibattitu demokratiku, tikkontribwixxi għall-partiċipazzjoni taċ-ċittadini fil-proċess tat-teħid ta’ deċiżjonijiet tal-Unjoni u ssaħħaħ il-kontroll u l-iskrutinju istituzzjonali fuq in-nefqa tal-Unjoni. Tali objettivi għandhom jinkisbu permezz tal-pubblikazzjoni, preferibbilment bl-użu ta’ għodda moderni ta’ komunikazzjoni, ta’ informazzjoni rilevanti dwar il-kuntratturi u l-benefiċjarji finali tal-fondi tal-Unjoni, li tqis tali interessi leġittimi ta’ kunfidenzjalità u ta’ sigurtà ta’ kuntratturi u benefiċijarji u, f'dak li jikkonċerna l-persuni fiżiċi, id-dritt tagħhom għall-privatezza u l-ħarsien tad-data personali tagħhom. L-istituzzjonijiet għalhekk għandhom jadottaw approċċ selettiv fil-pubblikazzjoni tal-informazzjoni, b'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità. Id-deċiżjonijiet dwar il-pubblikazzjoni għandhom ikunu bbażati fuq kriterji rilevanti sabiex jipprovdu informazzjoni sinifikanti.
(17)
F'konformità mal-Artikolu 316 TFUE, għandu jiġi stipulat li l-Kunsill Ewropew u l-Kunsill għandhom jaqsmu l-istess taqsima tal-baġit.
(18)
Il-proċedura annwali tal-baġit taħt it-TFUE għandha tiġi riflessa f'dan ir-Regolament.
(19)
Fir-rigward tal-istabbiliment tal-baġit, huwa importanti li tiġi ddefinita b'mod ċar l-istruttura u l-preżentazzjoni tal-abbozz tal-baġit imfassal mill-Kummissjoni. Il-kontenut tal-introduzzjoni ġenerali ta’ qabel l-abbozz tal-baġit għandha tkun deskritta b'mod aktar preċiż. Huwa wkoll neċessarju li tiġi inkluża dispożizzjoni dwar l-ipprogrammar finanzjarju għas-snin fil-futur kif ukoll dispożizzjoni dwar il-possibilità li l-Kummissjoni tressaq dokumenti ta’ ħidma sabiex tappoġġja talbiet tal-baġit.
(20)
Fir-rigward tal-karatteristiċi speċifiċi tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni, il-forom li jistgħu jieħdu l-atti bażiċi taħt it-TFUE u taħt it-Titoli V u VI tat-TUE għandhom jiġu aġġornati. Minbarra dan, il-proċedura tal-adozzjoni għall-miżuri ta’ tħejjija fil-qasam tal-azzjoni esterna għandha tiġi adattata għad-dispożizzjonijiet tat-TFUE.
(21)
Ir-regoli dwar il-metodi ta’ implimentazzjoni tal-baġit, li jirregolaw b'mod partikolari l-kundizzjonijiet tal-esternalizzazzjoni tal-poteri ta’ implimentazzjoni għal partijiet terzi, saru kumplikati wisq matul is-snin u għandhom jiġu ssimplifikati. Fl-istess ħin, l-objettiv inizjali tal-esternalizzazzjoni, jiġifieri li jkun xi jkun il-metodu ta’ implimentazzjoni, in-nefqa tkun implimentata b'livell ta’ kontroll u trasparenza ekwivalenti għal dak mistenni mis-servizzi tal-Kummissjoni - għandu jinżamm.
(22)
Għandha ssir distinzjoni ċara bejn sitwazzjonijiet fejn il-baġit jiġi implimentat direttament, mill-Kummissjoni jew l-aġenziji eżekuttivi tagħha, sitwazzjonijiet fejn il-baġit jiġi implimentat mill-Istati Membri taħt ġestjoni kondiviża u sitwazzjonijiet fejn il-baġit jiġi implimentat indirettament permezz ta’ partijiet terzi. Dan għandu jippermetti l-istabbiliment ta’ sistema armonizzata għal ġestjoni kondiviża u indiretta bil-possibilità li tista' tiġi adattata skont ir-regoli speċifiċi għas-settur, b'mod partikolari fejn il-baġit huwa implimentat mill-Istati Membri taħt il-ġestjoni kondiviża. Din is-sistema armonizzata għandha tinkludi b'mod partikolari l-prinċipji bażiċi li għandhom jiġu rrispettati mill-Kummissjoni fejn tideċiedi li timplimenta l-baġit taħt ġestjoni kondiviża jew b'mod indirett u l-prinċipji bażiċi li għandhom jiġu rrispettati mill-partijiet li jkunu ġew fdati b'kompiti ta’ implimentazzjoni tal-baġit. Il-Kummissjoni għandha tkun tista' tapplika r-regoli u l-proċeduri tal-Unjoni jew taċċeta l-applikazzjoni tar-regoli u l-proċeduri tal-parti fdata, sakemm din tal-aħħar tiggarantixxi protezzjoni ekwivalenti għall-interessi finanzarji tal-Unjoni. Bħala parti mill-kompiti ta’ superviżjoni tal-Kummissjoni, huwa wkoll neċessarju li jkun previst sett ta’ obbligi ta’ kontroll u awditu, inklużi l-eżami u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet, għall-metodi kollha ta’ implimentazzjoni.
(23)
Ir-regoli dwar valutazzjoni ex ante tal-entitajiet u l-persuni fdati b'kompiti tal-implimentazzjoni tal-baġit taħt ġestjoni indiretta, għandhom jiġu adattati sabiex jiġi assigurat li l-entitajiet u l-persuni fdati kollha jipprovdu livell ta’ protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni ekwivalenti għal dak mitlub taħt dan ir-Regolament.
(24)
L-esperjenza bil-PPPs istituzzjonalizzati bħala korpi tal-Unjoni taħt l-Artikolu 185 tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 turi li kategoriji addizzjonali ta’ PPPs għandhom jiġu previsti sabiex tiżdied l-għażla ta’ strumenti u jiġu inklużi korpi li r-regoli tagħhom huma aktar flessibbli u aċċessibbli għall-imsieħba privati minn dawk applikabbli għall-istituzzjonijiet tal-Unjoni. Dawk il-kategoriji addizzjonali għandhom ikopru korpi regolati mil-liġi privata ta’ Stat Membru u korpi li huma stabbiliti b'att bażiku u li għandhom regoli finanzjarji li, jirrispettaw il-prinċipji neċessarji sabiex tiġi żgurata ġestjoni finanzjarja tajba tal-fondi tal-Unjoni.
(25)
Għall-finijiet tal-Artikolu 317 TFUE, dan ir-Regolament għandu jsaħħaħ l-obbligi bażiċi ta’ kontroll u awditu tal-Istati Membri fejn dawn jimplimentaw il-baġit taħt ġestjoni kondiviża, minħabba li tali obbligi bħalissa jeżistu biss f'regoli speċifiċi għal setturi. Għalhekk, huwa neċessarju li jiġu inklużi dispożizzjonijiet li jistabbilixxu qafas koerenti għall-oqsma ta’ politika kollha kkonċernati, dwar strutturi amministrattivi armonizzati fuq il-livell nazzjonali. Dak il-qafas ma għandux joħloq l-ebda strutturi ta’ kontroll addizzjonali iżda għandu jippermetti lill-Istati Membri jaħtru korpi fdati bil-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi tal-Unjoni. Barra minn hekk, dan ir-Regolament għandu jkun fih dispożizzjonijiet dwar obbligi komuni ta’ ġestjoni u kontroll għal dawk l-istrutturi, id-dikjarazzjoni annwali li biha l-maniġers jassumu r-responsabbiltà għall-ġestjoni tal-fondi tal-Unjoni li huma fdati lilhom, l-eżami u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet, u l-mekkaniżmi ta’ sospensjoni u korrezzjoni finanzjarja operati mill-Kummissjoni għandhom ikunu f'dan ir-Regolament bil-għan li jinħoloq qafas leġislattiv koerenti li jtejjeb ukoll iċ-ċertezza ġuridika ġenerali u l-effiċjenza tal-kontrolli u tal-azzjonijiet ta’ rimedju, kif ukoll il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni. Dispożizzjonijiet dettaljati għandhom jinżammu f'Regolamenti speċifiċi għas-setturi. Fil-kuntest tal-approċċ ta’ awditu uniku u bl-għan li jitnaqqas il-piż amministrattiv addizzjonali li jirriżulta minn kontrolli multipli, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu lill-Kummissjoni b'dikjarazzjonijiet, iffirmati fil-livell nazzjonali jew reġjonali xieraq skont ir-rekwiżiti kostituzzjonali rispettivi tagħhom.
(26)
Għandhom jiġu ċċarati xi dispożizzjonijiet fir-rigward tad-dmirijiet tal-uffiċjal awtorizzanti b'delega, b'mod partikolari dawk li jirrigwardaw il- kontrolli ex ante u ex post li l-uffiċjal awtorizzanti jistabbilixxi b'delega kif ukoll id-dmirijiet ta’ rappurtar tiegħu. F'dan ir-rigward, il-kontenut tar-rapport annwali ta’ attività tal-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu jiġi aġġornat f'konformità mal-prattika li tikkonsisti fl-inklużjoni tal-informazzjoni finanzjarja u ta’ ġestjoni meħtieġa li tappoġġja d-dikjarazzjoni ta’ assigurazzjoni tal-uffiċjal awtorizzanti b'delega dwar it-twettiq tad-dmirijiet tiegħu jew tagħha.
(27)
Ir-responsabbiltajiet tal-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandhom jiġu ċċarati. B'mod partikolari għandu jiġi speċifikat li l-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni huwa l-unika persuna li hija intitolata li tiddefinixxi r-regoli tal-kontabilità u t-tabelli tal-kontijiet armonizzati, filwaqt li l-uffiċjali tal-kontabilità tal-istituzzjonijiet l-oħra kollha jiddefinixxu l-proċeduri tal-kontabilità applikabbli fl-istituzzjonijiet tagħhom.
(28)
Sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni ta’ ċerti programmi jew azzjonijiet fdati, b'mod partikolari, lil istituzzjonijiet finanzjarji, il-possibilità li jinfetħu kontijiet fiduċjarji għandha tiġi prevista f'dan ir-Regolament. Dawn il-kontijiet bankarji għandhom jinfetħu f'isem jew għan-nom tal-Kummissjoni fil-kotba ta’ istituzzjoni finanzjarja. Huma għandhom jiġu ġestiti minn dik l-istituzzjoni finanzarja taħt ir-responsabbiltà tal-uffiċjal awtorizzanti u għandu jkun possibbli li jinfetħu f'muniti oħra minbarra l-euro.
(29)
Fir-rigward tal-operazzjonijiet tad-dħul, huwa neċessarju li r-regoli dwar l-istimi tal-ammonti riċevibbli jiġu ssimplifikati sabiex jitqiesu l-ħtiġijiet baġitarji. Ir-reġistrazzjoni għandha tkun meħtieġa meta previżjoni ta’ dħul ikollha ċertu grad ta’ probabbiltà u tkun tista' tiġi tradotta f'ċifri bi grad raġonevoli ta’ approssimazzjoni. Fl-interessi tas-simplifikazzjoni, xi dispożizzjonijiet speċifiċi dwar il-proċeduri tal-aġġustament jew it-tħassir ta’ stima ta’ ammont riċevibbli għandhom jiġu introdotti.
(30)
Ir-regoli dwar l-irkupru għandhom jiġu kemm ċċarati u msaħħa. B'mod partikolari, għandu jiġi speċifikat li t-tħassir ta’ ammont riċevibbli stabbilit ma jimplikax ir-rinunzja ta’ intitolament stabbilit tal-Unjoni. Minbarra dan, sabiex tissaħħaħ is-salvagwardja tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, il-fondi tal-Unjoni mitluba għar-rimbors għandhom jiġu trattati mill-Istati Membri b'mod mhux anqas favorevoli mill-pretensjonijiet ta’ korpi pubbliċi fit-territorju tagħhom.
(31)
Filwaqt li titqies il-ħtieġa li jitnaqqas ir-riskju assoċjat mal-ġestjoni ta’ ammonti riċevuti fuq bażi temporanja permezz ta’ multi, penali u sanzjonijiet kif ukoll kwalunkwe dħul iġġenerat minnhom, dawk l-ammonti għandhom jiġu rreġistrati bħala dħul tal-baġit mill-aktar fis possibbli u tal-inqas fis-sena finanzjarja ta’ wara l-eżawriment tar-rimedji kollha kontra d-deċiżjonijiet li jimponuhom.
(32)
Kjarifika tad-diversi tipi ta’ ħlasijiet għandha tiġi pprovduta f'konformità mal-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba. Minbarra dan, il-ħlasijiet ta’ prefinanzjament għandhom jiġu approvati regolarment mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli f'konformità mar-regoli tal-kontabilità definiti mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni. Għal dan l-għan, għandhom jiddaħħlu dispożizzjonijiet xierqa f'kuntratti, deċiżjonijiet ta’ għotja, ftehimiet ta’ għotjakif ukoll fi ftehimiet ta’ delega.
(33)
Dan ir-Regolament għandu jrawwem l-objettiv tal-Gvern elettroniku, u b'mod partikolari l-użu tad-data elettronika fl-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-istituzzjonijiet u partijiet terzi.
(34)
Il-possibilità li jiġu segwiti proċeduri ta’ akkwist konġunti mal-istati tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles (EFTA) jew pajjiżi kandidati tal-Unjoni għandha tkun permessa b'ċerti kundizzjonijiet.
(35)
Ir-regoli tal-esklużjoni, b'mod partikolari, mill-pareteċipazzjoni fi proċeduri ta’ akkwist għandhom ukoll jittejbu sabiex tissaħħaħ il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
(36)
Meta jitqies li l-użu tar-riżorsi proprji tal-BĊE u tal-BEI huwa ta’ interess finanzjarju għall-Unjoni, għandhom jingħataw aċċess għall-informazzjoni fil-bażi ċentrali tad-data tal-esklużjoni, li nħolqot sabiex tħares l-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
(37)
Bażi legali soda għall-pubblikazzjoni tad-deċiżjonijiet li japplikaw penali amministrattivi u finanzjarji, b'mod partikolari fir-rigward tal-akkwist pubbliku, għandha tiġi introdotta, f'konformità mal-obbligi tal-protezzjoni tad-data. Din il-pubblikazzjoni għandha tibqa' mhux obbligatorja għar-raġunijiet tal-protezzjoni tad-data u s-sigurtà.
(38)
Ir-rekwiżit għall-kuntratturi li jiddepożitaw garanziji m'għandux jibqa' jkun awtomatiku iżda għandu jkun ibbażat fuq analiżi tar-riskji.
(39)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali, l-ambitu rispettiv tal-għotjiet u tal-istrumenti finanzjarji għandu jkun iċċarat. Definizzjoni aktar dettaljata tal-kondizzjonijiet speċifiċi applikabbli għall-għotjiet, min-naħa waħda, u għall-istrumenti finanzjarji, min-naħa l-oħra, għandha tikkontribwixxi wkoll għall-massimizzazzjoni tal-impatt ta’ dawk iż-żewġ tipi ta’ appoġġ finanzjarju.
(40)
Ir-regoli tal-għotjiet applikabbli għal entitajiet speċifikatament stabbiliti għall-fini ta’ azzjoni għandhom jiġu aġġustati sabiex jiffaċilitaw l-aċċess għall finanzjament tal-Unjoni u l-ġestjoni ta’ għotjiet minn applikanti u benefiċjarji li jkunu ddeċidew li jaħdmu flimkien fi sħubija jew raggruppament kostitwiti skont il-liġi nazzjonali relevanti, b'mod partikolari fejn il-forma legali magħżula toffri ambjent ta’ kooperazzjoni solidu u affidabbli. Barra minn hekk, fid-dawl tar-riskji finanzjarji limitati għall-Unjoni u l-ħtieġa li tiġi evitata ż-żieda ta’ livell ta’ rekwiżiti kuntrattwali ma’ arranġamenti strutturali eżistenti, l-entitajiet affiljati ma’ benefiċjarju permezz ta’ kapital permanenti jew rabtiet ġuridiċi għandhom ikunu intitolati li jiddikjaraw il-kostijiet eliġibbli mingħajr ma jkollhom jikkonformaw mal-obbligi kollha ta’ benefiċjarju.
(41)
L-esperjenza miksuba fl-użu ta’ somom globali jew rati fissi ta’ finanzjament uriet li tali forom ta’ finanzjament issimplifikaw il-proċeduri amministrattivi b'mod sinifikanti u naqqsu r-riskju ta’ żball b'mod sostanzjali. Barra minn hekk, intwera li l-finanzjament ibbażat fuq l-output huwa adatt għal ċerti tipi ta’ azzjonijiet. F'dan il-kuntest, il-kundizzjonijiet għall-użu ta’ forom simplifikati ta’ għotjiet determinati abbażi ta’ somom globali, kostijiet ta’ unità u rati fissi għandhom isiru aktar flessibbli. B'mod partikolari, għandhom ikunu permessi ammonti determinati bl-applikazzjoni ta’ approċċ benefiċjarju b'benefiċjarju, inkluż meta tali ammonti jkunu ddikjarati mill-benefiċjarju skont il-prattiki tas-soltu tiegħu fir-rigward tal-kontabilità tal-kostijiet, sabiex jitħaffu l-piż amministrattiv u l-ispejjeż sostnuti minn dak il-benefiċjarju speċifikament għall-għan tar-rapportar finanzjarju tal-Unjoni.
(42)
Sabiex jitneħħew l-ostakli għall-parteċipazzjoni fi programmi ta’ għotjiet tal-Unjoni minn persuni li għandhom il-kompetenza speċjalizzata neċessarja iżda li ma jitħallsux permezz ta’ salarju, bħalma jista' jkun il-każ ta’ dawk li qed jaħdmu fi strutturi zġħar, ir-regoli tal-għotjiet għandhom iqisu l-iskemi speċifiċi ta’ remunerazzjoni applikati mill-impriżi zgħar u ta’ daqs medju (SMEs), kif definiti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE tas-6 ta’ Mejju 2003 dwar id-definizzjoni ta’ impriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju (5).
(43)
Il-prinċipji ta’ ebda profitt u kofinanzjament għandhom jiġu aġġustati fid-dawl tal-esperjenza fil-prattika u tal-interpretazzjonijiet diverġenti u l-applikazzjoni ta’ tali prinċipji, li jirriżulta fi żbalji u xi kultant f'effetti kontraproduttivi. B'mod partikolari, id-definizzjoni ta’ profitt għandha tiffoka fuq il-kostijiet eliġibbli u d-dħul li jiffinanzja b'mod speċifiku dawk il-kostijiet, biex jiġi ssimplifikat ir-rappurtar mill-benefiċjarji u biex jiġu inkoraġġiti jiddiversifikaw is-sorsi ta’ finanzjament tagħhom. Barra minn hekk, il-Kummissjoni m'għandhiex tissuponi li donaturi oħra mhumiex se jirkupraw kwalunkwe bilanċ pożittiv iġġenerat mill-kontribuzzjonijiet tagħhom, u għalhekk għandha tirkupra l-profitt biss fi proporzjon mal-għotja tagħha. Finalment, il-prinċipju ta’ degressività ma rriżultax li kien għodda effikaċi fil-limitazzjoni tar-riskju ta’ dipendenza fuq il-fondi tal-Unjoni għall-benefiċjarji ta’ għotjiet operattivi. Barra minn hekk, l-applikabilità tal-prinċipju ta’ degressività tnaqqset b'mod konsiderevoli wara l-introduzzjoni neċessarja ta’ eċċezzjonijiet f'numru ta’ atti bażiċi u fil-każ ta’ forom simplifikati ta’ għotjiet. Fid-dawl ta’ dawn l-iżvantaġġi, ir-rekwiżit ta’ degressività applikabbli għal għotjiet operattivi għandu jitneħħa.
(44)
L-aċċess għal finanzjament mill-Unjoni għal entitajiet b'riżorsi amministrattivi limitati, li jistgħu jirrappreżentaw popolazzjoni mira ta’ prijorità għal ċerti skemi ta’ għotjiet u jkunu indispensabbli għall-kisba tal-objettivi ta’ politika tal-Unjoni, għandu jkun faċilitat billi jiġu ssimplifikati aktar il-proċeduri applikabbli għal għotjiet ta’ valur żgħir.
(45)
Biex tiġi żgurata ċ-ċertezza legali u biex jiġi stabbilit sett ta’ regoli finanzjarji bażiċi li l-benefiċjarji jistgħu jirreferu għalihom fil-programmi tal-Unjoni, dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi definizzjoni tal-kriterji ta’ eliġibilità tal-kostijiet u tal-kundizzjonijiet speċifiċi li jirregolaw ċerti kategoriji ta’ kostijiet u jipprevedi l-applikazzjoni konsistenti tagħhom.
(46)
Il-kundizzjonijiet biex jiġu aċċettati kontribuzzjonijiet in natura minn partijiet terzi bħala kofinanzjament u biex jiġi determinat il-valur ta’ dawk il-kontribuzzjonijiet għandhom jiġu armonizzati sabiex jitnaqqsu r-riskji ta’ żball u litigazzjoni.
(47)
Fl-interess tat-trasparenza u sabiex jittieħed kont tal-limiti ta’ ppjanar speċifiċi għalihom, l-applikanti għal għotjiet għandhom ikunu infurmati fis-sejħa għal proposti dwar il-perjodu ta’ żmien mistenni. Għall-istess għan, dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi żmien ta’ referenza, abbażi tal-esperjenza u tal-effetti antiċipati tal-miżuri ta’ simplifikazzjoni introdotti
(48)
Fejn jinstabu żbalji sistemiċi jew rikorrenti li jkollhom impatt materjali fuq numru ta’ għotjiet, għandha tkun awtorizzata, b'kundizzjonijiet stretti, l-estensjoni tas-sejbiet tal-awditu għall-għotjiet mhux awditjati li jkunu affettwati, biex jittaffa l-piż finanzjarju u amministrattiv maħluq minn kontrolli u awditi fil-post. Il-Kummissjoni għandha tirrikorri biss għall-estrapolazzjoni tar-rata ta’ tnaqqis jew irkupru applikata għall-għotjiet li fir-rigward tagħhom intwerew żbalji sistemiċi jew rikorrenti meta ma jkunx possibbli jew prattiku bi sforz proporzjonat li jiġi kwantifikat b'mod preċiż l-ammont ta’ kostijiet ineliġibbli għal kull għotja kkonċernata.
(49)
Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi perjodi standard għaż-żamma mill-benefiċjarji ta’ dokumenti relatati ma’ għotjiet mill-Unjoni sabiex jiġu evitati rekwiżiti kuntrattwali diverġenti jew sproporzjonati filwaqt li xorta jipprevedi biżżejjed żmien sabiex il-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri jiksbu aċċess għal tali data u dokumenti u jwettqu l-kontrolli u verifiki ex post neċessarji sabiex ikunu protetti l-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
(50)
Il-possibilità għal benefiċjarju li jagħti appoġġ finanzjarju lil partijiet terzi għandha tiġi estiża taħt ċerti kundizzjonijiet, sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni korretta ta’ programmi li jkunu ffukati, inter alia, fuq diversi persuni fiżiċi li jistgħu jintlaħqu biss permezz ta’ għotjiet f'sensiela. Minkejja dan, il-prinċipju li jgħid li l-benefiċjarju ma jistax jeżerċita diskrezzjoni meta jaġġudika appoġġ finanzjarju lil partijiet terzi għandu jinżamm, b'mod partikolari sabiex tiġi evitata kwalunkwe konfużjoni bejn il-possibbiltà offerta lill-benefiċjarji biex jiddisinjaw u jimplimentaw, taħt ir-responsabbiltà tagħhom, azzjonijiet li jinvolvu appoġġ finanzjarju bħala attività eliġibbli u l-possibbiltà li l-kompiti ta’ implimentazzjoni tal-baġit jiġu fdati taħt ġestjoni kondiviża jew indiretta lil ċerti korpi, entitajiet jew persuni.
(51)
Bħala tip ta’ valur ta’ appoġġ finanzjarju, l-użu ta’ premjijiet għandu jiġi ffaċilitat u r-regoli applikabbli għandhom jiġu ċċarati, billi jiġu separati l-premjijiet mis-sistema tal-għotjiet u titneħħa kwalunkwe referenza għall-ispejjeż prevedibbli. Madankollu, il-premjijiet mhumiex adattati għall-objettivi tal-politika kollha tal-Unjoni u, għalhekk, għandhom jitqiesu bħala komplement, mhux sostitut, għal strumenti oħra ta’ finanzjament bħal għotjiet.
(52)
L-istrumenti finanzjarji jistgħu jkunu importanti fil-multiplikazzjoni tal-effett tal-fondi tal-Unjoni meta dawn il-fondi jiġu miġbura ma’ fondi oħra u jinkludu effett ta’ multiplikazzjoni. Ladarba dawn l-istrumenti finanzjarji ma jistgħux jiġu assimilati mas-servizzi jew l-għotjiet, għandu jiġi stabbilit tip ġdid ta’ appoġġ finanzjarju. L-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu implimentati biss taħt kundizzjonijiet stretti, biex ma jkun hemm ebda riskji baġitarji għall-baġit u l-ebda riskju ta’ distorsjoni tas-suq li jkun inkonsistenti mar-regoli dwar l-għajnuna mill-istat.
(53)
Fil-qafas tal-approprjazzjonijiet annwali awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill għal programm partikolari, l-istrumenti finanzjarji għandhom jintużaw fuq bażi kumplimentari, abbażi ta’ valutazzjoni ex ante li turi li huma aktar effikaċi għall-ilħiq tal-objettivi tal-politika tal-Unjoni minn forom oħra ta’ finanzjament mill-Unjoni, inklużi l-għotjiet.
(54)
L-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu awtorizzati permezz ta’ att bażiku, li jiddefinixxi b'mod partikolari l-objettivi u l-perjodu ta’ validità tagħhom. Meta l-istrumenti finanzjarji jiġu stabbiliti mingħajr att bażiku f'każijiet debitament ġustifikati, għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-baġit.
(55)
L-istrumenti li potenzjalment jaqgħu taħt it-Titolu VIII tal-Parti I, bħal għoti b'self, garanziji, investimenti ta’ ekwità, investimenti ta’ kważi ekwità u strumenti għall-kondiviżjoni tar-riskji għandhom jiġu definiti. Id-definizzjoni ta’ strumenti għall-kondiviżjoni tar-riskji għandha tippermetti l-inklużjoni ta’ titjib tal-kreditu għal bonds tal-proġetti, li jkopru r-riskju tal-ħlas tad-dejn ta’ proġett u jtaffu r-riskju tal-kreditu tad-detenturi tal-bonds permezz ta’ titjib tal-kreditu fil-forma ta’ għoti b'self jew garanzija.
(56)
Ħlas lura annwali, inkluż ħlas lura kapitali, garanziji rilaxxati u ħlas lura tal-kapital prinċipali ta’ għotjiet b'self jikkostitwixxu dħul assenjat intern. Id-dħul, inklużi dividendi, qligħ kapitali, spejjeż ta’ garanziji u imgħax fuq self u fuq ammonti dovuti fuq kontijiet fiduċjarji, għandhu jiddaħħal fil-baġit wara tnaqqis tal-kostijiet u l-ispejjeż tal-ġestjoni. Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi l-prinċipji u l-kundizzjonijiet għall-istrumenti finanzjarji u regoli dwar il-limitazzjoni tar-responsabilità finanzjarja tal-Unjoni, il-ġlieda kontra l-frodi u l-ħasil tal-flus, l-istralċ ta’ strumenti finanzjarji u r-rappurtar.
(57)
Il-preżentazzjoni tal-kontijiet għandha tiġi ssimplifikata billi jiġi stipulat li l-kontijiet tal-Unjoni jinkludu biss id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati u l-kontijiet baġitarji aggregati. Għandu jiġi ċċarat ukoll li l-proċess ta’ konsolidazzjoni jirrigwarda biss l-istituzzjonijiet, korpi li jitwaqqfu taħt it-TFUE u t-Trattat tal-Euratom u li għandhom personalità legali u jirċievu kontribuzzjonijiet li jitħallsu mill-baġit, u korpi oħrajn li l-kontijiet tagħhom jeħtieġ li jiġu konsolidati skont ir-regoli ta’ kontabilità adottati mill-uffiċjal tal-kontabilità.
(58)
Kif meħtieġ skont l-istandards tal-kontabilità rikonoxxuti internazzjonalment li fuqhom huma bbażati r-regoli tal-kontabilità tal-Unjoni, ir-responsabilità għall-pensjonijiet, flimkien ma’ responsabilitajiet oħra fir-rigward tal-benefiċċji tal-impjegati, għandhom jiġu rreġistrati fil-kontijiet tal-Unjoni, jiġu żvelati separatament fil-karta tal-bilanċ tal-Unjoni u jiġu spjegati aktar fin-noti għad-dikjarazzjoni finanzjarja.
(59)
Sabiex jiġu sseparati b'mod ċar id-dmirijiet u r-responsabbiltajiet tal-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni minn dawk tal-uffiċjali tal-kontabilità tal-istituzzjonijiet jew korpi li huma stabbiliti skont it-TFUE u t-Tratatt Euratom u li għandhom personalità legali u jirċievu kontribuzzjonijiet li jitħallsu mill-baġit, u korpi oħrajn li l-kontijiet tagħhom jeħtieġ li jkunu kkonsolidati skont ir-regoli tal-kontabilità adottati mill-uffiċjal tal-kontabilità, ir-rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja tas-sena finanzjarja għandu jiġi ppreparat minn kull istituzzjoni jew korp u mbagħad jintbagħat lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Qorti tal-Awdituri sal-31 ta’ Marzu tas-sena finanzjarja ta’ wara.
(60)
Huwa neċessarju li jiġu aġġornati r-regoli u l-prinċipji tal-Unjoni dwar il-kontabilità sabiex tiġi żgurata l-konsistenza tagħhom mar-regoli tal-Bord tal-Istandards Internazzjonali tal-Kontabilità tas-Settur Pubbliku (IPSAS).
(61)
Il-Qorti tal-Awdituri għandha tiżgura li kwalunkwe mis-sejbiet tagħha li jista' jkollhom impatt fuq il-kontijiet finali tagħhom jew il-legalità jew ir-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti, jiġu trażmessi lill-istituzzjoni jew korp ikkonċernat fi żmien xieraq sabiex dawk li jiġu awditjati jkollhom biżżejjed żmien biex jindirizzaw dawk is-sejbiet.
(62)
Id-dispożizzjonijiet li jirrigwardaw il-kontijiet provviżorji u finali għandhom jiġu aġġornati, b'mod partikolari sabiex jispeċifikaw l-informazzjoni tar-rappurtar li għandha takkumpanja l-kontijiet li jintbagħtu lill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għall-finijiet tal-konsolidazzjoni.
(63)
Fir-rigward tal-informazzjoni li għandha tiġi ppreżentata mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-kwittanza, il-Kummissjoni għandha b'mod partikolari tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta’ evalwazzjoni dwar il-finanzi tal-Unjoni, f'konformità mal-Artikolu 318 TFUE.
(64)
Rigward id-dispożizzjonijiet speċifiċi ta’ dan ir-Regolament li jirrigwardaw il-fondi strutturali, il-fondi ta’ koeżjoni, il-Fond Ewropew tas-Sajd, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u l-fondi fil-qasam tal-Libertà, is-Sigurtà u l-Ġustizzja ġestiti f'ġestjoni kondiviża, id-dispożizzjoni għall-ħlas lura tal-ħlasijiet ta’ prefinanzjament, u sabiex jerġgħu jitpoġġew għad-dispożizzjoni l-approprjazzjonijiet, li kienet fid-dikjarazzjoni tal-Kummissjoni annessa mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1260/1999 tal-21 ta’ Ġunju 1999 li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fondi Strutturali (6) għandha tinżamm. Minbarra dan, b'deroga mir-regola tar-riport, il-Kummissjoni għandha tkun tista' tirriporta approprjazzjonijiet ta’ impenn disponibbli fi tmiem is-sena finanzjarja, li jirriżultaw mill-ħlas lura ta’ ħlasijiet ta’ prefinanzjament, sakemm jingħalaq il-programm, u li jintużaw dawn l-approprjazzjonijiet ta’ impenn meta approprjazzjonijiet ta’ impenn oħra ma jkunux għadhom disponibbli.
(65)
Il-parteċipazzjoni taċ-Ċentru Konġunt għar-Riċerka (JRC) fil-proċeduri tal-akkwisti u l-għotjiet għandha tiġi ċċarata. Barra minn hekk, sabiex l-attivitajiet relatati jitwettqu b'mod effettiv, id-dħul li jiġi mill-parteċipazzjoni f'tali proċeduri għandu jitqies b'mod eċċezzjonali bħala dħul assenjat estern.
(66)
Id-dispożizzjonijiet speċifiċi li jirrigwardaw l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet esterni għandhom jiġu adattati għall-bidliet fil-metodi tal-implimentazzjoni u għandu jiġi previst approċċ differenzjat meta l-Unjoni Ewropea tkun meħtieġa tirreaġixxi għal emerġenzi umanitarji, kriżijiet internazzjonali jew il-ħtiġiet ta’ pajjiżi terzi li jkunu għaddejjin minn proċess ta’ tranżizzjoni demokratika.
(67)
Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi l-kundizzjonijiet ġenerali li bihom jista' jintuża l-appoġġ baġitarju bħala strument fl-azzjoni esterna. Tali kundizzjonijiet għandhom jirrelataw mal-iżgurar ta’ ġestjoni li tkun biżżejjed trasparenti, affidabbli u effikaċi tal-finanzi pubbliċi. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi f'deċiżjoni ta’ finanzjament dwar l-objettivi u r-riżultati mistennija li magħhom għandu jkun marbut il-ħlas tal-appoġġ baġitarju. Tali elementi, kif ukoll il-kundizzjonijiet li bihom għandu jiġi rimborżat l-appoġġ baġitarju, għandhom jinsabu fil-ftehim ta’ finanzjament konkluż mal-pajjiż benefiċjarju,.
(68)
Sabiex jissaħħaħ ir-rwol internazzjonali tal-Unjoni fl-azzjonijiet esterni u l-iżvilupp, u tiżdied il-viżibilità u l-effiċjenza tiegħu, il-Kummissjoni għandha tkun awtorizzata li toħloq u tamministra fondi fiduċjarji tal-Unjoni għal azzjonijiet ta’ emerġenza, ta’ wara l-emerġenzi jew tematiċi. Minkejja li mhumiex integrati fil-baġit, dawn il-fondi fiduċjarji għandhom ikunu amministrati skont ir-regoli finanzjarji stabbiliti f'dan ir-Regolament safejn hu neċessarju għas-sigurtà u t-trasparenza tal-użu tal-fondi tal-Unjoni. Għal dak l-iskop, il-Kummissjoni għandha tippresjedi l-bord ta’ tmexxija stabbilit għal kull fond fiduċjarju sabiex tiġi żgurata r-rappreżentazzjoni tad-donaturi u jittieħdu d-deċiżjonijiet dwar l-użu tal-fondi. Minbarra dan, l-uffiċjal tal-kontabilità ta’ kull fond fiduċjarju għandu jkun l-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni.
(69)
Il-perjodu għall-konklużjoni tal-kuntratti u l-ftehim dwar l-għotjiet mill-entitajiet fdati, taħt il-ġestjoni indiretta, bl-implimentazzjoni tal-azzjonijiet esterni, għandu jkun limitat għal tliet snin wara l-iffirmar tal-ftehim tad-delega, sakemm ma jkunx jeżistu ċirkustanzi eċċezzjonali u esterni speċifiċi. Madankollu, dik l-iskadenza ma għandhiex tapplika għal programmi pluriennali implimentati taħt il-proċeduri tal-fondi strutturali. Regoli dettaljati għad-diżimpenjar tal-approprjazzjonijiet fil-każ ta’ tali programmi pluriennali għandhom ikunu stabbiliti fir-regoli speċifiċi għas-setturi.
(70)
Fir-rigward tar-regoli speċifiċi dwar l-akkwist applikabbli għall-azzjonijiet esterni, iċ-ċittadini ta’ pajjiżi terzi stabbiliti f'pajjiżi benefiċjarji għandhom jitħallew jieħdu sehem fil-proċeduri tal-offerti, anke fil-każ tal-implimentazzjoni ta’ programm mingħajr att bażiku u fejn ikun hemm ċirkustanzi eċċezzjonali debitament iġġustifikati.
(71)
Il-mod li bih l-istituzzjonijiet attwalment jirrapportaw dwar proġetti ta’ bini lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill għandu jittejjeb. Istituzzjonijiet għandhom jinfurmaw lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill minn qabel dwar il-proġetti ta’ bini futuri tagħhom u fl-istadji differenti ta’ dawk il-proġetti. Għandha tinħtieġ l-approvazzjoni u mhux biss l-opinjoni tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill għal proġetti ta’ bini b'impatt sinifikanti għall-baġit.
(72)
L-istituzzjonijiet għandhom jitħallew jiżviluppaw politika tal-proprjetà immobbli fit-tul u japprofittaw ruħhom minn rati baxxi ta’ imgħax li jirriżultaw minn klassifikazzjoni tal-kreditu favorevoli tal-Unjoni fis-suq finanzjarju. Għal dan il-għan, huma għandhom ikunu awtorizzati sabiex jiksbu self sabiex jakkwistaw assi ta’ proprjetà immobbli. Dan jippermetti l-possibilità li tiġi indirizzata l-kumplessità tas-sistema preżenti, filwaqt li jiġu ffrankati l-ispejjeż u tiżdied it-trasparenza.
(73)
Fid-dawl tal-esperjenza prattika, dan ir-Regolament għadu jiċċara l-ambitu tal-attivitajiet, il-proċedura ta’ selezzjoni u l-kundizzjonijiet ta’ ħlas tal-persuni fiżiċi magħżula bħala esperti.
(74)
Sabiex jiġu ssupplimentati u emendati ċerti aspetti ta’ dan ir-Regolament, is-setgħa ta’ adozzjoni ta’ atti taħt l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tingħata lill-Kummissjoni. Il- kontenut u l-ambitu ta’ kull delega huma stipulati fid-dettal fl-Artikoli rilevanti. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq il-konsultazzjonijiet xierqa waqt il-ħidma preparatorja tagħha għal atti delegati, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal l-atti delegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(75)
Dan ir-Regolament Finanzjarju għandu jiġi rivedut biss meta jkun neċessarju, u mhux aktar tard minn sentejn qabel it-tmiem tal-ewwel qafas finanzjarju pluriennali post-2013. Reviżjonijiet li huma eċċessivament frekwen jiġġeneraw spejjeż sproporzjonati fl-aġġustar tal-istrutturi u l-proċeduri amministrattivi għar-regoli l-ġodda. Minbarra dan, iż-żmien jista' jkun qasir wisq biex ikun possibbli li wieħed jasal għal konklużjonijiet validi mill-applikazzjoni tar-regoli li jkunu fis-seħħ.
(76)
Għandhom jitniżżlu dispożizzjonijiet tranżitorji. Dan ir-Regolament għandu japplika biss wara l-adozzjoni tal-atti delegati li jkun fihom ir-regoli ta’ applikazzjoni, mistennija li jidħlu fis-seħħ f'Diċembru 2012. Biex tiġi evitata l-applikazzjoni tar-Regolament fl-aħħar xahar tas-sena, huwa xieraq li l-applikazzjoni tiegħu tiġi posposta għall-1 ta’ Jannar 2013. Barra minn hekk, biex tiġi żgurata l-koerenza mar-regoli speċifiċi għas-settur, huwa xieraq li l-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet dwar il-metodi ta’ implimentazzjoni u l-istrumenti finanzjarji tiġi posposta għall-1 ta’ Jannar 2014. Fl-aħħar nett, biex l-applikazzjoni tagħhom tkun tista' sseħħ diġà fir-rigward tal-baġit 2012, huwa xieraq li d-dispożizzjonijiet dwar it-trasferiment tal-approprjazzjonijiet ta’ pagament għall-Fondi Strutturali fl-aħħar tas-sena japplikaw mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
(77)
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċċjali tal-Unjoni Ewropea biex tkun tista' ssir l-adozzjoni f'waqtha tal-atti delegat taħt dan ir-Regolament. Id-dħul fis-seħħ f'waqtu ta’ dan ir-Regolament huwa neċessarju għall-applikazzjoni tar-regoli li jinsabu fl-atti delegati mill-1 ta’ Jannar 2013, biex jiġu evitati d-diffikultajiet marbuta ma’ modifika tar-regoli finanzjarji matul is-sena finanzjarja.
(78)
Il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data kien ikkonsultat b'konformità mal-Artikolu 28(2) tar-Regolament (KE) 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2000 dwar il-protezzjoni ta’ individwu fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Komunità u dwar il-movement liberu ta’ dak id-data (7) u ta opinjoni fil-15 ta’ April 2011 (8),
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
L-EWWEL PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
TITOLU I
SUĠĠETT, KAMP TA' APPLIKAZZJONI U DEFINIZZJONIJIET
Artikolu 1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi r-regoli għall-istabbiliment u l-implimentazzjoni tal-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea u għall-preżentazzjoni u l-awditjar tal-kontijiet.
2. Dan ir-Regolament japplika għall-implimentazzjoni tal-baġit mill-Aġenzija għall-Provvista tal-Euratom.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(a)
"Unjoni" tfisser l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, jew it-tnejn li huma, skont il-kuntest;
(b)
"istituzzjoni" tfisser il-Parlament Ewropew, il-Kunsill Ewropew, il-Kunsill, il-Kummissjoni Ewropea, il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, il-Qorti tal-Awdituri, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, il-Kumitat tar-Reġjuni, l-Ombudsman Ewropew, il-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data u s-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (is-"SEAE"); il-Bank Ċentrali Ewropew m'għandux jitqies bħala istituzzjoni tal-Unjoni;
(c)
"baġit" tfisser l-istrument li, għal kull sena finanzjarja, ibassar u jawtorizza d-dħul u l-infiq kollu meqjus neċessarju għall-Unjoni;
(d)
"att bażiku" tfisser att legali li jipprovdi bażi legali għal azzjoni u għall-implimentazzjoni tal-infiq korrispondenti mdaħħal fil-baġit.
Att bażiku jista' jieħu kwalunkwe waħda mill-forom li ġejjin:
(i)
fl-implimentazzjoni tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (it-Tratatt Euratom), il-forma ta’ regolament, direttiva jew deċiżjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 288 TFUE; jew
(ii)
fl-implimentazzjoni tat-Titolu V tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), waħda mill-forom speċifikati fl-Artikoli 26(2), 28(1), 29, 31(2), 33 u 37 tat-TUE.
Ir-rakkomandazzjonijiet u l-opinjonijiet m'għandhomx jikkostitwixxu atti bażiċi;
(e)
"metodu ta’ implimentazzjoni" tfisser il-metodu ta’ implimentazzjoni tal-baġit deskritti fl-Artikoli 58, 59 jew 60;
(f)
"ftehim ta’ delega" tfisser ftehim konkluż ma’ entitajiet jew persuni fdati b'kompiti ta’ implimenatzzjoni tal-baġit skont il-punti (i) sa (viii) tal-Artikolu 58(1)(c);
(g)
"benefiċjarju" tfisser persuna fiżika jew ġuridika li magħha ġie ffirmat ftehim ta’ għotja jew li lilha ġiet innotifikata deċiżjoni ta’ għotja;
(h)
"kuntrattur" tfisser persuna fiżika jew ġuridika li magħha ġie konkluż kuntratt ta’ akkwist;
(i)
"riċevitur" tfisser benefiċjarju, kuntrattur jew kwalunkwe persuna fiżika jew ġuridika li tirċievi premjijiet jew fondi taħt strument finanzjarju;
(j)
"premju" tfisser kontribuzzjoni finanzjarja mogħtija bħala premju wara kompetizzjoni.
(k)
"self" ifisser ftehim li jobbliga lill-mutwant li jqiegħed ammont miftiehem ta’ flus disponibbli għall-mutwatarju għal perijodu miftiehem ta’ żmien u li taħtu, il-mutwatarju jkun obbligat iħallas dak l-ammont fiż-żmien miftiehem;
(l)
"garanzija” tfisser impenn bil-miktub ta’ dħul għar-responsabbiltà in toto jew in parte għal debitu ta’ parti terza jew obbligu jew għat-twettiq sħiħ u tajjeb min-naħa ta’ dik il-parti terza f’każ li tiskatta tali garanzija, bħal fil-każ ta’ morożità;
(m)
“investiment fil-kapital” tfisser il-għoti ta’ kapital lil impriża, b'investiment dirett jew indirett inkambju għall-proprjetà sħiħa jew parzjali ta’ dik l-impriża, u fejn l-investitur fil-kapital jista’ jassumi xi kontroll ġestjonali tal-impriża u jkun jista’ jipparteċipa fil-profitti futuri;
(n)
“investiment ta’ kważi-kapital” tfisser għamla ta’ finanzjament li jinkwadra ruħu bejn il-kapital u d-debitu, li għandu riskju akbar mis-senior debt u riskju iżgħar mill-kapital komuni. L-investimenti ta’ kważi-kapitali jistgħu jkunu strutturati bħala debitu, tipikament mingħajr garanzija u subordinati u f’xi każijiet konvertibbli f’kapital, jew f’kapital preferut;
(o)
“strument ta’ qsim tar-riskju” tfisser strument finanzjarju li jippermetti l-kondiviżjoni ta’ riskju definit bejn żewġ entitajiet jew aktar, fejn ikun xieraq bi skambju ma’ remunerazzjoni li ntlaħaq qbil dwarha;
(p)
"strumenti finanzjarji" tfisser miżuri tal-Unjoni ta’ appoġġ finanzjarju pprovdut mill-baġit fuq bażi komplimentari sabiex jiġi indirizzat, meta meħtieġ u debitament ġustifikat, objettiv speċifiku ta’ politika tal-Unjoni wieħed jew aktar. Tali strumenti jista’ jkollhom il-forma ta’ self, garanziji, ekwità jew kważi ekwità, investimenti, u strumenti oħrajn ta’ qsim tar-riskju, u jistgħu, fejn ikun xieraq, ikunu kkombinati flimkien ma’ għotjiet
(q)
"Regolamenti tal-Persunal" tfisser ir-Regolamenti tal-Persunal għall-uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u l-Kundizzjonijiet tal-Impjieg applikabbli għall-Aġenti l-Oħra tal-Unjoni Ewropea stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KEE, Euratom, ECSC) Nru 259/68 (9);
(r)
"kontroll" tfisser kwalunkwe miżura meħuda biex tingħata assikurazzjoni raġonevoli rigward l-effikaċja, l-effiċjenza u l-ekonomija tal-operazzjonijiet, l-affidabilità tar-rappurtar, is-salvagwardjar tal-assi u tal-informazzjoni, il-prevenzjoni u s-sejba u l-korrezzjoni tal-frodi u l-ġestjoni adegwata tar-riskji relatati mal-legalità u mar-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti, fejn jittieħed kont tan-natura pluriennali tal-programmi kif ukoll in-natura tal-ħlasijiet ikkonċernati. Il-kontrolli jistgħu jinvolvu diversi verifiki, kif ukoll l-implimentazzjoni ta’ kwalunkwe politika u proċedura għall-kisba tal-objettivi deskritti fl-ewwel sentenza;.
(s)
"verifika" tfisser il-verifika ta’ aspett speċifiku ta’ operazzjoni ta’ dħul jew ta’ nfiq.
Artikolu 3
Konformità tal-leġislazzjoni sekondarja ma’ dan ir-Regolament
1. Dispożizzjonijiet li jikkonċernaw l-implimentazzjoni tad-dħul u l-infiq tal-baġit, u li jinsabu f'att bażiku, għandhom jirrispettaw il-prinċipji tal-baġit kif elenkati fit-Titolu II tal-Parti I.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, kwalunkwe proposta jew emenda għal proposta mressqa lill-awtorità leġislattiva li jkun fiha derogi minn dispożizzjonijiet li mhumiex dawk fit-Titolu II tal-Ewwel Parti jew mill-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament għandha tindika b’mod ċar dawn id-derogi u tagħti r-raġunijiet speċifiċi li jiġġustifikawhom fil-premessi u fil-memorandum ta’ spjegazzjoni ta’ tali proposti.
Artikolu 4
Perjodi, dati u limiti ta’ żmien
Sakemm ma jkunx previst mod ieħor, ir-Regolament tal-Kunsill (KEE, Euratom) Nru 1182/71 tat-3 ta’ Ġunju 1971 li jistabbilixxi r-regoli applikabbli għal perjodi, dati u limiti ta’ żmien (10) għandu japplika għall-iskadenzi stabbiliti f'dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Protezzjoni ta’ data personali
Dan ir-Regolament huwa mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta’ Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta’ individwi fir-rigward tal-ipproċessar ta’ data personali u dwar il-moviment liberu ta’ dik id-data (11) u tar-Regolament (KE) Nru 45/2001.
TITOLU II
PRINĊIPJI TAL-BAĠIT
Artikolu 6
Rispett għall-prinċipji baġitarji
Il-baġit għandu jkun stabbilit u implimentat f’konformità mal-prinċipji tal-unità, il-preċiżjoni baġitarja, l-annwalità, l-ekwilibriju, l-unità tal-kontijiet, l-universalità, l-ispeċifikazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja tajba li titlob kontroll intern effettiv u effiċjenti, u t-trasparenza kif imniżżel f’dan ir-Regolament.
KAPITOLU 1
Prinċipji tal-unità u tal-preċiżjoni baġitarja
Artikolu 7
Ambitu tal-baġit
1. Il-baġit għandu jinkludi:
(a)
id-dħul u l-infiq tal-Unjoni, inkluża n-nefqa amministrattiva kkaġunata għall-istituzzjonijiet mid-dispożizzjonijiet tat-TUE li jirrigwardaw il-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni, u n-nefqa operattiva kkaġunata mill-implimentazzjoni ta’ dawk id-dispożizzjonijiet meta din tkun tinġarr mill-baġit;
(b)
id-dħul u l-infiq mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika.
2. Il-baġit għandu jirreġistra l-garanziji għall-operazzjonijiet tal-għoti u tat-teħid b'self li tidħol għalihom l-Unjoni, inklużi l-operazzjonijiet tal-Mekkaniżmu Ewropew ta’ Stabbilizzazzjoni Finanzjarja u tal-Faċilità tal-Bilanċ tal-Pagamenti, f'konformità mal-punt (d) tal-Artikolu 49(1).
Artikolu 8
Regoli speċifiċi dwar il-prinċipji tal-unità u l-preċiżjoni tal-baġit
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 83, l-ebda dħul ma għandu jinġabar u l-ebda nefqa ma għandha tkun effettwata sakemm ma tkunx irreġistrata f'linja tal-baġit.
2. L-ebda nefqa ma tista' tkun impenjata jew awtorizzata b'eċċess tal-approprjazzjonijiet awtorizzati.
3. Approprjazzjoni tista' tkun imdaħħla fil-baġit biss jekk din tkun għal element ta’ nefqa meqjus bħala meħtieġ.
4. L-imgħax iġġenerat minn ħlasijiet ta’ prefinanzjament li jsiru mill-baġit ma għandux ikun dovut lill-Unjoni ħlief jekk ikun stipulat mod ieħor fil-ftehimiet ta’ delega, bl-eċċezzjoni ta’ dawk il-ftehimiet konklużi ma’ pajjiżi terzi jew il-korpi li jkunju nnominaw. Fil-każijiet li fihom ikun previst hekk, dan l-imgħax għandu jew jerġa' jintuża għall-azzjoni korrispondenti, jew jitnaqqas mit-talbiet għal ħlas skont il-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 23(1) jew jiġi rkuprat.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kontabilità ta’ imgħax iġġenerat minn ħlasijiet ta’ prefinanzjament.
KAPITOLU 2
Prinċipju tal-annwalità
Artikolu 9
Definizzjoni
L-approprjazzjonijiet imdaħħla fil-baġit għandhom ikunu awtorizzati għal sena finanzjarja li għandha tkun mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Diċembru.
Artikolu 10
Tip ta’ approprjazzjonijiet
1. Il-baġit għandu jkun fih approprjazzjonijiet differenzjati, li jikkonsistu f'approprjazzjonijiet ta’ impenn u approprjazzjonijiet ta’ pagament, u approprjazzjonijiet mhux differenzjati.
2. L-approprjazzjonijiet ta’ impenn għandhom ikopru l-ispiża totali tal-impenji legali li jsiru matul is-sena finanzjarja, suġġett għall-Artikoli 86(4) u l-Artikolu 189(2).
3. L-approprjazzjonijiet ta’ pagament għandhom ikopru l-pagamenti magħmula biex jonoraw l-impenji legali li jsiru matul is-sena finanzjarja jew snin finanzjarji preċedenti.
4. Il-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom ikunu bla ħsara għad-dispożizzjonijiet speċjali tat-Titoli I, IV u VI tal-Parti Tnejn u ma għandhomx iwaqqfu lill-approprjazzjonijiet milli jkunu impenjati globalment u lanqas impenji tal-baġit milli jsiru f'porzjonijiet annwali.
Artikolu 11
Kontabilità għad-dħul u għall-approprjazzjonijiet
1. Id-dħul għas-sena finanzjarja għandu jkun irreġistrat fil-kontijiet għas-sena finanzjarja fuq il-bażi tal-ammonti miġbura matul dik is-sena finanzjarja. Madankollu, ir-riżorsi proprji għax-xahar ta’ Jannar tas-sena finanzjarja ta’ wara jistgħu jitħallsu minn qabel skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1150/2000 tat-22 ta’ Mejju 2000 li jimplimenta d-Deċiżjoni 2007/436/EC, Euratom dwar is-sistema tar-riżorsi tagħhom tal-Komunitajiet Ewropej (12).
2. L-entrati fir-rigward tar-riżorsi proprji tat-taxxa fuq il-valur miżjud, ir-riżorsa addizzjonali bbażata fuq l-introjtu nazzjonali gross u kwalunkwe kontribuzzjonijiet finanzjarji jistgħu jkunu aġġustati b'konformità mar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1150/2000.
3. L-approprjazzjonijiet awtorizzati għal sena finanzjarja għandhom jintużaw biss biex ikopru n-nefqa impenjata u mħallsa f'dik is-sena finanzjarja u biex ikopru ammonti dovuti kontra impenji minn snin finanzjarji preċedenti.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati għall-approprjazzjonijiet għas-sena finanzjarja.
4. L-impenji għandhom ikunu rreġistrati fil-kontijiet fuq il-bażi tal-impenji legali li jsiru sal-31 ta’ Diċembru. Bħala eċċezzjoni, l-impenji baġitarji globali msemmija fl-Artikolu 86(4) u l-ftehimiet ta’ finanzjament imsemmija fl-Artikolu 189(2) u konklużi ma’ pajjiżi terzi għandhom ikunu rreġistrati fil-kontijiet fuq il-bażi tal-impenji tal-baġit sal-31 ta’ Diċembru.
5. Il-ħlasijiet għandhom ikunu rreġistrati fil-kontijiet għal sena finanzjarja fuq il-bażi tal-ħlasijiet effettwati mill-uffiċjal tal-kontabilità sal-31 ta’ Diċembru ta’ dik is-sena.
6. Bħala deroga mill-paragrafi 3, 4 u 5, in-nefqa tal-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija għandha tkun irreġistrata fil-kontijiet għal sena finanzjarja b'konformità mar-regoli elenkati fit-Titolu I tal-Parti Tnejn.
Artikolu 12
Impenjar tal-approprjazzjonijiet
L-approprjazzjonijiet imdaħħla fil-baġit jistgħu jkunu impenjati b'effett mill-1 ta’ Jannar, ladarba l-baġit ikun ġie adottat b'mod definittiv, ħlief jekk ikun previst mod ieħor fit-Titolu I u fit-Titolu VI tal-Parti Tnejn.
Artikolu 13
Tħassir u riport tal-approprjazzjonijiet
1. Approprjazzjonijiet li ma jkunux ġew użati sat-tmiem tas-sena finanzjarja li għaliha jkunu rreġistrati għandhom ikunu kkanċellati.
Madankollu, dawn jistgħu jiġu riportati, iżda biss għas-sena finanzjarja segwenti, b'deċiżjoni meħuda mill-istituzzjoni kkonċernata sal-15 ta’ Frar, f'konformità mal-paragrafi 2 u 3 jew jistgħu jiġu riportati awtomatikament f'konformità mal-paragrafu 4.
2. Approprjazzjonijiet ta’ impenn differenzjati u approprjazzjonijiet mhux differenzjati li ma jkunux ġew impenjati fl-għeluq tas-sena finanzjarja jistgħu jiġu riportati fir-rigward ta':
(a)
ammonti li jikkorrispondu għall-approprjazzjonijiet ta’ impenn, jew għal approprjazzjonijiet mhux differenzjati relatati ma’ proġetti ta’ bini li dwarhom il-parti l-kbira tal-istadji preparatorji għall-proċedura tal-impenn ikunu tlestew sal-31 ta’ Diċembru. Tali ammonti jistgħu imbagħad ikunu impenjati sal-31 ta’ Marzu tas-sena ta’ wara, jew sal-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ wara għal ammonti relatati ma’ proġetti ta’ bini;
(b)
ammonti li huma meħtieġa meta l-awtorità leġislattiva tkun adottat att bażiku fil-kwart finali tas-sena finanzjarja u l-Kummissjoni ma tkunx tista' timpenja l-approprjazzjonijiet li hemm provvediment dwarhom għal dan l-iskop sal-31 ta’ Diċembru.
3. Approprjazzjonijiet ta’ pagament jistgħu jiġu riportati fir-rigward ta’ ammonti meħtieġa biex ikopru impenji eżistenti jew impenji marbuta ma’ approprjazzjonijiet ta’ impenn riportati, meta l-approprjazzjonijiet ta’ pagament li hemm provvediment dwarhom fil-linji tal-baġiti relevanti għas-sena finanazjarja segwenti ma jkunux biżżejjed biex ikopru l-ħtiġijiet.
L-istituzzjoni kkonċernata għandha l-ewwel tagħmel użu mill-approprjazzjonijiet awtorizzati għas-sena finanzjarja kurrenti u ma għandhiex tagħmel użu mill-approprjazzjonijiet li jiġu riportati sakemm l-oħrajn ikunu ġew eżawriti.
4. Approprjazzjonijiet mhux differenzjati li jkunu jikkorrispondu għall-obbligi kkuntrattati kif suppost sat-tmiem tas-sena finanzjarja għandhom jiġu riportati awtomatikament għas-sena finanzjarja segwenti biss.
5. L-istituzzjoni kkonċernata għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sal-15 ta’ Marzu bid-deċiżjoni ta’ riport li hi tkun ħadet u għandha tistqarr, għal kull linja tal-baġit, kif il-kriterji tal-paragrafi 2 u 3 jkunu ġew applikati għal kull riport.
6. Bla ħsara għall-Artikolu 14, approprjazzjonijiet imqiegħda f'riżerva u approprjazzjonijiet għall-infiq tal-persunal m'għandhomx jiġu riportati. Għall-iskop ta’ dan l-Artikolu, l-infiq għall-persunal jinkludi r-rimunerazzjoni u l-allowances għall-membri u l-persunal tal-istituzzjonijiet li għalihom japplikaw ir-Regolamenti tal-Persunal.
7. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati għall-kanċellazzjoni u r-riport tal-approprjazzjonijiet.
Artikolu 14
Regoli dwar ir-riport għad-dħul assenjat
Ir-riport tad-dħul assenjat imsemmi fl-Artikolu 21 u ta’ approprjazzjonijiet mhux użati disponibbli fil-31 ta’ Diċembru li jirriżultaw minn tali dħul għandu jkun konformi mar-regoli li ġejjin:
(a)
id-dħul assenjat estern għandu jiġi riportat awtomatikament u għandu jkun użat għalkollox sakemm l-operazzjonijiet kollha li jirrigwardaw il-programm jew l-azzjoni li jkunu ġew assenjati għalihom ikunu twettqu. Id-dħul assenjat estern riċevut matul l-aħħar sena tal-programm jew tal-azzjoni jista' jerġa' jintuża fl-ewwel sena tal-programm jew azzjoni sussegwenti;
(b)
id-dħul assenjat intern għandu jiġi riportat għal sena waħda biss, bl-eċċezzjoni tad-dħul assenjat intern definit fil-punt (g) tal-Artikolu 21(3), li għandu jiġi riportat awtomatikament.
Artikolu 15
Diżimpenjar tal-approprjazzjonijiet
Bla ħsara għall-Artikoli 178 u 182, meta jiġu diżempenjati approprjazzjonijiet fi kwalunkwe sena finanzjarja wara dik li fiha l-approprjazzjonijiet kienu ddaħħlu fil-baġit bħala riżultat ta’ nuqqas ta’ implimentazzjoni totali jew parzjali tal-azzjonijiet li għalihom kienu allokati, l-approprjazzjonijiet ikkonċernati għandhom ikunu mħassra.
Artikolu 16
Regoli applikabbli fil-każ ta’ adozzjoni tard tal-baġit
1. Jekk il-baġit ma jkunx ġie definittivament adottat fil-bidu tas-sena finanzjarja, il-proċedura stabbilita fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 315 TFUE (is-sistema tal-parti minn kull tnax proviżorja) għandha tapplika. L-impenji u l-pagamenti jistgħu jsiru fil-limiti stabbiliti fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
2. Impenji jistgħu jsiru għal kull kapitolu sa massimu ta’ kwart tat-total tal-approprjazzjonijiet awtorizzati fil-kapitolu relevanti tas-sena finanzjarja preċedenti flimkien ma’ parti minn kull tnax għal kull xhar li jkun għadda.
Il-limitu tal-approprjazzjonijiet li hemm provvediment dwaru fl-abozz tal-baġit m'għandux ikun maqbuż.
Il-pagamenti jistgħu jsiru kull xhar għal kull kapitolu sa massimu ta’ parti minn kull tnax tal-approprjazzjonijiet allokati fil-kapitolu relevanti tas-sena finanzjarja preċedenti. Dik is-somma, madankollu, m'għandhiex tkun aktar minn parti minn kull tnax tal-approprjazzjonijiet previsti fl-istess kapitolu tal-abbozz tal-baġit.
3. L-approprjazzjonijiet awtorizzati fil-kapitolu rilevanti tas-sena finanzjarja preċedenti, kif speċifikat fil-paragrafi 1 u 2, għandhom jinftiehmu li jirreferu għall-approprjazzjonijiet ivvotati fil-baġit, inkluż permezz ta’ baġits emendatorji, u wara aġġustament għat-trasferimenti li jkunu saru matul dik is-sena finanzjarja.
4. Jekk il-kontinwità tal-azzjoni mill-Unjoni u l-ħtiġijiet tal-ġestjoni jkunu jitolbu dan, il-Kunsill, filwaqt li jaġixxi b'maġġoranza kwalifikata fuq proposta tal-Kummissjoni, jista' jawtorizza infiq li jkun iktar minn parti waħda minn kull tnax proviżorji iżda li ma jaqbiżx it-total ta’ erba' partijiet minn kull tnax proviżorji, ħlief f'każijiet debitament ġustifikati, kemm għall-impenji kif ukoll għall-pagamenti b'mod addizzjonali ma’ dawk li jsiru disponibbbli b'mod awtomatiku skont il-paragrafi 1 u 2. Huwa għandu jippreżenta d-deċiżjoni tiegħu dwar l-awtorizzazzjoni mingħajr dewmien lill-Parlament Ewropew.
Id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ 30 jum wara l-adozzjoni tagħha sakemm il-Parlament Ewropew:
(a)
li jaġixxi b'maġġoranza tal-Membri kollha tiegħu, ma jiddeċidix li jnaqqas dik in-nefqa sa dak il-limitu ta’ żmien, f'liema każ il-Kummissjoni għandha tressaq proposta ġdida; jew
(b)
ma jinformax lill-Kunsill u lill-Kummissjoni li ma jixtieqx inaqqas dik in-nefqa, f'liema każ id-deċiżjoni tidħol fis-seħħ qabel l-iskadenza tat-30 jum.
Il-partijiet minn kull tnax addizzjonali għandhom ikunu awtorizzati b'mod sħiħ u ma għandhomx ikunu diviżibbli.
5. Jekk, għal kapitolu partikolari, l-awtorizzazzjoni ta’ erba' partijiet minn kull tnax proviżorji mogħtija skont il-paragrafu 4 ma tkunx suffiċjenti biex tiġi koperta n-nefqa meħtieġa biex tkun evitata interruzzjoni fil-kontinwità tal-azzjoni mill-Unjoni fil-qasam kopert bil-kapitolu kkonċernat, tista eċċezzjonalment tingħata awtorizzazzjoni biex jinqabeż l-ammont tal-approprjazzjonijiet imdaħħla fil-kapitolu korrispondenti tal-baġit tas-sena finanzjarja preċedenti. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jaġixxu skont il-proċeduri previsti fil-paragrafu 4. Madankollu, it-total kumplessiv disponibbli tal-approprjazzjonijiet fil-baġit tas-sena finanzjarja preċedenti jew l-abbozz tal-baġit, kif propost, ma jista jinqabeż fl-ebda ċirkostanza.
KAPITOLU 3
Prinċipju tal-ekwilibriju
Artikolu 17
Definizzjoni u ambitu
1. Id-dħul u l-approprjazzjonijiet ta’ pagament għandhom ikunu bbilanċjati.
2. L-Unjoni u l-korpi imsemmija fl-Artikolu 208, ma jistgħux jidħlu għal dejn fil-qafas tal-baġit.
Artikolu 18
Bilanċ mis-sena finanzjarja
1. Il-bilanċ minn kull sena finanazjarja għandu jkun irreġistrat fil-baġit tas-sena finanzjarja segwenti bħala dħul fil-każ ta’ bilanċ pożittiv jew bħala approprjazzjoni ta’ pagament fil-każ ta’ bilanċ negattiv.
2. L-estimi għal dan id-dħul jew approprjazzjonijiet ta’ pagament għandhom ikunu rreġistrati fil-baġit matul il-proċedura tal-baġit u f'ittra ta’ emenda ippreżentata skont l-Artikolu 39. L-estimi għandhom ikunu mħejjija b'konformità mar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1150/2000.
3. Wara l-preżentazzjoni tal-kontijiet provviżorji għal kull sena finananzjarja, kwalunkwe diskrepanza bejn dawk il- kontijiet u l-estimi għandha tkun irreġistrata fil-baġit tas-sena finananzjarja segwenti permezz ta’ baġit emendatorju ddedikat biss għal dik id-diskrepanza. F'tali każ, il-Kummissjoni għandha tippreżenta l-abbozz preliminari tal-baġit emendatorju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill simultanjament fi żmien 15 il-jum wara l-preżentazzjoni tal-kontijiet proviżorji.
KAPITOLU 4
Prinċipju tal-unità tal-kontijiet
Artikolu 19
Użu tal-euro
1. Il-qafas finananzjarju pluriennali u l-baġit għandhom ikunu mħejjija u implementati f'euro u l-kontijiet għandhom ikunu ppreżentati f'euro. Madankollu, għall-finijiet ta’ fluss tal-flus imsemmija fl-Artikolu 68(1), l-uffiċjal tal-kontabilità u, fil-każ ta’ kontijiet imprest, l-amministraturi tal-imprest, u, għall-ħtiġijiet tal-ġestjoni amministrattiva tal-Kummissjoni u s-SEAE, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jkun awtorizzat iwettaq operazzjonijiet f’muniti oħra kif stabbilit fl-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-rata ta’ konverżjoni bejn l-euro u muniti oħra.
KAPITOLU 5
Prinċipju tal-universalità
Artikolu 20
Definizzjoni u ambitu
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 21, id-dħul totali għandu jkopri l-approprjazzjonijiet ta’ pagament totali. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 23, id-dħul u n-nefqa kollha għandhom ikunu rreġistrati b'mod sħiħ mingħajr l-ebda aġġustament kontra xulxin.
Artikolu 21
Dħul assenjat
1. Id-dħul assenjat estern u d-dħul assenjat intern għandhom jintużaw biex jiffinanzjaw elementi speċifiċi tan-nefqa.
2. Dawn li ġejjin għandhom jikkostitwixxu dħul assenjat estern:
(a)
il-kontribuzzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri għal ċerti programmi ta’ riċerka skont ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1150/2000;
(b)
kontribuzzjonijiet finanzjarji mill-Istati Membri u minn pajjiżi terzi, inklużi fiż-żewġ każijiet l-aġenziji pubbliċi tagħhom, entitajiet, jew persuni fiżiċi għal ċerti proġetti ta’ għajnuna esterna jew programmi ffinanzjati mill-Unjoni u ġestiti mill-Kummissjoni f’isimhom;
(c)
imgħaxijiet fuq depożiti u multi li hemm provvediment dwarhom fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 tas-7 ta’ Lulju 1997 dwar li titħaffef u li tiġi ċċarata l-implimentazzjoni tal-proċedura ta’ defiċit eċċessiv (13);
(d)
id-dħul immirat għal skop speċifiku, bħal ma huwa l-introjtu minn fondazzjonijiet, sussidji, rigali u laxxiti, inkluż id-dħul speċifiku mmirat għal kull istituzzjoni;
(e)
kontribuzzjonijiet finanzjarji, mhux koperti mill-punt (b), għall-attivitajiet tal-Unjoni minn pajjiżi terzi jew minn korpi mhux tal-Unjoni;
(f)
id-dħul assenjat imsemmi fl-Artikoli 181(2) u 183(2);
(g)
id-dħul assenjat intern imsemmi fil-paragrafu 3, sal-punt li dan ikun anċillarju għad-dħul ieħor skont dan il-paragrafu.
3. Dawn li ġejjin għandhom jikkostitwixxu dħul assenjat intern:
(a)
dħul minn partijiet terzi fir-rigward ta’ oġġetti, servizzi jew xogħol fornuti fuq talba tagħhom;
(b)
rikavat mill-bejgħ ta’ vetturi, tagħmir, istallazzjonijiet, materjali u apparat xjentifiku u tekniku li qed jiġu sostitwiti jew jintremew meta l-valur kif imniżżel fil-kontijiet huwa deprezzat għalkollox;
(c)
dħul li joriġina mir-rifużjoni, skont l-Artikolu 80, ta’ ammonti mħallsa bi żball;
(d)
dħul li joriġina mill-imgħax fuq il-pagamenti ta’ prefinanzjament soġġett għall-Artikolu 5(4);
(e)
rikavat mill-forniment ta’ oġġetti, servizzi u xogħlijiet għal dipartimenti fi ħdan istituzzjoni, istituzzjonijiet jew korpi oħrajn, inklużi rifużjonijiet minn istituzzjonijiet jew korpi oħrajn ta’ allokazzjonijiet ta’ missjonijiet imħallsa f'isimhom;
(f)
ħlasijiet tal-assigurazzjoni riċevuti;
(g)
dħul minn kirjiet;
(h)
dħul minn bejgħ ta’ pubblikazzjonijiet jew films, inklużi dawk fuq medja elettronika;
(i)
ħlas lura lil strumenti finanzjarji skont l-Artikolu 140(6);
(j)
dħul li jirriżulta mir-rimborż sussegwenti ta’ taxxi skont il-punt (b) tal-Artikolu 23(3).
4. Att bażiku jista' wkoll jassenja d-dħul li huwa jipprevedi għal elementi speċifiċi tan-nefqa. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor fl-att bażiku, tali dħul għandu jikkostitwixxi dħul assenjat intern.
5. Il-baġit għandu jinkludi linji li jakkomodaw id-dħul assenjat estern u d-dħul assenjat intern u fejn possibbli għandu jindika l-ammont.
Id-dħul assenjat jista' jiġi inkluż fl-abbozz tal-baġit biss għall-ammonti li huma ċerti fid-data tal-istabbiliment tal-abbozz tal-baġit.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward l-istabbiliment tal-istruttura biex jiġi akkomodat id-dħul assenjat estern u intern u l-provvediment tal-approprjazzjonijiet korrispondenti u rigward ir-regoli għall-kontribuzzjoni mill-Istati Membri għall-programmi ta’ riċerka. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward rikavat minn sanzjonijiet imposti skont l-Artikolu 126(11) TFUE, u li jirrigwardaw id-dħul assenjat li jirriżulta mill-parteċipazzjoni tal-istati tal-EFTA f'ċerti programmi tal-Unjoni.
Artikolu 22
Donazzjonijiet
1. Il-Kummissjoni tista' taċċetta kwalunkwe donazzjoni magħmula lill-Unjoni, bħal fondazzjonijiet, sussidji, rigali u laxxiti.
2. L-aċċettazzjoni ta’ donazzjoni ta’ valur ta’ EUR 50 000 jew aktar li jinvolvu ħlas finanzjarju, inkluż spejjeż ta’ segwitu, li jaqbżu l-10 % tal-valur tad-donazzjoni mogħtija, għandha tkun soġġetta għall-awtorizzazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, li t-tnejn għandhom jaġixxu fuq din il-kwistjoni fi żmien xahrejn minn meta jirċievu t-talba mill-Kummissjoni. Jekk ma ssir l-ebda oġġezzjoni matul dak il-perjodu, il-Kummissjoni għandha tieħu deċiżjoni finali fir-rigward tal-aċċettazzjoni tad-donazzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-aċċettazzjoni ta’ donazzjonijiet li jsiru lill-Unjoni.
Artikolu 23
Regoli dwar it-tnaqqis u l-aġġustamenti għar-rati tal-kambju
1. Jista' jsir it-tnaqqis li ġej minn talbiet għal pagament, li għandhom imbagħad ikunu mgħoddija għall-pagament tal-ammont nett:
(a)
pieni imposti fuq partijiet għal kuntratti ta’ akkwist jew fuq benefiċjarji;
(b)
skontijiet, rifużjonijiet u tnaqqis fuq fatturi individwali u dikjarazzjonijiet tal-kostijiet;
(c)
imgħax iġġenerat minn pagamenti ta’ prefinanzjament;
(d)
aġġustamenti għal ammonti li tħallsu u li ma kinux dovuti.
L-aġġustamenti msemmija fil-punt (d) tal-ewwel subparagrafu jistgħu jsiru bi tnaqqis dirett minn ħlas ġdid interim jew mill-ħlas tal-bilanċ lill-istess persuna li għandha titħallas taħt il-kapitolu, l-artikolu u s-sena finanzjarja li fiha sar il-ħlas żejjed.
Ir-regoli tal-kontabilità tal-Unjoni għandhom japplikaw għat-tnaqqis imsemmi fil-punti (c) u (d) tal-ewwel subparagrafu.
2. Il-kost tal-prodotti jew tas-servizzi pprovduti lill-Unjoni li jinkorporaw taxxi mroddija lura mill-Istati Membri skont il-Protokoll dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Unjoni Ewropea għandu jittieħed mill-baġit għall-ammont qabel it-taxxa.
3. Il-kost tal-prodotti jew tas-servizzi pprovduti lill-Unjoni li jinkorporaw taxxi mroddija lura minn pajjiżi terzi fuq il-bażi tal-ftehimiet rilevanti jista' jittieħed mill-baġit għal:
(a)
l-ammont qabel it-taxxa; jew
(b)
l-ammont li jinkludi t-taxxa. F'tali każ, taxxi rimborżati sussegwentament għandhom jiġu ttrattati bħala dħul assenjat intern.
4. Aġġustamenti jistgħu jsiru fir-rigward tad-differenzi fil-kambju li jseħħu fl-implimentazzjoni tal-baġit. Il-qligħ jew it-telf finali għandu jkun inkluż fil-bilanċ tas-sena.
5. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kontijiet għat-taxxi li jistgħu jiġu rkuprati.
KAPITOLU 6
Prinċipju ta’ speċifikazzjoni
Artikolu 24
Dispożizzjonijiet ġenerali
L-approprjazzjonijiet għandhom ikunu mmirati għal skopijiet speċifiċi skont it-titolu u l-kapitolu. Il-kapitoli għandhom ikunu wkoll suddiviżi f'artikoli u partiti.
Artikolu 25
Trasferimenti minn istituzzjonijiet għajr il-Kummissjoni
1. Kull istituzzjoni minbarra l-Kummissjoni tista’, fit-taqsima proprja tagħha tal-baġit, tittrasferixxi approprjazzjonijiet:
(a)
minn titolu għal ieħor sa massimu ta’ 10 % tal-approprjazzjonijiet għas-sena murija fil-linja li minnha jsir it-trasferiment;
(b)
minn kapitolu għal ieħor u minn artikolu għal ieħor mingħajr limitu.
2. Tliet ġimgħat qabel ma jsir trasferiment kif imsemmi fil-paragrafu 1, l-istituzzjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bl-intenzjoni tagħha li tagħmel dan. Fil-każ li jitqajmu raġunijiet debitament ġustifikati f’dan il-perjodu jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill, għandha tapplika l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 27.
3. Kwalunkwe istituzzjoni minbarra l-Kummissjoni tista’ tipproponi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, fit-taqsima tagħha tal-baġit, trasferimenti minn titolu għal ieħor li jeċċedu l-limitu ta’ 10 % tal-approprjazzjonijiet għas-sena murija fil-linja li minnha għandu jsir it-trasferiment. Dawk it-trasferimenti għandhom ikunu soġġetti għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 27.
4. Kwalunkwe istituzzjoni minbarra l-Kummissjoni tista’, fit-taqsima tagħha tal-baġit, tagħmel trasferimenti fi ħdan l-artikoli mingħajr ma tinforma minn qabel lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kalkolu tal-perċentwali tat-trasferimenti minn istituzzjonijiet għajr il-Kummissjoni.
Artikolu 26
Trasferimenti mill-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni tista', fit-taqsima tagħha stess tal-baġit, b'mod awtonomu:
(a)
tittrasferixxi approprjazzjonijiet fi ħdan l-istess kapitolu;
(b)
fir-rigward tan-nefqa fuq persunal u amministrazzjoni li hija komuni għal diversi titoli, tittrasferixxi approprjazzjonijiet minn titolu għal ieħor sa massimu ta’ 10 % tal-approprjazzjonijiet għas-sena li tidher fil-linja li minnha jsir it-trasferiment, u sa massimu ta’ 30 % tal-approprjazzjonijiet għas-sena li tidher fil-linja li lilha jsir it-trasferiment;
(c)
f'ir-rigward tan-nefqa operattiva, tittrasferixxi approprjazzjonijiet bejn kapitoli fl-istess titolu, sa total massimu ta’ 10 % tal-approprjazzjonijiet tas-sena murija fil-linja li minnha jsir it-trasferiment.
Tliet ġimgħat qabel ma jsiru t-trasferimenti msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bl-intenzjoni tagħha li tagħmel dan. Fil-każ li jitqajmu raġunijiet debitament ġustifikati f’dan il-perjodu mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill, għandha tapplika l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 27.
Bħala eċċezzjoni mit-tieni subparagrafu, il-Kummissjoni tista’, matul l-aħħar xahrejn tas-sena finanzjarja, b'mod awtonomu tittrasferixxi approprjazzjonijiet relatati ma’ nfiq fuq persunal, persunal estern u aġenti oħrajn minn titolu għal ieħor sa limitu totali ta’ 5 % tal-approprjazzjonijiet għas-sena.
Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fi żmien ġimagħtejn wara d-deċiżjoni tagħha dwar dawk it-trasferimenti.
2. Il-Kummissjoni tista', fit-taqsima tagħha tal-baġit, tiddeċiedi dwar it-trasferimenti li ġejjin ta’ approprjazzjonijiet minn titolu għal ieħor, sakemm tinforma immedjatament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bid-deċiżjoni tagħha:
(a)
trasferimenti ta’ approprjazzjonijiet mit-titolu tal-“provvedimenti” msemmi fl-Artikolu 46, fejn l-unika kundizzjoni għat-tneħħija tar-riżerva tinsab fl-adozzjoni ta’ att bażiku skont l-Artikolu 294 TFUE;
(b)
f’każijiet eċċezzjonali debitament ġustifikati bħal diżastri umanitarji u kriżijiet internazzjonali li jseħħu wara l-1 ta’ Diċembru tas-sena finanzjarja, trasferimenti ta’ approprjazzjonijiet mhux użati għal dik is-sena finanzjarja attwali li jkunu għadhom disponibbli fit-titoli baġitarji li jaqgħu taħt l-intestatura 4 tal-qafas finanzjarju pluriennali għat-titoli baġitarji li jirrigwardaw l-operazzjonijiet ta’ għajnuna għall-ġestjoni tal-kriżijiet u ta’ għajnuna umanitarja.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kalkolu tal-perċentwali tat-trasferimenti interni mill-Kummissjoni u l-mottivi għal talbiet ta’ trasferiment.
Artikolu 27
Proposti ta’ trasferiment sottomessi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill
1. Kull istituzzjoni għandha tissottometti l-proposti ta’ trasferiment tagħha simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jieħdu deċiżjonijiet rigward it-trasferimenti tal-approprjazzjonijiet kif stipulat fil-paragrafi 3 sa 6 ta’ dan l-Artikolu, ħlief jekk ikun stipulat mod ieħor fit-Titolu I tat-Tieni Parti.
3. Ħlief f'ċirkustanzi urġenti, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill, b'dan tal-aħħar jaġixxi b'maġġoranza kwalifikata, għandhom jiddeliberaw fuq kull proposta ta’ trasferiment fi żmien sitt ġimgħat mid-data li fiha ż-żewġ istituzzjonijiet ikunu rċevew il-proposta.
4. Il-proposta ta’ trasferiment għandha tiġi approvata, jekk fil-perjodu ta’ sitt ġimgħat, iseħħ kwalunkwe wieħed minn dawn:
(a)
il-Parlament Ewropew u l-Kunsill japprovawha;
(b)
jew il-Kunsill jew il-Parlament Ewropew japprovawha u l-istituzzjoni l-oħra ma tiħux azzjoni;
(c)
il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ma jieħdux azzjoni jew ma jkunux ħadu deċiżjoni li jemendaw jew jirrifjutaw il-proposta ta’ trasferiment.
5. Il-perjodu ta’ sitt ġimgħat imsemmi fil-paragrafu 3 għandu jitnaqqas għal tliet ġimgħat, sakemm jew il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jitolbux mod ieħor, f'wieħed minn dawn il-każijiet li ġejjin:
(a)
it-trasferiment jirrappreżenta anqas minn 10 % tal-approprjazzjonijiet tal-linja li minnha jsir it-trasferiment u ma jaqbiżx l-EUR 5 000 000;
(b)
it-trasferiment jirrigwarda biss l-approprjazzjonijiet ta’ pagament u l-ammont globali tat-trasferiment ma jaqbiżx il-EUR 100 000 000.
6. Jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ikunu emendaw l-ammont tat-trasferiment filwaqt li l-istituzzjoni l-oħra tkun approvatu jew ma tkunx ħadet azzjoni, jew jekk il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma emendaw l-ammont tat-trasferiment, l-iżgħar miż-żewġ ammonti għandu jitqies bħala approvat, sakemm l-istituzzjoni kkonċernata ma tirtirax il-proposta ta’ trasferiment tagħha.
Artikolu 28
Regoli speċifiċi dwar it-trasferimenti
1. L-approprjazzjonijiet jistgħu jkunu ttrasferiti biss lejn linji tal-baġit li għalihom il-baġit għandu approprjazzjonijiet awtorizzati jew li jkollhom entrata "pro memoria".
2. L-approprjazzjonijiet korrispondenti għal dħul assenjat jistgħu jkunu ttrasferiti biss jekk dan id-dħul ikun użat għall-iskop li għalih ikun assenjat.
Artikolu 29
Trasferimenti soġġetti għal dispożizzjonijiet speċjali
1. It-trasferimenti fit-titoli tal-baġit dedikati għall-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija, il-Fondi Strutturali, il-Fond ta’ Koeżjoni, il-Fond Ewropew tas-Sajd, il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali u r-Riċerka għandhom ikunu soġġetti għal dispożizzjonijiet speċjali taħt it-Titoli I, II u III tat-Tieni Parti.
2. Deċiżjonijiet dwar it-trasferimenti sabiex ikun permess l-użu tar-Riżerva ta’ Għajnuna f'Emerġenza għandhom jittieħdu mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fuq proposta mill-Kummissjoni. Għandha tiġi ppreżentata proposta separata għal kull azzjoni ta’ emerġenza.
Għall-iskopijiet ta’ dan il-paragrafu, għandha tapplika l-proċedura prevista fl-Artikolu 27(3) u 27 (4). Jekk il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ma jaqblux mal-proposta tal-Kummissjoni u ma jistgħux jilħqu pożizzjoni komuni dwar l-użu ta’ din ir-riżerva, huma ma għandhomx jaġixxu fuq il-proposta ta’ trasferiment tal-Kummissjoni.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar talbiet għal trasferimenti mir-Reżerva ta’ Għajnuna f'Emerġenzi.
KAPITOLU 7
Prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba
Artikolu 30
Il-prinċipji tal-ekonomija, l-effiċjenza u l-effikaċja
1. L-approprjazzjonijiet għandhom ikunu użati b'konformità mal-prinċipju ta’ amministrazzjoni finanzjarja tajba, jiġifieri skont il-prinċipji tal-ekonomija, l-effiċjenza u l-effikaċja.
2. Il-prinċipju tal-ekonomija jirrikjedi li r-riżorsi użati mill-istituzzjoni fit-twettiq tal-attivitajiet tagħha għandhom ikunu disponibbli f'waqt xieraq, fi kwantità u kwalità xierqa u bl-aħjar prezz.
Il-prinċipju tal-effiċjenza jikkonċerna l-aqwa relazzjoni bejn ir-riżorsi użati u r-riżultati miksuba.
Il-prinċipju tal-effikaċja jikkonċerna l-kisba tal-objettivi speċifiċi stabbiliti u li jintlaħqu r-riżultati ppjanati.
3. Objettivi speċifiċi, li jistgħu jitkejlu, li jistgħu jintlaħqu, relevanti u bi skadenza għandhom ikunu stabbiliti għas-setturi kollha tal-attività koperta bil-baġit. It-twettiq ta’ dawk l-objettivi għandu jkun sorveljat b'indikaturi tal-prestazzjoni għal kull attività u l-informazzjoni msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 38(3) għandha tkun ipprovduta mill-awtoritajiet tan-nefqa lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Dik l-informazzjoni għandha tkun ipprovduta ta’ kull sena u l-aktar tard fid-dokumenti li jakkumpanjaw l-abbozz preliminari tal-baġit.
4. Sabiex jittejjeb it-teħid tad-deċiżjonijiet, l-istituzzjonijiet għandhom jintrabtu li jagħmlu evalwazzjonijiet kemm ex ante kif ukoll ex post b'konformità mal-gwida pprovduta mill-Kummissjoni. Tali evalwazzjonijiet għandhom ikunu applikati għall-programmi u l-attivitajiet kollha li jinvolvu nefqa sinifikanti u r-riżultati tal-evalwazzjoni għandhom jkunu mgħoddija lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-awtoritajiet tan-nefqa.
5. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-evalwazzjonijiet ex ante, ta’ nofs il-perjodu u ex post.
Artikolu 31
Dikjarazzjoni finanzjarja obbligatorja
1. Kwalunkwe proposta jew inizjattiva ppreżentata lill-awtorità leġislattiva mill-Kummissjoni, ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (ir-"Rappreżentant Għoli") jew minn Stat Membru, li jista’ jkollha impatt fuq il-baġit, inklużi bidliet fin-numru ta’ karigi, għandha tkun akkumpanjata minn dikjarazzjoni finanzjarja u minn evalwazzjoni ex-ante kif previst fl-Artikolu 30(4).
Kwalunkwe emenda għal proposta jew inizjattiva sottomessa lill-awtorità leġislattiva li jista’ jkollha implikazzjonijiet konsiderevoli fuq il-baġit, inkluż tibdil fin-numru ta’ karigi, għandha tkun akkumpanjata minn dikjarazzjoni finanzjarja mħejjija mill-istituzzjoni li tkun qed tipproponi l-emenda.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-rekwiżiti tad-dikjarazzjoni finanzjarja.
2. Matul il-proċedura baġitarja, il-Kummissjoni għandha tipprovdi l-informazzjoni meħtieġa għal paragun bejn bidliet fl-approprjazzjonijiet meħtieġa u l-previżjonijiet inizjali magħmula fid-dikjarazzjoni finanzjarja fid-dawl tal-progress tad-deliberazzjonijiet dwar il-proposta jew inizjattiva mressqa lill-awtorità leġislattiva.
3. Sabiex jitnaqqas ir-riskju tal-frodi u l-irregolaritajiet, id-dikjarazzjoni finanzjarja msemmija fil-paragrafu 1 għandha tipprovdi informazzjoni dwar is-sistema ta’ kontroll intern stabbilita, stima tal-kostijiet u tal-benefiċċji tal-kontrolli implikati b'sistema bħal din u stima tal-livell stmat ta’ riskju ta’ żbalji, kif ukoll miżuri eżistenti u ppjanati ta’ prevenzjoni tal-frodi u protezzjoni mill-frodi.
Analiżi bħal din għandha tqis il-kobor u t-tip probabbli ta’ żbalji, kif ukoll il-kundizzjonijiet speċifiċi tal-qasam tal-politika kkonċernat u r-regoli applikabbli għalih.
Artikolu 32
Kontroll intern tal-implimentazzjoni tal-baġit
1. Il-baġit għandu jiġi implimentat f’konformità ma’ kontroll intern effettiv u effiċjenti kif xieraq f’kull metodu ta’ implimentazzjoni, u skont ir-regoli speċifiċi għas-settur.
2. Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tal-baġit, il-kontroll intern huwa definit bħala proċess applikabbli fil-livelli kollha tal-ġestjoni u mfassal biex jipprovdi assigurazzjoni raġonevoli għall-kisba tal-objettivi li ġejjin:
(a)
l-effikaċja, l-effiċjenza u l-ekonomija tal-operazzjonijiet;
(b)
l-affidabbiltà tar-rappurtar;
(c)
is-salvagwardja tal-assi u tal-informazzjoni;
(d)
il-prevenzjoni, il-qbid, il-korrezzjoni u s-segwitu tal-frodi u l-irregolaritajiet;
(e)
l-amministrazzjoni adegwata tar-riskji relatati mal-legalità u mar-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti, fejn jittieħed kont tan-natura pluriennali tal-programmi kif ukoll in-natura tal-ħlasijiet ikkonċernati.
3. Il-kontroll intern effettiv huwa bbażat fuq l-aħjar prattiki internazzjonali u jinkludi b’mod partikolari:
(a)
is-segregazzjoni tal-kompiti;
(b)
strateġija xierqa ta’ ġestjoni u kontroll tar-riskju inkluż il-kontroll fil-livell tar-riċevitur;
(c)
l-evitar ta’ kunflitti ta’ interessi;
(d)
traċċi adegwati għall-awditjar u integrità tad-data f’sistemi tad-data;
(e)
proċeduri għall-monitoraġġ tal-prestazzjoni u għas-segwitu ta’ dgħufijiet u eċċezzjonijiet fil-kontroll intern li jkunu identifikati;
(f)
evalwazzjonijiet perjodiċi tal-funzjonament tajjeb tas-sistema tal-kontroll intern.
4. Il-kontroll intern effiċjenti għandu jkun ibbażat fuq l-elementi li ġejjin:
(a)
l-implimentazzjoni ta’ strateġija xierqa għall-ġestjoni tar-riskju u ta’ kontroll ikkoordinati fost parteċipanti xierqa involuti fil-katina tal-kontroll;
(b)
l-aċċessibilità għall-operaturi xierqa kollha fil-katina tal-kontroll tar-riżultati tal-kontrolli mwettqa;
(c)
is-serħan, meta jkun xieraq, fuq dikjarazzjonijiet ta’ sħab ta’ implimentazzjoni u opinjonijiet ta’ awditjar indipendenti, sakemm il-kwalità tax-xogħol sottostanti tkun adegwata u aċċettabbli u tkun saret bi qbil mal-istandards miftehma;
(d)
l-applikazzjoni f’waqtha ta’ miżuri korrettivi inklużi, fejn xieraq, pieni dissważivi;
(e)
leġislazzjoni ċara u mhux ambigwa bħala bażi għall-politiki;
(f)
l-eliminazzjoni tal-kontrolli multipli;
(g)
it-titjib tal-proporzjon tal-kostijiet u l-benefiċċji tal-kontrolli.
5. Jekk, matul l-implimentazzjoni, il-livell ta’ żbalji jkun persistentement għoli, il-Kummissjoni għandha tidentifika d-dgħufijiet fis-sistemi tal-kontroll, tanalizza l-kostijiet u l-benefiċċji ta’ miżuri korrettivi possibbli u tieħu jew tipproponi azzjoni xierqa, bħas-semplifikazzjoni tad-dispożizzjonijiet applikabbli, it-titjib tas-sistemi ta’ kontroll u d-disinn mill-ġdid tal-programm jew tas-sistemi ta’ twassil.
Artikolu 33
Sistemi ta’ kontroll kosteffikaċi
Meta jitressqu proposti riveduti jew ġodda, il-Kummissjoni għandha tistma l-kostijiet u l-benefiċċji ta’ sistemi ta’ kontroll, kif ukoll il-livell ta’ riskju ta’ żbalji kif jingħad fl-Artikolu 31(3).
KAPITOLU 8
Prinċipju tat-trasparenza
Artikolu 34
Pubblikazzjoni ta’ kontijiet, ta’ baġits u ta’ rapporti
1. Il-baġit għandu jkun stabbilit u implementat u l-kontijiet ippreżentati b'konformità mal-prinċipju tat-trasparenza.
2. Il-President tal-Parlament Ewropew għandu jippubblika l-baġit u kwalunkwe baġit emendatorju, kif ikunu adottati b'mod definittiv, f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Il-baġits għandhom ikunu ppubblikati fi żmien tliet xhur wara d-data li fiha jkunu iddikjarat adottat b'mod definittiv.
Il-kontijiet annwali kkonsolidati u r-rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u dik finanzjarja mfasslin minn kull istituzzjoni għandhom jiġu ppubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-pubblikazzjoni proviżorja tal-baġit.
Artikolu 35
Pubblikazzjoni ta’ informazzjoni dwar riċevituri u informazzjoni oħra
1. Informazzjoni rigward l-operazzjoni ta’ għoti u teħid ta’ self li jkunu kkuntrattati mill-Unjoni għal partijiet terzi għandhom jidhru f'Anness mal-baġit.
2. Il-Kummissjoni għandha tagħmel disponibbli, b’mod xieraq u f'waqtu, l-informazzjoni dwar ir-riċevituri, kif ukoll dwar in-natura u l-iskop tal-miżura ffinanzjata mill-baġit, fejn dan tal-aħħar ikun implimentat direttament skont il-punt (a) tal-Artikolu 58(1), u l-informazzjoni dwar riċevituri kif ipprovduta mill-entitajiet, persuni u Stati Membri li lilhom ikunu fdati kompiti ta’ implimentazzjoni tal-baġit taħt metodi oħrajn ta’ implimentazzjoni.
L-obbligu stabbilit fl-ewwel subparagrafu għandu japplika wkoll għall-istituzzjonijiet l-oħrajn fir-rigward tar-riċevituri tagħhom.
3. Din l-informazzjoni għandha titpoġġa għad-dispożizzjoni b'osservanza xierqa tar-rekwiżiti tal-kunfidenzjalità u tas-sigurtà, b'mod partikolari l-protezzjoni tad-data personali.
Għal dak li jirrigwarda persuni fiżiċi, il-pubblikazzjoni għandha tkun limitata għall-isem tar-riċevitur u l-post fejn jinsab, l-ammont mogħti u l-iskop tal-għotja. L-iżvelar ta’ din id-data għandu jkun ibbażat fuq kriterji rilevanti bħall-perjodiċità tal-għotja, jew it-tip jew l-importanza tal-għotja. Il-kriterji għall-iżvelar u l-livell tad-dettalji ppubblikati għandhom iqisu l-ispeċifiċitajiet tas-settur u ta’ kull metodu ta’ implimentazzjoni.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward l-istabbiliment ta’ regoli dettaljati dwar il-pubblikazzjoni ta’ informazzjoni dwar ir-riċevituri. Meta jkun japplika, il-livell ta’ dettall u l-kriterji għandhom ikunu definiti fir-regoli rilevanti speċifiċi għas-settur.
TITOLU III
L-ISTABBILIMENT U L-ISTRUTTURA TAL-BAĠIT
KAPITOLU 1
Stabbiliment tal-baġit
Artikolu 36
Estimi ta’ dħul u nfiq
1 Kull istituzzjoni barra mill-Kummissjoni għandha tħejji estimi tad-dħul u l-infiq tagħha, li għandha tibgħat lill-Kummissjoni u, b'mod parallel, għal skopijiet ta’ informazzjoni, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, qabel l-1 ta’ Lulju ta’ kull sena.
2 Ir-Rappreżentant Għoli għandu jkollu konsultazzjonijiet mal-Membri tal-Kummissjoni responsabbli għall-politika tal-iżvilupp, il-politika tal-viċinat u l-kooperazzjoni internazzjonali, l-għajnuna umanitarja u r-rispons f’każ ta’ kriżi, rigward ir-responsabbiltajiet rispettivi tagħhom.
3. Il-Kummissjoni għandha tħejji l-estimi tagħha, li hi għandha wkoll tibgħat, direttament wara l-adozzjoni tagħhom, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
Fil-preparazzjoni tal-estimi tagħha, il-Kummissjoni għandha tuża l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 37.
Artikolu 37
Estimi tal-baġit tal-korpi msemmija fl-Artikolu 208
Sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena, kull wieħed mill-korpi msemmija fl-Artikolu 208 għandu, b'konformità mal-istrument li jkun stabbilih, jibgħat lill-Kummissjoni, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill estimi rigward id-dħul u l-infiq tiegħu, inkluż l-organigramma, u l-abbozz tal-programm ta’ ħidma tiegħu.
Artikolu 38
Abbozz tal-baġit
1. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta proposta li tinkludi l-abbozz tal-baġit lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sal-1 ta’ Settembru tas-sena ta’ qabel dik li fiha l-baġit għandu jiġi implimentat. Hija għandha tibgħat dik il-proposta, għal skopijiet ta’ informazzjoni, lill-parlamenti nazzjonali wkoll.
L-abbozz tal-baġit għandu jkun fih sommarju tad-dikjarazzjoni ġenerali rigward id-dħul u l-infiq tal-Unjoni u għandu jikkonsolida l-estimi msemmija fl-Artikolu 36. Jista' jkun fih ukoll estimi differenti minn dawk imfassla mill-istituzzjonijiet.
L-abbozz tal-baġit għandu jsegwi l-istruttura u l-preżentazzjoni stabbiliti fl-Artikoli 44 sa 49.
Kull waħda mit-taqsimiet tal-abbozz tal-baġit għandha tiġi ppreċeduta minn introduzzjoni magħmula mill-istituzzjoni kkonċernata.
Il-Kummissjoni għandha tħejji l-introduzzjoni ġenerali għall-abbozz tal-baġit. L-introduzzjoni ġenerali għandha tikkonsisti f'tabelli finanzjarji li jkopru d-data prinċipali skont it-titoli u ġustifikazzjonijiet għall-bidliet fl-approprjazzjonijiet minn sena finanzjarja għal dik ta’ warajha skont il-kategoriji tal-infiq tal-qafas finanzjarju pluriennali.
2. Sabiex jiġu pprovduti previżjonijiet aktar preċiżi u affidabbli tal-implikazzjonijiet baġitarji tal-leġislazzjoni fis-seħħ u tal-proposti leġislattivi pendenti, il-Kummissjoni għandha tehmeż mal-abbozz tal-baġit l-ipprogrammar finanzjarju għas-snin ta’ wara.
L-ipprogrammar finanzjarju għandu jiġi aġġornat wara l-adozzjoni tal-baġit, sabiex jinkorpora r-riżultati tal-proċedura tal-baġit u kull deċiżjoni relevanti oħra.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-ipprogrammar finanzjarju.
3. Il-Kummissjoni għandha wkoll tehmeż mal-abbozz tal-baġit:
(a)
meta jkun xieraq, ir-raġunijiet għalfejn l-abbozz tal-baġit fih stimi differenti minn dawk imfassla mill-istituzzjonijiet l-oħra;
(b)
kwalunkwe dokument ta’ ħidma li tqis utli b'konnessjoni mal-organigrammi tal-istituzzjonijiet u l-kontribuzzjonijiet li l-Kummissjoni tagħti lill-korpi msemmija fl-Artikolu 208 u lill-Iskejjel Ewropej. Kull dokument ta’ ħidma bħal dan, li juri l-aħħar organigramma awtorizzata, għandu jippreżenta:
(i)
il-persunal kollu impjegat mill-Unjoni, inklużi l-entitajiet legalment separati tagħha, skont it-tip ta’ kuntratt,
(ii)
dikjarazzjoni dwar il-politika rigward il-postijiet u l-persunal estern u dwar il-bilanċ bejn il-ġeneri,
(iii)
l-għadd ta’ postijiet li jkunu mtlew fil-bidu tas-sena li fiha jkun qed jitressaq l-abbozz tal-baġit, fejn jiġi indikat it-tqassim tagħhom skont il-grad u l-unità amministrattiva,
(iv)
lista tal-postijiet skont il-qasam tal-politika,
(v)
għal kull kategorija ta’ persunal estern, l-istima tan-numru inizjali ta’ karigi ekwivalenti għal full-time abbażi tal-approprjazzjonijiet awtorizzati, kif ukoll in-numru ta’ persuni effettivament fil-post fil-bidu tas-sena li fiha l-abbozz tal-baġit huwa ppreżentat, b'indikazzjoni tad-distribuzzjoni tagħhom skont il-grupp ta’ funzjoni u, kif ikun xieraq, skont il-grad.
(c)
dokumenti ta’ ħidma dwar l-implimentazzjoni ppjanata ta’ approprjazzjonijiet għal dik is-sena finanzjarja u dwar l-impenji pendenti, dwar il-korpi msemmija fl-Artikolu 208 u l-Iskejjel Ewropej, u dwar il-proġetti pilota u l-azzjonijiet preparatorji;
(d)
fir-rigward tal-finanzjament għal organizzazzjonijiet internazzjonali, dokument ta’ ħidma li jkun fih:
(i)
sommarju tal-kontribuzzjonijiet kollha, bl-ammonti mqassmin skont il-programm jew fond tal-Unjoni u skont l-organizzazzjoni internazzjonali,
(ii)
dikjarazzjoni tar-raġunijiet għaliex kien aktar effiċjenti għall-Unjoni li tiffinanzja lil dawk l-organizzazzjonijiet internazzjonali minflok taġixxi hi direttament;
(e)
dikjarazzjonijiet tal-attività jew kwalunkwe dokument rilevanti ieħor li jkun fih dan li ġej:
(i)
informazzjoni dwar il-kisba tal-objettivi kollha speċifiċi, miżurabbli, li jistgħu jintlaħqu, rilevanti u bi skadenza li ġew stabbiliti minn qabel għad-diversi attivitajiet kif ukoll objettivi ġodda mkejla permezz ta’ indikaturi,
(ii)
ġustifikazzjoni sħiħa, inkluż analiżi tal-ispiża u l-benefiċċju għal bidliet proposti fil-livell tal-approprjazzjonijiet,
(iii)
motivazzjoni ċara għal intervent fil-livell tal-Unjoni li jkun konformi, fost l-oħrajn, mal-prinċipju tas-sussidjarjetà,
(iv)
informazzjoni dwar ir-rati ta’ implimentazzjoni tal-attività tas-sena ta’ qabel u r-rati ta’ implimentazzjoni għas-sena kurrenti,
(v)
sommarju tar-riżultati tal-evalwazzjoni meta dan ikun rilevanti għall-bidliet fil-baġit,
(vi)
informazzjoni dwar premjijiet b'valur unitarju ta’ EUR 1 000 000 jew iktar;
(f)
dikjarazzjoni sommarja tal-iskeda għall-ħlasijiet dovuti fi snin finanzjarji sussegwenti biex jiġu ssodisfati l-impenji baġitarji li jkunu ttieħdu fi snin baġitarji preċedenti.
4. Meta l-Kummissjoni tafda l-implimentazzjoni tal-baġit f’idejn sħubiji pubbliċi-privati (PPPs), hija għandha tehmeż mal-abbozz tal-baġit dokument ta’ ħidma li jippreżenta:
(a)
rapport annwali dwar il-prestazzjoni ta’ PPPs eżistenti fis-sena finanzjarja preċedenti, inkluża informazzjoni dar il-forma ġuridika u l-azzjonisti ta’ entitajiet fdati skont il-punt (vii) tal-Artikolu 58(1)(c);
(b)
il-miri stabbiliti għas-sena finanzjarja kkonċernata mill-abbozz tal-baġit, fejn jiġu indikati l-bżonnijiet baġitarji speċifiċi ddedikati biex tintlaħaq din il-mira,
(c)
l-ispejjeż amministrattivi u l-baġit implimentat totali u skont it-tip ta’ korp, kif definit fl-Artikolu 209 u skont il-PPP fis-sena finanzjarja preċedenti;
(d)
l-ammont ta’ kontribuzzjonijiet finanzjarji magħmula mill-baġit u l-ammont tal-kontribuzzjonijiet finanzjarji u l-valur tal-kontribuzzjonijiet in natura magħmula minn sħab oħra għal kull PPP;
Madankollu, meta l-PPPs jagħmlu użu minn strumenti finanzjarji, l-informazzjoni relatata ma’ dawk l-istrumenti għandha tkun inkluża fid-dokument ta’ ħidma msemmi fil-paragrafu 5.
5. Meta l-Kummissjoni tagħmel użu minn strumenti finanzjarji, għandha tehmeż dokument ta’ ħidma mal-abbozz tal-baġit, li fih għandu jkun hemm dan li ġej:
(a)
is-somma tal-impenji u pagamenti baġitarji mill-baġit għal kull strument finanzjarju;
(b)
id-dħul u l-ħlasijiet lura skont l-Artikolu 140(6), u l-akkantonament għar-riżorsi addizzjonali għas-sena finanzjarja;
(c)
l-ammont totali ta’ provvedimenti għal riskji u passivi, kif ukoll kwalunkwe informazzjoni dwar l-esponmiment tal-Unjoni għal riskji finanzjarji;
(d)
l-indeboliment ta’ attivi ta’ strumenti ta’ ekwità jew tal-kondiviżjoni tar-riskji, u garanziji msejħa għal strumenti ta’ garanzija, kemm għas-sena preċedenti kif ukoll iċ-ċifri akkumulati rispettivi;
(e)
il-medja tat-tul ta’ żmien bejn l-impenn baġitarju għall-istrument finanzjarju u l-impenji legali għal proġetti individwali fil-forma ta’ ekwità jew dejn, meta t-tul ta’ żmien jaqbeż it-tliet snin. Il-Kummissjoni, fir-rapport previst fl-Artikolu 140(8), għandha tispjega r-raġunijiet u tipprovdi meta jkun xieraq pjan ta’ azzjoni għat-tnaqqis tal-perjodu fil-qafas tal-proċedura annwali ta’ kwittanza;
(f)
in-nefqa amministrattiva li tirriżulta minn spejjeż ta’ ġestjoni u kwalunkwe ħlasijiet finanzjarji jew operattivi oħra mħallsa għall-ġestjoni tal-istrumenti finanzjarji, meta l-ġestjoni ikun tħalla f’idejn partijiet terzi, bħala total u għal kull parti ta’ ġestjoni u għal kull strument finanzjarju ġestit.
6. Il-Kummissjoni għandha wkoll tehmeż mal-abbozz tal-baġit kull dokument ta’ ħidma ieħor li tqis bħala utli sabiex tappoġġja t-talbiet tal-baġit tagħha.
7. F’konformità mal-Artikolu 8(5) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE tas-26 ta’ Lulju 2010 li tistabbilixxi l-organizzazzjoni u l-funzjonament tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (14) u sabiex tiġi żgurata t-trasparenza baġitarja fil-qasam tal-azzjoni esterna tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tibgħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, flimkien mal-abbozz tal-baġit, dokument ta’ ħidma li jippreżenta, b’mod komprensiv:
(a)
l-infiq amministrattiv u operattiv kollu relatat mal-azzjonijiet esterni tal-Unjoni, inklużi l-kompiti tal-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni (PESK) u l-Politika ta’ Sigurtà u ta’ Difiża Komuni, u ffinanzjat mill-baġit;
(b)
l-infiq amministrattiv globali tas-SEAE għas-sena preċedenti, imqassam f’infiq skont id-delegazzjoni tal-Unjoni u nfiq għall-amministrazzjoni ċentrali tas-SEAE; flimkien mal-infiq operattiv, imqassam skont iż-żona ġeografika (reġjuni, pajjiżi), l-oqsma tematiċi, id-Delegazzjoni tal-Unjoni u l-missjoni.
8. Id-dokument ta’ ħidma msemmi fil-paragrafu 7 għandu wkoll:
(a)
juri n-numru ta’ karigi għal kull grad f’kull kategorija u n-numru ta’ karigi permanenti u temporanji, inkluż il-persunal kuntrattwali u lokali awtorizzat fil-limiti tal-approprjazzjonijiet f’kull Delegazzjoni tal-Unjoni, kif ukoll fl-amministrazzjoni ċentrali tas-SEAE;
(b)
juri kwalunkwe żieda jew tnaqqis fil-karigi skont il-grad u l-kategorija fl-amministrazzjoni ċentrali tas-SEAE u fid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni kollha kemm huma fuq il-bażi tas-sena finanzjarja preċedenti;
(c)
juri, flimkien man-numru ta’ karigi awtorizzati għas-sena finanzjarja, in-numru ta’ karigi awtorizzati għas-sena preċedenti, kif ukoll in-numru ta’ karigi okkupati minn uffiċjali diplomatiċi ssekondati mill-Istati Membri u minn persunal tal-Kunsill u tal-Kummissjoni;
(d)
jipprovdi stampa dettaljata tal-persunal kollu fid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni fil-mument tal-preżentazzjoni tal-abbozz tal-baġit, imqassma skont iż-żona ġeografika, il-ġeneru, il-pajjiż individwali u l-missjoni, filwaqt li ssir distinzjoni bejn il-karigi tal-organigramma, l-aġenti kuntrattwali, l-aġenti lokali u l-esperti nazzjonali ssekondati u l-approprjazzjonijiet mitluba fl-abbozz tal-baġit għal tipi oħra bħal dawn ta’ persunal flimkien ma’ stimi korrispondenti tal-persunal f’karigi ekwivalenti għal full-time, li jista’ jiġi impjegat fil-limiti tal-approprjazzjonijiet mitluba.
Artikolu 39
Ittra ta’ emenda għall-abbozz tal-baġit
Fuq il-bażi ta’ kwalunkwe informazzjoni ġdida li ma kinitx disponibbli fiż-żmien meta l-abbozz tal-baġit ġie stabbilit, il-Kummissjoni tista', fuq inizjattiva tagħha jew jekk mitluba minn kwalunkwe waħda mill-istituzzjonijiet l-oħra fir-rigward tat-taqsima rispettiva tagħhom, tippreżenta simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill ittri ta’ emenda għall-abbozz tal-baġit qabel jitlaqqa' l-Kumitat ta’ Konċiljazzjoni msemmi fl-Artikolu 314 TFUE. L-ittri jistgħu jinkludu ittra ta’ emenda li taġġorna, b'mod partikolari, l-estimi tal-infiq għall-agrikoltura.
Artikolu 40
Obbligi tal-Istati Membri li jirriżultaw mill-adozzjoni tal-baġit
1. Il-President tal-Parlament Ewropew għandu jiddikjara l-baġit adottat b'mod definittiv f'konformità mal-proċedura stipulata fl-Artikolu 314(9) TFUE u l-Artikolu 106a tat-Trattat Euratom.
2. Ladarba l-baġit ikun iddikjarat bħala adottat b'mod definittiv, kull Stat Membru għandu, mill-1 ta’ Jannar tas-sena finanzjarja segwenti jew mid-data tad-dikjarazzjoni tal-adozzjoni definittiva tal-baġit jekk din isseħħ wara l-1 ta’ Jannar, ikun marbut li jagħmel il-pagamenti dovuti lill-Unjoni kif speċifikat fir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1150/2000.
Artikolu 41
Abbozzi ta’ baġits emendatorji
1. Il-Kummissjoni tista' tippreżenta abbozzi ta’ baġits emendatorji li jkunu primarjament ibbażati fuq id-dħul fiċ-ċirkostanzi li ġejjin:
-
biex iddaħħal fil-baġit il-bilanċ tas-sena finanzjarja preċedenti, skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 18,
-
biex tirrevedi t-tbassir tar-riżorsi proprji abbażi ta’ previżjonijiet ekonomiċi aġġornati, u
-
taġġorna t-tbassir rivedut tar-riżorsi proprji u dħul ieħor, kif ukoll biex teżamina mill-ġdid id-disponibilità ta', u l-ħtiġijiet għal approprjazzjonijiet ta’ pagament.
Jekk ikun hemm ċirkostanzi li ma jkunux jistgħu jiġu evitati u li jkunu eċċezzjonali u mhux previsti, b'mod partikolari minħabba l-mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni tista' tippreżenta baġits emendatorji li jkunu primarjament ibbażati fuq l-infiq.
2. Talbiet għal baġits emendatorji, fl-istess ċirkostanzi kif imsemmi fil-paragrafu 1, minn istituzzjonijiet għajr il-Kummissjoni, għandhom ikunu mibgħuta lill-Kummissjoni.
Qabel jippreżentaw abbozz ta’ baġit emendatorju, il-Kummissjoni u l-istituzzjonijiet l-oħra għandhom jeżaminaw il-possibilità ta’ riallokazzjoni tal-approprjazzjonijiet relevanti, b’referenza partikolari għal kwalunkwe sottoimplimentazzjoni mistennija ta’ approprjazzjonijiet.
L-Artikolu 40 għandu japplika għal baġits emendatorji. Il-baġits emendatorji għandhom ikunu sostanzjati permezz ta’ referenza għall-baġit li l-estimi tiegħu jkunu qed jemendaw.
3. Il-Kummissjoni għandha, ħlief f'ċirkostanzi eċċezzjonali ġustifikati kif xieraq jew fil-każ ta’ mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea li għaliha jista' jiġi ppreżentat abbozz ta’ baġit emendatorju fi kwalunkwe żmien tas-sena, tippreżenta l-abbozzi ta’ baġits emendatorji tagħha fl-istess waqt lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Settembru ta’ kull sena finanzjarja. Hi tista' tehmeż opinjoni mat-talbiet mill-istituzzjonijiet l-oħrajn għal baġits emendatorji.
4. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jiddiskutu l-abbozzi ta’ baġits emendatorji waqt li jieħdu kont xieraq tal-urġenza tagħhom.
5. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar abbozzi ta’ baġits emendatorji.
Artikolu 42
Trażmissjoni bikrija tal-estimi u l-abbozzi tal-baġit
Il-Kummissjoni, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu jiftiehmu li jressqu 'l quddiem ċerti dati għat-trażmissjoni tal-estimi, u għall-adozzjoni u t-trażmissjoni tal-abbozz tal-baġit. Tali arranġament ma jistax, b'danakollu, jkollu effett li jqassar jew jestendi l-perjodi li jkunu previsti għall-konsiderazzjoni ta’ dawk it-testi skont l-Artikolu 314 TFUE u l-Artikolu 106a tat-Trattat Euratom.
KAPITOLU 2
Struttura u preżentazzjoni tal-baġit
Artikolu 43
Struttura tal-baġit
Il-baġit għandu jikkonsisti f'dawn li ġejjin:
(a)
dikjarazzjoni ġenerali tad-dħul u l-infiq;
(b)
taqsimiet separati għal kull istituzzjoni, ħlief il-Kunsill Ewropew u l-Kunsill li għandhom jaqsmu l-istess taqsima tal-baġit, suddiviżi f'dikjarazzjonijiet ta’ dħul u nfiq.
Artikolu 44
Nomenklatura baġitarja
1. Id-dħul tal-Kummissjoni u d-dħul u l-infiq tal-istituzzjonijiet l-oħrajn għandhom ikunu kklassifikati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill skont it-tip tagħhom jew l-użu li għalih huma assenjati f'titoli, kapitoli, artikoli u partiti.
2. Id-dikjarazzjoni tan-nefqa għat-taqsima tal-Kummissjoni għandha tkun stabbilita fuq il-bażi ta’ nomenklatura adottata mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill u kklassifikata skont l-iskop.
Kull titolu għandu jikkorrispondi ma’ qasam ta’ politika u kull kapitolu għandu, bħala regola, jikkorrispondi ma’ attività.
Kull titolu jista' jinkludi approprjazzjonijiet operattivi u approprjazzjonijiet amministrattivi.
L-approprjazzjonijiet amministrattivi għal titolu għandhom ikunu miġbura flimkien f'kapitolu wieħed.
3. Meta ppreżentati skont l-iskop, l-approprjazzjonijiet amministrattivi għal titoli individwali għandhom ikunu kklassifikati kif ġej:
(a)
infiq fuq il-persunal awtorizzat fl-organigramma: għandu jkun hemm ammont ta’ approprjazzjonijiet u għadd ta’ karigi fl-organigramma li jikkorrispondu ma’ dak l-infiq;
(b)
l-infiq fuq il-persunal estern u nfiq ieħor imsemmi fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 26(1) u ffinanzjat mill-intestatura "amministrazzjoni" tal-qafas finanzjarju pluriennali;
(c)
l-infiq fuq bini u nfiq relatat ieħor, inklużi tindif u manutenzjoni, kiri, telekomunikazzjonijiet, ilma, gass u elettriku;
(d)
persunal estern u għajnuna teknika marbuta direttament mal-implimentazzjoni tal-programmi.
Kwalunkwe nfiq amministrattiv tal-Kummissjoni ta’ tip li jkun komuni għal bosta titoli għandu jiġi inkluż f’dikjarazzjoni sommarja separata u kklassifikat skont it-tip.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-klassifikazzjoni tal-baġit.
Artikolu 45
Projbizzjoni ta’ dħul negattiv
1. Il-baġit m'għandux ikun fih dħul negattiv.
2. Ir-riżorsi proprji mħallsa skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2007/436/KE, Euratom, tas-7 ta’ Ġunju 2007 dwar is-sistema tar-riżorsi proprji tal-Komunitajiet Ewropej (15) għandhom ikunu ammonti netti u għandhom ikunu murija bħala tali fid-dikjarazzjoni sommarja tad-dħul fil-baġit.
Artikolu 46
Provvedimenti
1. Kull taqsima tal-baġit tista' tinkludi titolu ta’ “provvedimenti”. L-approprjazzjonijiet għandhom ikunu rreġistrati f'dan it-titolu meta:
(a)
ma jkun jeżisti l-ebda att bażiku għall-azzjoni kkonċernata meta l-baġit ikun ġie stabbilit; jew
(b)
jkun hemm raġunijiet serji biex wieħed jiddubita l-adegwatezza tal-approprjazzjonijiet jew il-possibbiltà tal-implimentazzjoni, taħt kundizzjonijiet skont il-prinċipju tal-amministrazzjoni finanzjarja tajba, l-approprjazzjonijiet irreġistrati fil-linji kkonċernati.
L-approprjazzjonijiet f’dak it-titolu jistgħu jintużaw biss wara trasferiment skont il-proċedura stabbilita fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 26(1) ta’ dan ir-Regolament fil-każijiet fejn l-adozzjoni tal-att bażiku hi soġġetta għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 294 TFUE, u skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 27 ta’ dan ir-Regolament, għall-każijiet l-oħrajn kollha.
2. Fil-każ ta’ diffikultajiet serji rigward l-implimentazzjoni, il-Kummissjoni tista' tipproponi, matul sena finanzjarja, li l-approprjazzjonijiet ikunu ttrasferiti lejn it-titolu ta’ “provvedimenti”. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jieħdu deċiżjoni rigward dawn it-trasferimenti kif stipulat fl-Artikolu 27.
Artikolu 47
Riżerva negattiva
It-taqsima tal-Kummissjoni fil-baġit tista’ tinkludi “riżerva negattiva” limitata għal ammont massimu ta’ EUR 200 000 000. Tali riżerva, li tista' tkun irreġistrata f'titolu separat, għandha tinkludi biss approprjazzjonijiet ta’ pagament.
Din ir-riżerva negattiva għandha tkun imħejjija qabel it-tmiem tas-sena finanzjarja permezz ta’ trasferiment b'konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikoli 26 u 27.
Artikolu 48
Riżerva għall-Għajnuna ta’ Emerġenza
1. It-taqsima tal-baġit tal-Kummissjoni għandha tinkludi riżerva għall-għajnuna ta’ emerġenza għall-pajjiżi terzi.
2. Ir-riżerva msemmija fil-paragrafu 1 għandha tintuża qabel tmiem is-sena finanzjarja permezz ta’ trasferiment skont il-proċedura stabbilita fl-Artikoli 27 u 29.
Artikolu 49
Preżentazzjoni tal-baġit
1. Il-baġit għandu juri:
(a)
fid-dikjarazzjoni ġenerali tad-dħul u n-nefqa:
(i)
l-estimi tad-dħul tal-Unjoni għas-sena finanzjarja kkonċernata (‧sena n‧);
(ii)
l-estimi tad-dħul għas-sena finanzjarja preċedenti u d-dħul għas-sena n - 2;
(iii)
l-appropjazzjonijiet ta’ impenn u ta’ pagament għas-sena n;
(iv)
l-approprjazzjonijiet ta’ impenn u ta’ pagament għas-sena finanzjarja preċedenti;
(v)
in-nefqa impenjata u n-nefqa mħallsa fis-sena n - 2, b’din tal-aħħar espressa wkoll bħala perċentwal tal-baġit tas-sena n;
(vi)
rimarki xierqa dwar kull suddiviżjoni, kif imniżżel fl-Artikolu 44(1);
(b)
f'kull taqsima, id-dħul u l-infiq fl-istess struttura bħal fil-punt (a);
(c)
fir-rigward tal-persunal:
(i)
għal kull taqsima, organigramma li jistabbilixxi n-numru ta’ postijiet għal kull grad f'kull kategorija u f'kull wieħed mis-servizzi u n-numru ta’ postijiet permanenti u temporanji awtorizzati fil-limiti tal-approprjazzjonijiet;
(ii)
organigramma għall-persunal imħallas mill-approprjazzjonijiet għar-riċerka u l-iżvilupp teknoloġiku għal azzjoni diretta u organigramma għall-persunal imħallas mill-istess approprjazzjonijiet għal azzjoni indiretta; l-organigramma għandu jkun ikklassifikat skont il-kategorija u l-grad u għandu jiddistingwi bejn postijiet permanenti u temporanji, awtorizzati fil-limiti tal-approprjazzjonijiet;
(iii)
rigward persunal xjentifiku u tekniku, il-klassifikazzjoni tista’ tkun ibbażata fuq gruppi ta’ gradi, skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f’kull baġit; l-organigramma għandu jispeċifika n-numru ta’ persunal xjentifiku jew tekniku kwalifikat ħafna li huwa mogħti vantaġġi speċjali skont id-dispożizzjonijiet speċifiċi tar-Regolamenti tal-Persunal;
(iv)
organigramma li jistabbilixxi n-numru ta’ postijiet skont il-grad u l-kategorija għal kull korp imsemmi fl-Artikolu 208 li jirċievi kontribut ddebitat lill-baġit. L-organigrammi għandhom juru, biswit in-numru ta’ postijiet awtorizzati għas-sena finanzjarja, in-numru awtorizzat tas-sena preċedenti;
(d)
fir-rigward tal-operazzjonijiet tal-għoti u teħid ta’ self:
(i)
fid-dikjarazzjoni ġenerali tad-dħul, il-linji tal-baġit li jikkorrispondu mal-operazzjonijiet relevanti u intiżi biex jirreġistraw xi rimborsi rċevuti minn riċevituri li inizjalment ikunu naqsu li jħallsu, li jwassal għall-attivazzjoni tal-garanzija għal eżekuzzjoni. Dawk il-linji għandhom ikollhom entrata "pro memoria" u jkunu akkumpanjati minn rimarki xierqa;
(ii)
fit-taqsima tal-Kummissjoni:
-
fil-linji tal-baġit li jkun fihom il-garanzija għal eżekuzzjoni tal-Unjoni fir-rigward tal-operazzjonijiet ikkonċernati. Dawk il-linji għandhom ikollhom entrata "pro memoria", sakemm ma jkun hemm l-ebda imposta effettiva li tkun trid tiġi koperta b'riżorsi definittivi;
-
rimarki li jagħtu r-referenza għall-att bażiku u għall-volum tal-operazzjonijiet previsti, it-tul taż-żmien u l-garanzija finanzjarja mogħtija mill-Unjoni fir-rigward ta’ tali operazzjonijiet,
(iii)
f'dokument anness mat-taqsima tal-Kummissjoni, bħala indikazzjoni:
-
l-operazzjonijiet kapitali kurrenti u l-amministrazzjoni tad-dejn,
-
l-operazzjonijiet kapitali u l-ġestjoni tad-dejn għas-sena n;
(e)
fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji fit-Titoli VIII tal-Parti I:
(i)
referenza għall-att bażiku;
(ii)
linji baġitarji li jikkorrispondu għall-operazzjonijiet rilevanti;
(iii)
deskrizzjoni ġenerali tal-istrumenti finanzjarji, inklużi t-tul ta’ żmien tagħhom u l-impatt tagħhom fuq il-baġit;
(iv)
l-operazzjonijiet previsti, inklużi l-volumi mira abbażi tal-proporzjon ta’ ingranaġġ li jirriżulta mill-istrumenti finanzjarji eżistenti;
(f)
fir-rigward tal-finanzjament lil entitajiet fdati skont il-punt (vii) tal-Artikolu 58(1)(c):
(i)
referenza għall-att bażiku tal-programm rilevanti;
(ii)
il-linji baġitarji korrispondenti;
(iii)
deskrizzjoni ġenerali tal-kompiti fdati, inklużi t-tul ta’ żmien tagħhom u l-impatt tagħhom fuq il-baġit;
(g)
l-ammont totali tal-infiq tal-PESK imdaħħal f'kapitolu wieħed, intitolat PESK, b'artikoli speċifiċi. Dawk l-artikoli għandhom ikopru l-infiq tal-PESK u għandhom jinkludu linji speċifiċi li jidentifikaw mill-inqas il-missjonijiet ewlenin individwali.
2. B'żieda mad-dokumenti msemmija fil-paragrafu 1, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu jehmżu kwalunkwe dokumenti rilevanti oħrajn mal-baġit.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward il-preżentazzjoni tal-baġit, inkluża definizzjoni tan-nefqa reali fl-aħħar sena finanzjarja li fir-rigward tagħha jkunu ngħalqu l-kontijiet, ir-rimarki tal-baġit u l-organigrammi.
Artikolu 50
Regoli dwar l-organigramma għall-persunal
1. L-organigrammi deskritti fil-punt (c) tal-Artikolu 49(1) għandhom jikkostitwixxu limitu assolut għal kull istituzzjoni jew korp; l-ebda ħatra ma tista' ssir b'eċċess ta’ dak il-limitu stabbilit.
B'danakollu, apparti milli fil-każ ta’ gradi AD 16, AD 15 u AD 14, kull istituzzjoni jew korp jista' jimmodifika l-organigrammi tiegħu b'sa 10 % tal-postijiet awtorizzati, suġġett għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-volum tal-approprjazzjonijiet tal-persunal li jikkorrispondu għal sena finanzjarja sħiħa ma jkunx affettwat;
(b)
il-limitu tan-numru totali ta’ postijiet awtorizzat minn kull organigramma ma jkunx maqbuż; u
(c)
li l-istituzzjoni jew il-korp ikunu ħadu sehem f'eżerċizzju ta’ benchmarking ma’ istituzzjonijiet u korpi oħra tal-Unjoni kif mibdi mill-eżerċizzju ta’ skrijning tal-persunal tal-Kummissjoni.
Tliet ġimgħat qabel ma jagħmlu l-modifiki msemmija fit-tieni subparagrafu, l-istituzzjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bl-intenzjoni tagħha li tagħmel dan. Fil-każ li jingħataw raġunijiet iġġustifikati kif xieraq matul dan il-perjodu jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill, l-istituzzjoni għandha tibqa' lura milli tagħmel il-modifiki u l-proċedura msemmija fl-Artikolu 41 għandha tapplika.
2. B'deroga mill-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1, l-effetti tax-xogħol part-time awtorizzat mill-awtorità tal-ħatriet b'konformità mar-Regolamenti tal-Persunal jistgħu jkunu bbilanċjati b'ħatriet oħrajn.
KAPITOLU 3
Dixxiplina baġitarja
Artikolu 51
Konformità mal-qafas finanzjarju pluriennali
Il-baġit għandu jikkonforma mal-qafas finanzjarju pluriennali.
Artikolu 52
Konformità tal-atti tal-Unjoni mal-baġit
Fejn l-implimentazzjoni ta’ att tal-Unjoni teċċedi l-approprjazzjonijiet disponibbli fil-baġit, dan l-att jista' jiġi implimentat f'termini finanzjarji biss wara li l-baġit ikun ġie emendat kif meħtieġ.
TITOLU IV
IMPLIMENTAZZJONI TAL-BAĠIT
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 53
Implimentazzjoni tal-baġit skont il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta d-dħul u l-infiq tal-baġit f'konformità ma’ dan ir-Regolament, taħt ir-responsabbiltà tagħha stess u fil-limiti tal-approprjazzjonijiet awtorizzati.
2. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw mal-Kummissjoni hekk li l-approprjazzjonijiet ikunu użati f'konformità mal-prinċipju ta’ amministrazzjoni finanzjarja tajba.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-implimentazzjoni tal-baġit skont il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba, u informazzjoni dwar trasferimenti ta’ data personali għal skopijiet ta’ awditjar.
Artikolu 54
Att bażiku u eċċezzjonijiet
1. Għandu jiġi adottat att bażiku qabel ma jkunu jistgħu jintużaw l-approprjazzjonijiet imdaħħla fil-baġit għal kwalunkwe azzjoni mill-Unjoni.
2. B' deroga mill-paragrafu 1 dawn li ġejjin jistgħu jkunu implimentati mingħajr att bażiku sakemm l-azzjonijiet li jkunu intenzjonati li jiffinanzjaw jaqgħu taħt il-kompetenzi tal-Unjoni:
(a)
approprjazzjonijiet għal proġetti pilota ta’ natura sperimentali mfasslin biex jittestjaw il-fattibbiltà ta’ azzjoni u s-siwi tagħha. L-approprjazzjonijiet ta’ impenn rilevanti jistgħu jiddaħħlu fil-baġit għal mhux aktar minn sentejn finanzjarji konsekuttivi.
L-ammont totali ta’ appropjazzjonijiet għall-proġetti pilota m'għandux jaqbeż EUR 40 000 000 fi kwalunkwe sena finanzjarja;
(b)
approprjazzjonijiet għal azzjonijiet preparatorji fil-qasam tal-applikazzjoni tat-TFUE u t-Trattat Euratom, imfassla għat-tħejjija ta’ proposti li jwasslu għall-adozzjoni ta’ azzjonijiet futuri. L-azzjonijiet preparatorji għandhom isegwu approċċ koerenti u jistgħu jieħdu diversi forom. L-approprjazzjonijiet ta’ impenn rilevanti jistgħu jiddaħħlu fil-baġit għal mhux aktar minn tliet snin finanzjarji konsekuttivi. Il-proċedura għall-adozzjoni tal-att bażiku rilevanti għandha tiġi konkluża qabel tmiem it-tielet sena finanzjarja. Matul il-proċedura leġislattiva, l-impenjar ta’ approprjazzjonijiet għandu jikkorrispondi mal-karatteristiċi partikolari tal-azzjoni preparatorja fir-rigward tal-attivitajiet previsti, l-għanijiet li jkunu jridu jintlaħqu u l- benefiċjarji. Konsegwentement, il-mezzi implimentati ma għandhomx jikkorrispondu fil-volum ma’ dawk previsti għall-iffinanzjar tal-azzjoni definittiva nnifisha.
L-ammont totali ta’ approprjazzjonijiet għal azzjonijiet preparatorji ġodda msemmija f'dan il-punt m'għandux jaqbeż EUR 50 000 000 fi kwalunkwe sena finanzjarja, u l-ammont totali tal-approprjazzjonijiet effettivament impenjati għall-azzjonijiet preparatorji m'għandux jaqbeż EUR 100 000 000;
(c)
approprjazzjonijiet għal miżuri preparatorji fil-qasam tat-Titolu V tat-TUE. Tali miżuri għandhom ikunu limitati għal perjodu qasir ta’ żmien u għandhom ikunu mfasslin biex jistabbilixxu l-kundizzjonijiet għall-azzjoni tal-Unjoni fl-ilħiq tal-objettivi tal-PESK u għall-adozzjoni tal-istrumenti legali meħtieġa.
Għall-fini tal-operazzjonijiet ta’ ġestjoni tal-kriżijiet tal-Unjoni, il-miżuri preparatorji għandhom jitfasslu, fost l-oħrajn, biex jivvalutaw il-ħtiġijiet operattivi, jipprovdu għal allokazzjoni inizjali mgħaġġla tar-riżorsi, jew jistabbilixxu l-kundizzjonijiet fil-post għall-varar tal-operazzjoni.
Miżuri preparatorji għandhom jiġu deċiżi mill-Kunsill, fuq proposta tar-Rappreżentant Għoli.
Sabiex tkun żgurata l-implimentazzjoni rapida tal-miżuri preparatorji, ir-Rappreżentant Għoli għandu jinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kummissjoni kmieni kemm jista' jkun dwar l-intenzjoni tal-Kunsill li jniedi miżura preparatorja u b'mod partikolari r-riżorsi meħtieġa stmati għal dan l-għan. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiġi żgurat ħlas mgħaġġel tal-fondi.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati għall-finanzjament tal-miżuri preparatorji fil-qasam tal-PESK;
(d)
approprjazzjonijiet għal azzjonijiet ta’ darba, jew anke azzjonijiet għal tul indefinit, imwettqin mill-Kummissjoni bis-saħħa ta’ kompiti li jirriżultaw mill-prerogattivi tagħha fil-livell istituzzjonali skont it-TFUE u t-Trattat Euratom barra mid-dritt tagħha għal inizjattiva leġislattiva msemmi fil-punt (b) u skont setgħat speċifiċi mogħtija lilha direttament minn dawk it-Trattati, li lista tagħhom tingħata fl-atti delegati skont dan ir-Regolament;
(e)
approprjazzjonijiet għall-operat ta’ kull waħda mill-istituzzjonijiet skont l-awtonomija amministrattiva tagħha.
Meta jkun ippreżentat l-abbozz tal-baġit, il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-azzjonijiet imsemmija fil-punt (a) u l-punt (b) tal-ewwel subparagrafu li għandu jkun fih ukoll valutazzjoni tar-riżultati u s-segwitu previst.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-att bażiku u l-eċċezzjonijiet elenkati fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 55
Implimentazzjoni tal-baġit minn istituzzjonijiet oħra għajr il-Kummissjoni
Il-Kummissjoni għandha tikkonferixxi fuq l-istituzzjonijiet l-oħrajn il-poteri meħtieġa għall-implimentazzjoni tat-taqsimiet tal-baġit li huma relatati magħhom.
Arranġamenti dettaljati jistgħu jiġu miftiehma bejn is-SEAE u l-Kummissjoni sabiex tiġi ffaċilitata l-implimentazzjoni ta’ approprjazzjonijiet amministrattivi tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. Tali arranġamenti ma għandu jkun fihom l-ebda deroga minn dan ir-Regolament u l-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament.
Artikolu 56
Delegazzjoni ta’ poteri ta’ implimentazzjoni tal-baġit
1. Il-Kummissjoni u kull waħda mill-istituzzjonijiet l-oħrajn jistgħu, fi ħdan id-dipartimenti tagħhom, jiddelegaw il-poteri tagħhom tal-implimentazzjoni tal-baġit f'konformità mal-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament u bir-regoli interni tagħhom u fil-limiti li huma jistabbilixxu fl-istrument tad-delega. Dawk li jingħataw dan il-poter għandhom jaġixxu biss fil-limiti tas-setgħat li jkunu ġew ikkonferiti lilhom espressament.
2. Madankollu, il-Kummissjoni tista’ tiddelega s-setgħat tagħha ta’ implimentazzjoni tal-baġit għall-approprjazzjonijiet operattivi tat-taqsima tagħha stess lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni. Hija għandha, fl-istess ħin, tgħarraf lir-Rappreżentant Għoli b’dan. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b’sottodelega tal-Kummissjoni, huma għandhom japplikaw ir-regoli tal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-baġit u għandhom ikunu suġġetti għall-istess dmirijiet, obbligi u responsabbiltà bħal kull uffiċjal awtorizzanti ieħor b’sottodelega tal-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni tista’ tirtira d-delega skont ir-regoli tagħha stess.
Għall-finijiet tal-ewwel subparagrafu, ir-Rappreżentant Għoli għandu jieħu l-miżuri meħtieġa biex jiffaċilita l-kooperazzjoni bejn id-Delegazzjonijiet tal-Unjoni u d-dipartimenti tal-Kummissjoni.
Artikolu 57
Kunflitti ta’ interessi
1. L-atturi finanzjarji u persuni oħra involuti fl-implimentazzjoni u l-ġestjoni tal-baġit, inklużi l-atti preparatorji tagħhom, l-awditu jew il-kontroll m'għandhom jieħdu ebda azzjoni li tista’ ġġib l-interessi tagħhom f’kunflitt ma’ dawk tal-Unjoni.
Fejn jeżisti tali riskju, il-persuna inkwistjoni għandha tieqaf minn tali azzjonijiet u għandha tirreferi l-kwistjoni lill-uffiċjali awtorizzanti b'delega li għandu jikkonferma bil-miktub jekk jeżistix kunflitt ta’ interess. Il-persuna inkwistjoni għandha tinforma wkoll lis-superjur ġerarkiku tagħha. Meta jinstab li jeżisti kunflitt ta’ interess, il-persuna inkwistjoni għandha twaqqaf l-attivitajiet kollha tagħha fil-kwistjoni. L-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandha personalment tieħu kwalunkwe azzjoni ulterjuri li tkun xierqa.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, ikun jeżisti kunflitt ta’ interessi fejn l-eżerċizzju imparzjali u oġġettiv tal-funzjonijiet ta’ attur finanzjarju jew ta’ persuna oħra, kif jissemma fil-paragrafu 1, ikun kompromess għal raġunijiet li jinvolvu l-familja, il-ħajja emozzjonali, l-affinità politika jew nazzjonali, l-interess ekonomiku jew kwalunkwe interess ieħor kondiviż mal-benefiċjarju.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 li jistabbilixxi dak li x'aktarx jikkostitwixxu kunflitt ta’ interessi flimkien mal-proċedura li għandha tiġi segwita f'tali każijiet.
KAPITOLU 2
Metodi ta’ implimentazzjoni
Artikolu 58
Metodi ta’ implimentazzjoni tal-baġit
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-baġit b’dawn il-modi:
(a)
direttament ("ġestjoni diretta"), permezz tad-dipartimenti tagħha, inkluż persunal fid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni taħt l-awtorità tal-Kap tad-Delegazzjoni rispettiv tagħhom, f'konformità mal-Artikolu 56(2), jew permezz tal-aġenziji eżekuttivi msemmija fl-Artikolu 62;
(b)
taħt ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri ("ġestjoni kondiviża"); or
(c)
indirettament ("ġestjoni indiretta"), fejn dan ikun previst fl-att bażiku jew fil-każijiet imsemmijin fil-punti (a) sa (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 54(2), billi tafda kompiti tal-implimentazzjoni tal-baġit lil:
(i)
pajjiżi terzi jew il-korpi nnominati minnhom;
(ii)
organizzazzjonijiet internazzjonali u l-aġenziji tagħhom;
(iii)
il-BEI u l-Fond Ewropew tal-Investiment;
(iv)
korpi msemmija fl-Artikoli 208 u 209;
(v)
korpi tal-liġi pubblika;
(vi)
korpi rregolati mil-liġi privata b'missjoni ta’ servizz pubbliku safejn jipprovdu garanziji finanzjarji adegwati;
(vii)
korpi rregolati mil-liġi privata ta’ Stat Membru li jkunu fdati bl-implimentazzjoni ta’ sħubija pubblika privata u li jipprovdu garanziji finanzjarji adegwati;
(viii)
persuni fdati bl-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet speċifiċi fil-PESK skont it-Titolu V tat-TUE, u identifikati fl-att bażiku rilevanti.
2 Il-Kummissjoni tibqa' responsabbli mill-implimentazzjoni tal-baġit skont l-Artikolu 317 TFUE u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-operazzjonijiet imwettqa mill-entitajiet u l-persuni fdati skont il-punt (c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu. Meta l-entità jew persuna fdata tkun identifikata f'att bażiku, id-dikjarazzjoni finanzjarja prevista fl-Artikolu 31 għandha tinkludi ġustifikazzjoni sħiħa għall-għażla ta’ dik l-entità jew persuna partikolari.
3. L-entitajiet jew persuni skont il-punt (c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jikkooperaw b'mod sħiħ fil-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni. Ftehimiet ta’ delega għandhom jipprovdu għad-dritt tal-Qorti tal-Awdituri u tal-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) li jeżerċitaw b'mod komprensiv il-kompetenzi tagħhom skont it-TFUE fl-awditjar tal-fondi.
Il-Kummissjoni għandha tafda kompiti ta’ implimentazzjoni tal-baġit f'idejn entitajiet u persuni mniżżla fil-punt (c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu sakemm jiġu stabbiliti proċeduri ta’ eżami trasparenti, mhux diskriminatorji, effiċjenti u effikaċi rigward l-implimentazzjoni effettiva ta’ tali kompiti.
4. Il-ftehimiet ta’ delega kollha għandhom jitqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fuq talba tagħhom.
5. Entitajiet u persuni fdati skont il-punt (c) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandhom jiżguraw, f’konformità mal-Artikolu 35(2), il-pubblikazzjoni annwali ex post ta’ informazzjoni dwar il-benefiċjarji. Il-Kummissjoni għandha tiġi notifikata bil-miżuri meħuda f' dan ir-rigward.
6. L-entitajiet u l-persuni fdati skont il-punt (c) tal-paragrafu 1 ma għandux ikollhom l-istatus ta’ uffiċjali awtorizzanti b'delega.
7. Il-Kummissjoni m'għandhiex tafda l-poteri eżekuttivi f'idejn partijiet terzi meta tali poteri jinvolvu miżura kbira ta’ diskrezzjoni li timplika għażliet politiċi.
8. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-metodi ta’ implimentazzjoni tal-baġit, inkluża l-ġestjoni diretta, l-eżerċizzju ta’ poteri ddelegati lill-aġenziji eżekuttivi, u dispożizzjonijiet speċifiċi għall-ġestjoni indiretta ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, ma’ korpi msemmija fl-Artikoli 208 u 209, ma’ korpi tad-dritt pubbliku jew korpi rregolati bid-dritt privat li jkollhom missjoni ta’ servizz pubbliku, ma’ korpi rregolati bid-dritt privat ta’ Stat Membru u fdati bl-implimentazzjoni ta’ sħubija pubblika-privata u ma’ persuni fdati bl-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet speċifiċi fl-ambitu tal-PESK.
Artikolu 59
Ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri
1. Meta l-Kummissjoni timplimenta l-baġit b’ġestjoni kondiviża, il-kompiti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu delegati lill-Istati Membri. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jirrispettaw il-prinċipji tal-ġestjoni finanzjarja tajba, it-trasparenza u n-nondiskriminazzjoni u għandhom jiżguraw il-viżibilità tal-azzjoni tal-Unjoni meta jamministraw fondi tal-Unjoni. Sabiex jintlaħaq dan il-għan, il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom iwettqu l-obbligi rispettivi tagħhom tal-kontroll u l-awditjar u jassumu r-responsabbiltajiet li jirriżultaw u li huma stabbiliti f'dan ir-Regolament. Dispożizzjonijiet kumplimentari għandhom jiġu stabbiliti f'regoli speċifiċi għas-setturi.
2. Meta jkunu qed iwettqu l-kompiti relatati mal-implimentazzjoni tal-baġit, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji kollha, inklużi dawk leġislattivi, regolatorji u amministrattivi, biex iħarsu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni, jiġiferi:
(a)
jiżguraw li l-azzjonijiet iffinanzjati mill-baġit ikunu implimentati b'mod korrett u effikaċi u f'konformità mar-regoli applikabbli speċifiċi għas-settur u għal dak l-iskop jagħżlu skont il-paragrafu 3, u jissorveljaw korpi responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi tal-Unjoni;
(b)
jipprevjenu, isibu u jikkoreġu irregolaritajiet u frodi.
Biex iħarsu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni, l-Istati Membri għandhom, filwaqt li jirrispettaw il-prinċipju tal-proporzjonalità, u f'konformità ma’ dan l-Artikolu, u r-regoli rilevanti speċifiċi għas-settur, iwettqu kontrolli ex ante u ex post inkluż, fejn xieraq, kontrolli fuq il-post fuq kampjuni rappreżentattivi u/jew ibbażati fuq ir-riskju ta’ tranżazzjonijiet. Għandhom ukoll jirkupraw fondi li ma kellhomx jitħallsu u jressqu proċedimenti legali jekk meħtieġ f'dan ir-rigward.
L-Istati Membri għandhom jimponu penali effettivi, dissważivi u proporzjonati fuq ir-riċevituri fejn stipulat fir-regoli speċifiċi għas-setturi u f'dispożizzjonijiet speċifiċi fil-leġislazzjoni nazzjonali.
Bħala parti mill-evalwazzjoni tagħha tar-riskji u f'konformità mar-regoli speċifiċi għas-settur, il-Kummissjoni għandha tissorvelja s-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll stabbiliti fl-Istati Membri. Il-Kummissjoni, fil-ħidma tagħha ta’ awditjar, għandha tirrispetta l-prinċipju tal-proporzjonalità u għandha tqis il-livell ta’ riskju evalwat b'konformità mar-regoli speċifiċi għas-settur.
3. F'konformità mal-kriterji u l-proċeduri stabbiliti fir-regoli speċifiċi għas-setturi, l-Istati Membri għandhom, fil-livell xieraq, jaħtru korpi responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi tal-Unjoni Tali korpi jistgħu ukoll iwettqu ħidmiet li ma jkunux relatati mal-ġestjoni tal-fondi tal-Unjoni u jistgħu jafdaw xi wħud mill-kompiti tagħhom lil korpi oħra.
Meta jiddeċiedu dwar il-ħatra ta’ korpi, l-Istati Membri jistgħu jibbażaw id-deċiżjoni tagħhom fuq jekk is-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll humiex essenzjalment l-istess bħal dawk li diġà qed jitħaddmu għall-perjodu preċedenti u jekk iffunzjonawx b'mod effikaċi.
Jekk ir-riżultati tal-awditjar u tal-kontroll juru li l-korpi maħtura m'għadhomx konformi mal-kriterji stabbiliti fir-regoli speċifiċi għas-setturi, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji biex jiżguraw li n-nuqqasijiet fl-implimentazzjoni tal-kompiti ta’ dawk il-korpi jinstab rimedju għalihom, inkluż billi tintemm il-ħatra bi qbil mar-regoli speċifiċi għas-setturi.
Ir-regoli speċifiċi għas-setturi għandhom jiddefinixxu r-rwol tal-Kummissjoni fil-proċess stabbilit f'dan il-paragrafu.
4. Il-korpi maħtura skont il-paragrafu 3 għandhom:
(a)
jistabbilixxu sistema effettiva u effiċjenti ta’ kontroll intern u jiżguraw il-funzjonament tagħha;
(b)
jużaw sistema ta’ kontijiet li tipprovdi informazzjoni preċiża, sħiħa u affidabbli mingħajr dewmien;
(c)
jipprovdu l-informazzjoni meħtieġa skont il-paragrafu 5;
(d)
jiżguraw il-pubblikazzjoni ex post bi qbil mal-Artikolu 35(2). Kwalunkwe proċessar ta’ data personali għandu jikkonforma mad-dispożizzjonijiet nazzjonali li jimplimentaw id-Direttiva 95/46/KE.
5. Il-korpi maħtura skont paragrafu 3 għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni sal-15 ta’ Frar tas-sena finanzjarja ta’ wara:
(a)
bil-kontijiet tagħhom dwar l-infiq magħmul, waqt il-perjodu ta’ referenza rilevanti kif definit fir-regoli speċifiċi għas-settur, fl-eżekuzzjoni tal-kompiti tagħhom u li ġiet ippreżentata lill-Kummissjoni għar-rimborż. Dawk il-kontijiet għandhom jinkludu l-prefinanzjament u s-somom li fir-rigward tagħhom għaddejjin jew tlestew proċeduri ta’ rkupru. Għandhom ikunu akkumpanjati b'dikjarazzjoni dwar il-ġestjoni li tikkonferma li, fl-opinjoni ta’ dawk inkarigati mill-ġestjoni tal-fondi:
(i)
l-informazzjoni hija ppreżentata kif suppost, kompluta u preċiża,
(ii)
in-nefqa intużat għall-iskop li kienet maħsuba għalih, kif definit fir-regoli speċifiċi għas-settur,
(iii)
il-proċeduri ta’ kontroll imħaddma jagħtu l-garanziji neċessarji fir-rigward tal-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti;
(b)
b'sommarju annwali tar-rapporti tal-awditi finali u tal-kontrolli mwettqa, inkluża analiżi tan-natura u l-portata tal-iżbalji u tad-dgħufijiet identifikati fis-sistema, kif ukoll l-azzjonijiet meħuda jew ippjanati.
Il-kontijiet imsemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu u s-sommarji msemmija fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom ikunu akkumpanjati minn opinjoni ta’ korp tal-awditjar indipendenti, imfassla skont standards tal-awditjar aċċettati internazzjonalment. Dik l-opinjoni għandha tistabbilixxi jekk il-kontijiet jagħtux stampa ċara u ġusta, jekk in-nefqa li fir-rigward tagħha ntalab rimborż mill-Kummissjoni hijiex legali u regolari, u jekk is-sistemi ta’ kontroll imħaddma jiffunzjonawx kif suppost. L-opinjoni għandha wkoll tiddikjara jekk ix-xogħol tal-awditjar iqajjimx dubju dwar l-affermazzjonijiet li saru fid-dikjarazzjoni ta’ ġestjoni msemmija fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu.
L-iskadenza tal-15 ta’ Frar tista' tiġi estiża b'eċċezzjoni mill-Kummissjoni sal-1 ta’ Marzu, abbażi ta’ komunikazzjoni mill-Istat Membru kkonċernat.
L-Istati Membri jistgħu, fil-livell xieraq, jippubblikaw l-informazzjoni msemmija f'dan il-paragrafu.
Barra minn hekk, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu dikjarazzjonijiet iffirmati fil-livell xieraq dwar l-informazzjoni msemmija f'dan il-paragrafu.
6. Sabiex ikun żgurat li l-fondi tal-Unjoni jintużaw skont ir-regoli applikabbli, il-Kummissjoni għandha:
(a)
tapplika proċeduri għall-eżami u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet tal-korpi maħtura, fejn tiżgura li l-kontijiet ikunu kompluti, preċiżi u veri;
(b)
teskludi mill-finanzjament tal-Unjoni nfiq li fir-rigward tiegħu sar żborż bi ksur tal-liġi applikabbli;
(c)
tinterrompi skadenzi għal ħlasijiet jew tissospendi ħlasijiet fejn dan ikun previst fir-regoli speċifiċi għas-setturi.
Il-Kummissjoni għandha ttemm l-interruzzjoni tal-iskadenzi għal ħlasijiet jew is-sospensjoni tal-ħlasijiet, għalkollox jew parzjalment, wara li Stat Membru jkun ippreżenta l-kummenti tiegħu u hekk kif ikun ħa l-miżuri neċessarji. Ir-rapport annwali tal-attività imsemmi fl-Artikolu 66(9) għandu jkopri l-obbligi kollha skont dan is-subparagrafu.
7. Ir-regoli speċifiċi għas-setturi għandhom iqisu l-ħtiġijiet tal-programmi ta’ Kooperazzjoni Territorjali Ewropea partikolarment rigward il-kontenut tad-dikjarazzjoni ta’ ġestjoni, il-proċess stabbilit fil-paragrafu 3 u l-funzjoni tal-awditjar.
8. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri, inkluża l-kumpilazzjoni ta’ reġistru ta’ korpi responsabbli għall-ġestjoni u l-kontroll tal-fondi tal-Unjoni, u dwar miżuri biex tkun promossa l-aħjar prattika.
Artikolu 60
Ġestjoni indiretta
1. Entitajiet u persuni fdati bi dmirijiet tal-implimentazzjoni tal-baġit skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1) għandhom jirrispettaw il-prinċipji tal-ġestjoni finanzarja tajba, it-trasparenza u n-nondiskriminazzjoni u għandhom jiżguraw il-viżibilità tal-azzjoni tal-Unjoni meta jamministraw il-fondi tal-Unjoni. Huma għandhom jiggarantixxu livell ta’ protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni ekwivalenti għal dak mitlub taħt dan ir-Regolament meta jamministraw il-fondi tal-Unjoni, b'kunsiderazzjoni xierqa għal dawn li ġejjin:
(a)
in-natura tal-kompiti fdati lilhom u l-ammonti involuti;
(b)
ir-riskji finanzjarji involuti;
(c)
il-livell ta’ assigurazzjoni li jirriżulta mis-sistemi, ir-regoli u l-proċeduri tagħhom flimkien mal-miżuri meħuda mill-Kummissjoni sabiex tissorvelja u tappoġġja l-implimentazzjoni tad-dmirijiet fdati lilhom.
2. Bil-għan li jiġu protetti l-interessi finanzjarji tal-Unjoni, l-entitajiet u l-persuni fdati skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1) għandhom, skont il-prinċipju tal-proporzjonalità:
(a)
jistabbilixxu sistema effettiva u effiċjenti ta’ kontroll intern u jiżguraw il-funzjonament tagħha;
(b)
jużaw sistema ta’ kontijiet li tipprovdi informazzjoni preċiża, sħiħa u affidabbli mingħajr dewmien;
(c)
ikunu suġġetti għal awditu indipendenti estern, imwettaq skont l-istandards tal-awditu aċċettati internazzjonalment minn servizz tal-awditjar funzjonalment indipendenti mill-entità jew persuna kkonċernata;
(d)
japplikaw regoli u proċeduri xierqa sabiex jipprovdu finanzjament mill-fondi tal-Unjoni permezz ta’ għotjiet, akkwisti u strumenti finanzjarji;
(e)
jiżguraw, f'konformità mal-Artikolu 35(2), il-pubblikazjoni ex post ta’ informazzjoni dwar ir-riċevituri;
(f)
jiżguraw protezzjoni raġonevoli tad-data personali, kif stabbilit fid-Direttiva 95/46/KE u fir-Regolament (KE) Nru 45/2001.
Persuni fdati skont il-punt (viii) tal-Artikolu 58(1)(c) għandhom jadottaw ir-regoli finanzjarji tagħhom bil-kunsens minn qabel tal-Kummissjoni. Għandhom jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-punti (a) sa (e) ta’ dan il-paragrafu mhux iktar tard minn sitt xhur wara l-bidu tal-mandat tagħhom. Meta fi tmiem dan il-perjodu, jikkonformaw biss parzjalment ma’ dawn ir-rekwiżiti, il-Kummissjoni tista' tieħu miżuri ta’ rimedju xierqa biex tissorvelja u tappoġġja l-implimentazzjoni tal-kompiti fdati lilhom.
3. L-entitajiet u l-persuni fdati skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1) għandhom iwaqqfu, isibu u jikkoreġu irregolaritajiet u frodi meta jkunu qed jesegwixxu kompiti relatati mal-implimentazzjoni tal-baġit tal-Unjoni. Sabiex jagħmlu dan huma għandhom iwettqu, f'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, verifiki ex ante u ex post inkluż, fejn xieraq, kontrolli fuq il-post fuq kampjuni rappreżentattivi u/jew ibbażati fuq ir-riskji tat-tranżazzjonijiet, sabiex jiżguraw li l-azzjonijiet iffinanzjati mill-baġit ikunu verament qed jitwettqu u jiġu implimentati b'mod korrett. Huma għandhom jirkupraw ukoll fondi li ma kellhomx jitħallsu u jressqu proċedimenti legali fejn meħtieġ f'dan ir-rigward.
4. Il-Kummissjoni tista' tissospendi l-ħlasijiet lill-entitajiet u persuni fdati skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1), b'mod partikolari meta jinstabu żbalji sistemiċi li jitfgħu dubju fuq l-affidabilità tas-sistemi ta’ kontroll intern tal-entità jew persuna kkonċernata jew il-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti.
Minkejja l-Artikolu 92, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' jinterrompi l-ħlasijiet lil dawn l-entitajiet jew persuni b'mod sħiħ jew parzjali biex isiru aktar verifiki meta:
(i)
tasal għall-attenzjoni tal-uffiċjal awtorizzanti responsabbli informazzjoni li tindika nuqqas sinifikanti fil-funzjonament tas-sistema ta’ kontroll intern jew li n-nefqa ċċertifikata mill-entità jew persuna kkonċernata hija marbuta ma’ irregolarità serja u ma ġietx ikkoreġuta;
(ii)
l-interruzzjoni hija meħtieġa sabiex jiġi evitat dannu sinifikanti għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
5. Bla ħsara għall-paragrafu 7, l-entitajiet u l-persuni fdati skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1) għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni b'dan li ġej:
(a)
rapport dwar l-implimentazzjoni tad-dmirijiet fdati lilhom;
(b)
il-kontijiet tagħhom imħejjija għall-infiq magħmul fl-eżekuzzjoni tal-kompiti fdati lilhom. Dawk il-kontijiet għandhom ikunu akkumpanjati minn dikjarazzjoni dwar il-ġestjoni li tikkonferma li, fl-opinjoni ta’ dawk responsabbli għall-ġestjoni tal-fondi:
(i)
l-informazzjoni hija ppreżentata kif suppost, kompluta u preċiża;
(ii)
l-infiq ikun intuża għall-fini intenzjonat tiegħu, kif definit fil-ftehimiet ta’ delega jew, meta japplika, fir-regoli speċifiċi għas-setturi,
(iii)
il-proċeduri ta’ kontroll stabbiliti jagħtu l-garanziji neċessarji fir-rigward tal-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti.
(c)
taqsira tar-rapporti finali tal-awditjar u tal-kontrolli kollha mwettqa, inkluża analiżi tan-natura u tal-portata tal-iżbalji u tan-nuqqasijiet identifikati fis-sistemi, u wkoll l-azzjoni korrettiva meħuda jew ippjanata.
Id-dokumenti msemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom ikunu akkumpanjati minn opinjoni ta’ korp indipendenti tal-awditjar, imfassla skont l-istandards tal-awditjar aċċettati fuq livell internazzjonali. Dik l-opinjoni għandha tistabbilixxi jekk il-kontijiet jagħtux stampa vera u ġusta, jekk is-sistemi ta’ kontroll stabbiliti jaħdmux sewwa, u jekk it-tranżazzjonijiet sottostanti humiex legali u regolari. L-opinjoni għandha wkoll tiddikjara jekk l-eżerċizzju tal-awditjar iqajjimx dubju dwar l-affermazzjonijiet li saru fid-dikjarazzjoni ta’ ġestjoni skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu.
Id-dokumenti msemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom jiġu pprovduti lill-Kummissjoni sa mhux iktar tard mill-15 ta’ Frar tas-sena finanzjarja ta’ wara. L-opinjoni msemmija fit-tieni subparagrafu għandha tkun pprovduta lill-Kummissjoni sa mhux iktar tard mill-15 ta’ Marzu.
L-obbligi stabbiliti f'dan il-paragrafu għandhom ikunu bla ħsara għall-ftehimiet konklużi ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali u ma’ pajjiżi terzi. Tali ftehimietgħandhom jinkludu mill-anqas l-obbligu għal tali organizzazzjonijiet internazzjonali u pajjiżi terzi li jipprovdu lill-Kummissjoni kull sena b'dikjarazzjoni li, matul is-sena finanzjarja kkonċernata, il-kontribuzzjoni tal-Unjoni ntużat u ġiet kontabilizzata f'konformità mar-rekwiżiti stabbiliti fil-paragrafu 2 u mal-obbligi stabbiliti f' tali ftehimiet konklużi mal-organizzazzjonijiet internazzjonali jew pajjiż terz rilevanti.
6. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 7, il-Komunità għandha:
(a)
tissorvelja t-twettiq minn dawk il-persuni u dawk l-entitajiet tar-responsabilitajiet tagħhom, partikolarment billi jwettqu awditjar u evalwazzjonijiet tal-implimentazzjoni tal-programm;
(b)
tapplika proċeduri għall-eżami u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet tal-entitajiet u persuni fdati, fejn tiżgura li l-kontijiet ikunu kompluti, preċiżi u veri;
(c)
teskludi mill-finanzjament tal-Unjoni nfiq li l-ħlasijiet għalih saru bi ksur tar-regoli applikabbli.
7. Il-paragrafi 5 u 6 ma għandhomx japplikaw għall-kontribuzzjoni tal-Unjoni lill-entitajiet suġġetti għal proċedura separata ta’ kwittanza skont l-Artikolu 208.
8. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-ġestjoni indiretta, inkluż l-istabbiliment tal-kundizzjonijiet taħt ġestjoni indiretta li, f'konformità magħhom, is-sistemi, ir-regoli u l-proċeduri tal-entitajiet u tal-persuni għandhom ikunu ekwivalenti għal dawk tal-Kummissjoni, id-dikjarazzjonijiet ta’ ġestjoni u d-dikjarazzjoni ta’ konformità, u l-proċeduri għall-eżami u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet u l-esklużjoni mill-finanzjamenti tal-Unjoni tal-infiq li jsir bi ksur tar-regoli applikabbli.
Artikolu 61
Valutazzjonijiet ex ante u ftehimiet ta’ delega
1. Qabel ma l-Kummissjoni tafda kompiti ta’ implimentazzjoni tal-baġit lil entitajiet jew persuni elenkati skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1), hija għandha tikseb provi li r-rekwiżiti tal-punt (a) sa (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 60(2) huma ssodisfati.
Meta jsiru bidliet sostanzjali fis-sistemi jew regoli ta’ entità jew persuna fdata skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1), jew fil-proċeduri li jirrigwardaw il-ġestjoni tal-fondi tal-Unjoni fdati lil dik l-entita' jew persuna, l-entità jew il-persuna kkonċernata għandha tinforma b'dan lill-Kummissjoni mingħajr dewmien. Il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-ftehimiet ta’ delega konklużi mal-entità jew persuna kkonċernata sabiex tiżgura t-tkomplija tar-rispett tar-rekwiżiti stabbiliti fil-punti (a) sa (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 60(2).
2. Sakemm l-entità fdata ma tkunx identifikata fl-att bażiku, il-Kummissjoni għandha tagħżel entità minn waħda mill-kategoriji elenkati fil-punti (ii), (v) (vi) u (vii) tal-Artikolu 58(1)(c) u tieħu kont dovut tan-natura tal-kompiti li għandhom jiġu fdati u tal-esperjenza u l-kapaċità operattiva u finanzjarja tal-entitajiet ikkonċernati. L-għażla għandha tkun trasparenti, iġġustifikata b'motivazzjonijiet oġġettivi u ma għandhiex twassal għal kunflitt ta’ interessi.
3. Il-ftehimiet ta’ delega għandhom jistabbilixxu r-rekwiżiti stabbiliti fil-punti (a) sa (d) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 60(2). Huma għandhom jiddefinixxu b'mod ċar il-kompiti fdati lill-entità u jkun fihom impenn mill-entitajiet jew il-persuni kkonċernati sabiex iwettqu l-obbligazzjonijiet stabbiliti fil-punti (e) sa (f) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 60(2), u ma jwettqu l-ebda att li jista' jwassal għal kunflitt ta’ interessi.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-valutazzjoni ex ante tar-regoli u tal-proċeduri taħt ġestjoni indiretta u l-kontenut tal-ftehimiet ta’ delega.
Artikolu 62
Aġenziji eżekuttivi
1. Il-Kummissjoni tista' tiddelega s-setgħat lill-aġenziji eżekuttivi għall-implimentazzjoni, totalment jew parzjalment, tal-programmi jew tal-proġetti tal-Unjoni, f'isimha u taħt ir-responsabilità tagħha, skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 58/2003 tad-19 ta’ Diċembru 2002 li jfassal l-istatut għall-aġenziji eżekuttivi li jridu jiġu fdati b'ċerti kompiti fit-tmexxija tal-programmi tal-Komunità (16). L-aġenziji eżekuttivi jinħolqu permezz ta’ Deċiżjoni tal-Kummissjoni u jkollhom personalità ġuridika skont id-dritt tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-eżerċizzju tas-setgħat delegati lill-aġenziji eżekuttivi.
2. Id-direttur tal-aġenzija eżekuttiva għandu jimplimenta l-approprjazzjonijiet operattivi korrispondenti taħt ġestjoni diretta.
Artikolu 63
Limiti għad-delega tal-poteri
1. Il-Kummissjoni ma għandhiex tafda kompiti marbuta mal-implimentazzjoni ta’ fondi tal-Unjoni, inkluż il-pagament u l-irkupru, lil entitajiet jew korpi esterni tas-settur privat, minbarra fil-każ imsemmi fil-punti (v), (vi) u (vii) tal-Artikolu 58(1)(c), jew f'każijiet speċifiċi fejn il-ħlasijiet involuti:
(i)
jsiru lil benefiċjarji ddeterminati mill-Kummissjoni;
(ii)
huma suġġetti għal kundizzjonijiet u ammonti stabbiliti mill-Kummissjoni; u
(iii)
ma jinvolvux l-eżerċizzju ta’ diskrezzjoni mill-entità jew korp li jagħmel il-pagamenti.
2. Il-Kummissjoni tista' tafda l-kompiti li ġejjin permezz ta’ kuntratt lil entitajiet jew korpi esterni tas-settur privat li ma għandhomx missjoni ta’ servizzi pubbliku: kompiti ta’ esperjenza teknika u kompiti amministrattivi, preparatorji jew anċillari li la jinvolvu l-eżerċizzju tal-awtorità pubblika u lanqas l-użu tal-poteri diskrezzjonali ta’ ġudizzju.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-assenjazzjoni ta’ kompiti għal ċerti entitajiet jew korpi esterni fis-settur privat b'konformità mar-regoli fil-qasam tal-akkwist stabbiliti fit-Titolu V tal-Parti I.
KAPITOLU 3
Atturi finanzjarji
Taqsima 1
Prinċipju tas-segregazzjoni tad-dmirijiet
Artikolu 64
Segregazzjoni tad-dmirijiet
1. Id-dmirijiet tal-uffiċjal tal-awtorizzazzjoni u tal-uffiċjal tal-kontabbiltà għandhom ikunu segregati u għandhom ikunu reċiprokament esklussivi.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar id-drittijiet u l-obbligi tal-atturi finanzjarji kollha.
Taqsima 2
Uffiċjal awtorizzanti
Artikolu 65
L-uffiċjal awtorizzanti
1. Kull istituzzjoni għandha twettaq id-dmirijiet tal-uffiċjal awtorizzanti.
2. Għall-fini ta’ dan it-Titolu, it-terminu "persunal" jirreferi għal persuni koperti mir-Regolamenti tal-Persunal.
3. Kull istituzzjoni għandha tiddelega, b'konformità mal-kundizzjoni fir-regoli ta’ proċedura tagħha, id-dmirijiet tal-uffiċjal awtorizzanti lil persunal f'livell adegwat. Fir-regoli amministrattivi interni tagħha għandha tindika l-persunal li lilu tiddelega tali dmirijiet, l-ambitu tal-poteri delegati u jekk il-persuni delegati b'dawk il-poteri jistgħu jissottodelegawhom.
4. Il-poteri tal-uffiċjal awtorizzanti għandhom jiġu delegati jew sottodelegati biss lill-persunal.
5. L-uffiċjali awtorizzanti responsabbli għandhom jaġixxu fil-limiti stabbiliti mill-istrument tad-delega jew tas-sottodelega. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' jkun megħjun minn membru wieħed jew aktar tal-persunal fdat, taħt ir-responsabilità tiegħu, li jwettaq ċerti operazzjonijiet meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-baġit u l-preżentazzjoni tal-kontijiet.
6. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega skont it-tieni paragrafu tal-Artikolu 56(2), huma għandhom ikunu suġġetti għall-Kummissjoni bħala l-istituzzjoni responsabbli għad-definizzjoni, l-eżerċizzju, il-monitoraġġ, u l-evalwazzjoni tad-dmirijiet u r-responsabbiltajiet tagħhom bħala uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega. Il-Kummissjoni għandha, fl-istess ħin, tgħarraf lir-Rappreżentant Għoli b'dan.
7. L-uffiċjal awtorizzanti kompetenti jista' jkun megħjun minn persunal fdat, taħt ir-responsabbiltà tiegħu, b'ċerti kompiti meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-baġit u għall-produzzjoni ta’ informazzjoni finanzjarja u dwar il-ġestjoni. Il-persunal li jgħin lill-uffiċjali awtorizzanti responsabbli huwa suġġett għall-Artikolu 57.
8. Kull istituzzjoni għandha tinforma lill-Qorti tal-Awdituri, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill bil-ħatra u r-rilaxx ta’ uffiċjali awtorizzanti b'delega, awdituri interni u uffiċjali tal-kontabilità, u bi kwalunkwe regola interna li tadotta fir-rigward ta’ materji finanzjarji.
9. Kull istituzzjoni għandha tinforma lill-Qorti tal-Awdituri bil-ħatra tal-amministraturi tal-imprest u bid-deċiżjoni ta’ delega skont l-Artikolu 69(1) u l-Artikolu 70.
10. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-assistenza pprovduta lill-uffiċjali awtorizzanti responsabbli u d-dispożizzjonijiet interni li jirregolaw id-delegi.
Artikolu 66
Poteri u dmirijiet tal-uffiċjal awtorizzanti
1. L-uffiċjal awtorizzanti għandu jkun responsabbli f'kull istituzzjoni għall-implimentazzjoni tad-dħul u l-infiq b'konformità mal-prinċipji ta’ ġestjoni finanzjarja tajba u sabiex jiżgura l-konformita' mar-rekwiżiti tal-legalità u r-regolarità jkunu rrispettati.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1 l-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu, f'konformità mal-Artikolu 32 u l-istandards minimi adottati minn kull istituzzjoni u b'kunsiderazzjoni xierqa għar-riskji assoċjati mal-ambjent tal-ġestjoni u n-natura tal-azzjonijiet iffinanzjati, jistabbilixxi l-istruttura organizzattiva u s-sistemi tal-kontroll intern xierqa għat-twettiq tad-dmirijiet tiegħu. L-istabbiliment ta’ din l-istruttura u dawn is-sistemi għandu jkun appoġġjat minn analiżi sħiħa tar-riskju, li tieħu kont tal-effikaċja tagħhom meta mqabbla mal-ispejjeż.
3. Sabiex jimplimenta n-nefqa, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jwettaq l-impenji tal-baġit u l-impenji legali, għandu jivvalida n-nefqa u jawtorizza l-ħlasijiet, u għandu jwettaq il-passi prelimenari għall-implimentazzjoni tal-approprjazzjonijiet.
4. L-implimentazzjoni tad-dħul għandha tinkludi l-preparazzjoni tal-istimi tal-ammonti riċevibbli, l-istabbiliment tal-intitolamenti li għandhom jiġu rkuprati u l-ħruġ tal-ordnijiet tal-irkupru. Fejn ikun xieraq, għandha tinkludi r-rinunzja ta’ intitolamenti stabbiliti.
5. Kull operazzjoni għandha tkun suġġetta għal mill-anqas kontroll ex ante, bbażat fuq analiżi mhux fuq il-post tad-dokumenti u wkoll fuq ir-riżultati disponibbli tal-kontrolli diġà mwettqa, fir-rigward tal-aspetti operattivi u finanzjarji tal-operazzjoni.
Il-kontrolli ex ante għandhom jinkludu l-inizjazzjoni u l-verifikazzjoni tal-operazzjoni.
Għal kull tranżazzjoni, il-verifikazzjoni għandha issir mill-persunal li jkun differenti minn dak li inizja l-operazzjoni. Il-persunal li jwettaq il-verifiki m' għandux ikun subordinat għal membri tal-persunal li inizjaw l-operazzjoni.
6. L-uffiċjal awtorizzanti b'delega jista' jistabbilixxi kontrolli ex post sabiex jivverifika l-operazzjonijiet diġà approvati wara l-kontrolli ex ante. Dawn il-kontrolli jistgħu jkunu organizzati fuq bażi ta’ kampjun skont ir-riskji.
Il-kontrolli ex ante għandhom jitwettqu minn membri tal-persunal li mhumiex dawk responsabbli għall-kontrolli ex post. Il-persunal responsabbli għall-kontrolli ex post ma għandux ikun subordinat għall-membri tal-persunal responsabbli għall-kontrolli ex ante.
Meta l-uffiċjal awtorizzanti b'delega jimplimenta awditjar finanzjarju tal-benefiċjarji bħala kontrolli ex post, ir-regoli tal-awditjar relatati għandhom ikunu ċari, konsistenti u trasparenti, u jirrispettaw id-drittijiet kemm tal-Kummissjoni kif ukoll tal-entitajiet awditjati.
7. Il-persunal responsabbli għall-kontroll tal-ġestjoni tal-operazzjonijiet finanzjarji għandu jkollu ll-kapaċitajiet professjonali meħtieġa. Għandu jirrispetta kodiċi speċifika ta’ normi professjonali stabbilita minn kull istituzzjoni.
8. Jekk membru tal-persunal, involut fl-amministrazzjoni finanzjarja u fil-kontroll tat-tranżazzjonijiet iqis li deċiżjoni li s-superjur tiegħu jirrikjedi minnu li japplika jew li jaqbel magħha tkun irregolari jew tmur kontra l-prinċipji ta’ ġestjoni finanzjarja tajba jew kontra r-regoli professjonali li dak il-membru tal-persunal huwa rikjest li josserva, għandu jinforma lis-superjur ġerarkiku tiegħu b'dan. Jekk il-membru tal-persunal jagħmel dan bil-miktub, is-superjur ġerarkiku għandu jwieġeb bil-miktub. Jekk is-superjur ġerarkiku jonqos milli jieħu azzjoni jew jikkonferma d-deċiżjoni jew l-istruzzjoni inizjali tiegħu u l-membru tal-persunal iqis li tali konferma ma tikkostitwixxix tweġiba raġonevoli għall-problema tiegħu, il-membru tal-persunal għandu jinforma lill-uffiċjal awtorizzanti b'delega bil-miktub. Jekk dan tal-aħħar ma jiħux azzjoni, il-membru tal-persunal għandu jinforma lill-bord rilevanti msemmi fl-Artikolu 73(6).
Fil-każ ta’ kwalunkwe attività illegali, frodi jew korruzzjoni li tista' tippreġudika l-interessi tal-Unjoni, il-membru tal-persunal għandu jinforma lill-awtoritajiet jew korpi maħtura mil-leġislazzjoni applikabbli. Il-kuntratti mal-awdituri esterni li jwettqu awditjar tal-ġestjoni finanzjarja tal-Unjoni għandhom jipprevedu obbligu tal-awditur estern biex jinforma lill-uffiċjal awtorizzanti b'delega bi kwalunkwe suspett ta’ attività illegali, frodi jew korruzzjoni li tista' tippreġudika l-interessi tal-Unjoni.
9. L-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu jirrapporta lill-istituzzjoni tiegħu dwar it-twettiq tad-dmirijiet tiegħu fil-forma ta’ rapport tal-attività annwali, li fih informazzjoni finanzjarja u tal-ġestjoni, inklużi r-riżultati tal-kontrolli, u li jiddikjara li, minbarra kif speċifikat mod ieħor fi kwalunkwe riżerva marbuta ma’ oqsma definiti ta’ dħul u nfiq, għandu assigurazzjoni raġonevoli li:
(a)
l-informazzjoni li hemm fir-rapport tippreżenta stampa vera u ġusta;
(b)
ir-riżorsi assenjati lill-attivitajiet deskritti fir-rapport intużaw għall-finijiet intenzjonati tagħhom u f'konformità mal-prinċipji tal-ġestjoni finanzarja tajba;
(c)
il-proċeduri ta’ kontroll stabbiliti jagħtu l-garanziji neċessarji fir-rigward tal-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti.
Ir-rapport ta’ attivita' għandu jindika r-riżultati tal-operazzjonijiet b'referenza għall-objettivi stabbiliti, ir-riskji assoċjati ma’ dawn l-operazzjonijiet, l-użu li jkun sar mir-riżorsi provduti u l-effiċjenza u l-effikaċja tas-sistemi ta’ kontroll intern, inkluża valutazzjoni ġenerali tal-kostijiet u tal-benefiċċji tal-kontrolli.
Mhux aktar tard mill-15 ta’ Ġunju ta’ kull sena, il-Kummissjoni għandha tibgħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sommarju tar-rapporti annwali ta’ attività għas-sena preċedenti. Ir-rapporti annwali ta’ attività ta’ kull l-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandhom jitqiegħdu wkoll għad-dispożizzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.
10. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar kontrolli ex post u ex ante, iż-żamma ta’ provi dokumentarji, dwar il-kodiċi ta’ standards professjonali, in-nuqqas ta’ azzjoni min-naħa tal-uffiċjal awtorizzanti, it-trażmissjoni tal-informazzjoni lill-uffiċjal tal-kontabilità u r-rapporti dwar proċeduri negozjati.
Artikolu 67
Poteri u dmirijiet tal-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni
1. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega skont l-Artikolu 56(2), huma għandhom jikkoperaw mill-qrib mal-Kummissjoni fir-rigward tal-implimentazzjoni xierqa tal-fondi, sabiex tiġi żgurata b'mod partikolari l-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet finanzjarji, ir-rispett għall-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba fil-ġestjoni tal-fondi u l-ħarsien effettiv tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
Għal dan il-għan, huma għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jipprevjenu kwalunkwe sitwazzjoni li tista' tqiegħed fil-periklu r-responsabbiltà tal-Kummissjoni għall-implimentazzjoni tal-baġit sottodelegat lilhom kif ukoll kwalunkwe kunflitt ta’ prijoritajiet li x'aktarx ikollu impatt fuq l-implimentazzjoni tal-kompiti tal-ġestjoni finanzjarja sottodelegati lilhom.
Meta jinqalgħu sitwazzjoni jew kunflitt tat-tip imsemmi fit-tieni subparagrafu, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jgħarrfu b'dan mingħajr dewmien lid-Diretturi Ġenerali responsabbli tal-Kummissjoni u tas-SEAE. Dawk id-Diretturi Ġenerali għandhom jieħdu passi xierqa biex isibu soluzzjoni għas-sitwazzjoni.
2. Meta Kapijiet ta’ Delegazzjonijiet tal-Unjoni jsibu rwieħhom f'sitwazzjoni kif imsemmija fl-Artikolu 66(8), huma għandhom jirreferu l-kwistjoni għall-bord speċjalizzat għall-irregolaritajiet finanzjarji mwaqqaf skont l-Artikolu 73(6). Fil-każ ta’ kwalunkwe attività illegali, frodi jew korruzzjoni li tista' tippreġudika l-interessi tal-Komunità, huma għandhom jinfurmaw lill-awtoritajiet u l-korpi maħtura mil-leġislazzjoni applikabbli.
3. Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni li jkunu qed jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega skont l-Artikolu 56(2) għandhom jagħmlu rapporti lill-uffiċjal awtorizzanti b'delega tagħhom sabiex dan ikun jista' jintegra r-rapporti tagħhom fir-rapport annwali ta’ attività tiegħu msemmi fl-Artikolu 66(9). Ir-rapporti tal-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jinkludu informazzjoni dwar l-effiċjenza u l-effikaċja tas-sistemi ta’ kontroll interni stabbiliti fid-Delegazzjoni tagħhom, kif ukoll dwar il-ġestjoni ta’ operazzjonijiet sottodelegati lilhom, u jipprovdu l-assigurazzjoni msemmija fl-Artikolu 73(5). Dawk ir-rapporti għandhom jiġu mehmuża bħala annessi mar-rapport annwali tal-attività tal-uffiċjal awtorizzanti b'delega, u għandhom ikunu disponibbli għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill b'kont dovut meħud, fejn ikun xieraq, tal-kunfidenzjalità tagħhom.
Il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jikkoperaw b'mod sħiħ mal-istituzzjonijiet involuti fil-proċedura ta’ kwittanza u jipprovdu, kif xieraq, kwalunkwe informazzjoni addizzjonali neċessarja. F'dan il-kuntest, jistgħu jintalbu jattendu laqgħat tal-korpi rilevanti u jassistu lill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli b'delega.
4. Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni li jkunu qed jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega skont l-Artikolu 56(2) għandhom iwieġbu għal kwalunkwe talba mill-uffiċjal awtorizzanti b'delega tal-Kummissjoni fuq talba tagħha stess jew, fil-kuntest tal-kwittanza, fuq talba mill-Parlament Ewropew.
5. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li setgħat sottodelegati mhumiex ta’ detriment għall-proċedura ta’ kwittanza, skont l-Artikolu 319 TFUE.
Taqsima 3
Uffiċjal tal-kontabilità
Artikolu 68
Poteri u dmirijiet tal-uffiċjal tal-kontabilità
1. Kull istituzzjoni għandha tappunta uffiċjal tal-kontabilità li għandu jkun responsabbli f'kull istituzzjoni għal dan li ġej:
(a)
għall-implimentazzjoni adegwata tal-ħlasijiet, għall-ġbir tad-dħul u għall-irkupru tal-ammonti stabbiliti bħala riċevibbli;
(b)
jipprepara u jippreżenta l-kontijiet f'konformità mat-Titolu IX tal-Parti I;
(c)
iżomm il-kontijiet f'konformità mat-Titolu IX tal-Parti I;
(d)
jistabbilixxi, f'konformità mat-Titolu IX, il-proċeduri tal-kontijiet u l-karta tal-kontijiet skont it-Titolu IX tal-Parti I;
(e)
jistabbilixxi u jivvalida s-sistemi tal-kontijiet u meta xieraq is-sistemi tal-validazzjoni stabbiliti mill-uffiċjal awtorizzanti, sabiex iforni jew jiġġustifika l-informazzjoni tal-kontijiet; f'dan ir-rigward l-uffiċjal tal-kontabilità għandu jingħata s-setgħa biex jivverifika fi kwalunkwe żmien ir-rispett tal-kriterji ta’ validazzjoni;
(f)
amministrazzjoni tat-teżor.
Ir-responsabbiltajiet tal-uffiċjal tal-kontabilità tas-SEAE għandhom jikkonċernaw biss it-taqsima tas-SEAE tal-baġit kif implimentat mis-SEAE. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni jibqa' responsabbli għat-taqsima tal-Kummissjoni tal-baġit kollha kemm hi, inklużi l-operazzjonijiet ta’ kontabilità li jirrigwardaw l-approprazzjonijiet mgħoddija b'sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni.
L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu, suġġett għall-Artikolu 213, jaġixxi wkoll bħala l-uffiċjal tal-kontabilità tas-SEAE fir-rigward tal-implimentazzjoni tat-taqsima tas-SEAE tal-baġit.
2. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jkun responsabbli li jistabbilixxi r-regoli tal-kontabilità u l-karta armonizzata tal-kontijiet f'konformità mat-Titolu IX tal-Parti I.
3. L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jakkwista mingħand l-uffiċjali awtorizzanti li l-informazzjoni kollha meħtieġa għall-produzzjoni ta’ kontijiet li jagħtu stampa vera u ġusta tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-Istituzzjonijiet u tal-implimentazzjoni tal-baġit. L-uffiċjali awtorizzanti għandu jiggarantixxi l-affidabbiltà ta’ tali informazzjoni.
4. Qabel l-adozzjoni tal-kontijiet mill-istituzzjoni jew korp imsemmi fl-Artikolu 208, l-uffiċjal tal-kontabilità għandu jiffirmahom u b'hekk jiċċertifika li huwa jew hija għandu jew għandha assigurazzjoni raġonevoli li l-kontijiet jippreżentaw stampa vera u ġusta tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-istituzzjoni jew korp imsemmi fl-Artikolu 208.
Għal dak il-fini, l-uffiċjal tal-kontabilità għandu jivverifika li l-kontijiet tħejjew skont ir-regoli msemmija fl-Artikolu 143 u l-proċeduri tal-kontabilità, imsemmija fil-punt (d) tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, u li d-dħul u l-infiq kollu jkunu ddaħħlu fil-kontijiet.
L-uffiċjali awtorizzanti b'delega għandhom jgħaddu kwalunkwe informazzjoni li l-uffiċjal tal-kontabilità għandu bżonn biex ikun jista' jwettaq id-dmirijiet tiegħu.
L-uffiċjali awtorizzanti għandhom jibqgħu totalment responsabbli għall-użu xieraq tal-fondi li jamministraw, il-legalità u r-regolarità tan-nefqa taħt il-kontroll tagħhom u l-kompletezza u l-preċiżjoni tal-informazzjoni mgħoddija lill-uffiċjal tal-kontabilità.
5. L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jingħata l-poter sabiex jikkontrolla l-informazzjoni li tasal kif ukoll li jwettaq kwalunkwe kontroll ieħor li jqis meħtieġ sabiex jiffirma l-kontijiet.
L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jagħmel riżervi, jekk ikun meħtieġ, u jispjega eżattament in-natura u l-ambitu ta’ tali riżervi.
6. Ħlief fejn huwa previst mod ieħor f'dan ir-Regolament, l-uffiċjal tal-kontabilità biss għandu jkollu s-setgħa li jamministra l-flus kontanti u l-ekwivalenti għall-flus kontanti. L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jkun responsabbli għas-salvagwardja tagħhom.
7. Fi ħdan l-implimentazzjoni tal-programm jew azzjoni, jistgħu jinfetħu kontijiet fiduċjarji f'isem il-Kummissjoni sabiex tkun possibbli l-ġestjoni tagħhom minn entità fdata skont il-punti (ii), (iii), (v) jew (vi) tal-Artikolu 58(1)(c).
Tali kontijiet għandhom jinfetħu taħt ir-responsabbiltà tal-uffiċjal awtorizzanti responsabbli mill-implimentazzjoni tal-programm jew azzjoni bi qbil mal-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni.
Tali kontijiet huma ġestiti taħt ir-responsabbiltà tal-uffiċjal awtorizzanti.
8. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jistabbilixxi r-regoli għall-ftuħ, il-ġestjoni u l-għeluq tal-kontijiet fiduċjarji u l-użu tagħhom.
9. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati li jikkonċernaw is-setgħat u d-dmirijiet tal-uffiċjal tal-kontabilità, inkluż il-ħatra tiegħu u t-temma tad-dmirijiet, l-opinjoni dwar is-sistemi ta’ kontabilità u tal-inventarju, il-ġestjoni tal-kontijiet tat-teżor jew bankarji, il-firem fil-kontijiet, il-ġestjoni ta’ bilanċi tal-kontijiet, l-operazzjonijiet ta’ trasferiment u konverżjoni, il-metodi ta’ ħlas, fajls dwar l-identità ġuridika u ż-żamma ta’ provi dokumentarji.
Artikolu 69
Poteri li jistgħu jiġi ddelegati mill-uffiċjal tal-kontabilità
L-uffiċjal tal-kontabilità jista', fit-twettiq tad-doveri tiegħu, jiddelega ċerti kompiti lil persunal subordinat.
L-istrument tad-delega għandu jistabbilixxi dawk il-kompiti.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-persuni bis-setgħa li jamministraw kontijiet f'unità lokali.
Taqsima 4
Amministratur tal-imprest
Artikolu 70
Kontijiet tal-imprest
1. Il-kontijiet tal-imprest jistgħu jitwaqqfu għall-ġbir ta’ dħul għajr ir-riżorsi proprji u għall-ħlas ta’ somom żgħar kif iddefinit fl-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament.
Madankollu, fil-qasam tal-għajnuna għall-ġestjoni tal-kriżijiet u tal-operazzjonijiet għall-għajnuna umanitarja skont it-tifsira tal-Artikolu 128, il-kontijiet tal-imprest jistgħu jintużaw mingħajr ebda limitu fuq l-ammont waqt li jirrispettaw il-livell ta’ approprjazzjonijiet deċiż mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill dwar il-linja tal-baġit li jikkorrispondi magħhom għas-sena finanzjarja attwali.
2. Il-kontijiet tal-imprest għandhom ikunu dotati mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-istituzzjoni u għandhom jitpoġġew taħt ir-responsabbiltà ta’ amministraturi tal-imprest maħturin mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-istituzzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward il-kundizzjonijiet tal-kontijiet tal-imprest, inklużi l-ammonti massimi li għandhom jitħallsu mill-amministraturi tal-imprest u r-regoli anki għall-azzjonijiet esterni, fosthom ir-regoli li jirrigwardaw l-għażla tal-amministraturi tal-imprest, id-dotazzjoni tal-kontijiet tal-imprest, verifiki min-naħa tal-uffiċjali awtorizzanti u tal-kontabilità kif ukoll ir-rispett tal-proċeduri tal-akkwist. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-ħolqien ta’ kontijiet tal-imprest u ta’ amministraturi tal-imprest fid-Delegazzjonijiet tal-Unjoni.
KAPITOLU 4
Responsabbiltà tal-atturi finanzjarji
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 71
Irtirar ta’ delegi u sospensjoni tal-kompiti mogħtija lill-uffiċjali awtorizzanti
1. lL-uffiċjali awtorizzanti responsabbli jistgħu fi kwalunkwe waqt ikollhom id-delega jew is-sottodelega tagħhom imneħħija temporanjament jew definittivament mill-awtorità li taħtarhom.
2. L-uffiċjal tal-kontabilità jew l-amministratturi tal-imprest, jew it-tnejn, jista' fi kwalunkwe waqt ikun sospiż temporanjament jew definittivament mid-dmirijiet tiegħu mill-awtorità li tkun ħatret lill-uffiċjal tal-kontabilità.
3. Dan l-Artikolu għandu jkun bla ħsara għal kwalunkwe azzjoni dixxiplinari meħuda fir-rigward tal-atturi finanzjarji msemmija fil-paragrafi 1 u 2
Artikolu 72
Responsabbiltà tal-uffiċjal awtorizzanti għal attività illegali, frodi jew korruzzjoni
1. Dan il-Kapitolu huma bla ħsara għal kwalunkwe responsabbiltà taħt id-dritt kriminali, li l-atturi finanzjarji msemmijin fl-Artikolu 71 jistgħu jeħlu kif previst fid-dritt nazzjonali applikabbli u fid-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni u dwar il-ġlieda kontra l-korruzzjoni li tinvolvi uffiċjali tal-Unjoni jew uffiċjali tal-Istati Membri.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikoli 73, 74 u 75 ta’ dan ir-Regolament, kull wieħed mill-uffiċjali awtorizzanti responsabbli, mill-uffiċjali tal-kontabilità jew l-amministraturi tal-imprest għandhom ikunu soġġetti għal azzjoni dixxiplinari u ħlas ta’ kumpens kif stabbilit fir-Regolamenti tal-Persunal. Fil-każ ta’ attività illegali, frodi jew korruzzjoni li jistgħu jkunu ta’ ħsara għall-interessi tal-Unjoni, il-kwistjoni għandha tkun ippreżentata lill-awtoritajiet u lill-korpi nnominati bil-leġislazzjoni applikabbli, partikolarment lill-OLAF.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-responsabbiltà tal-uffiċjali awtorizzanti, l-uffiċjali tal-kontabilità u l-amministraturi tal-imprest f'każ ta’ attività illegali, frodi jew korruzzjoni.
Taqsima 2
Regoli applikabbli għall-uffiċjali awtorizzanti responsabbli
Artikolu 73
Regoli applikabbli għall-uffiċjali awtorizzanti
1. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jkun soġġett għall-ħlas ta’ kumpens kif stipulat fir-Regolamenti tal-Persunal.
2. L-obbligu li jitħallas kumpens għandu partikolarment japplika jekk l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, jew b'mod intenzjonat jew minħabba traskuraġni serja min-naħa tiegħu:
(a)
jiddetermina li għandhom jiġu rkuprati intitolamenti jew joħroġ ordnijiet ta’ rkupru, jikkommetti nefqa jew jiffirma ordni ta’ ħlas mingħajr ma jkun konformi ma’ dan ir-Regolament jew l-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament;
(b)
jonqos milli jfassal dokument li jistabbilixxi ammont riċevibbli, jittraskura milli joħroġ ordni ta’ rkupru jew jittardja l-ħruġ tagħha jew jittardja l-ħruġ ta’ ordni għal ħlas, u b'hekk jesponi lill-istituzzjoni għal azzjoni ċivili minn partijiet terzi.
3. Uffiċjal awtorizzanti b'delega jew b'sottodelega li jikkonsidra li deċiżjoni li jkun fir-responsabilità tiegħu li għandu jieħu tkun irregolari jew kontra l-prinċipji tal-amministrazzjoni finanzjarja tajba, għandu jinforma b'dan bil-miktub lill-awtorità tad-delega. Jekk l-awtorità tad-delega mbagħad tagħti bil-miktub struzzjoni motivata lill-uffiċjal awtorizzanti b'delega jew b'sottodelega biex jieħu d-deċiżjoni, dak l-uffiċjal awtorizzanti ma għandux jinżamm responsabbli.
4. Fil-każ ta’ sottodelega fl-ambitu tas-servizzi tiegħu, l-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu jibqa' responsabbli għall-effiċjenza u l-effikaċja tas-sistemi tal-ġestjoni u ta’ kontroll interni stabbiliti u għall-għażla tal-uffiċjal awtorizzanti b'sottodelega.
5. Fil-każ ta’ sottodelega lill-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni, l-uffiċjali awtorizzanti b'delega għandhom ikunu responsabbli għad-definizzjoni tas-sistemi tal-ġestjoni u l-kontroll interni fis-seħħ, kif ukoll l-effiċjenza u l-effikaċja tagħhom. Il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu responsabbli għat-twaqqif u l-funzjonament adegwat ta’ dawk is-sistemi, skont l-istruzzjonijiet tal-uffiċjal awtorizzanti b'delega, u għall-ġestjoni tal-fondi u l-operazzjonijiet li dawn jeżegwixxu fid-Delegazzjoni tal-Unjoni taħt ir-responsabilità tagħhom. Qabel ma jibdew jaqdu dmirijiethom, huma għandhom isegwu korsijiet speċifiċi ta’ taħriġ dwar il-kompiti u r-responsabilitajiet tal-uffiċjali awtorizzanti u dwar l-implimentazzjoni tal-baġit.
Il-kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jirrapportaw dwar ir-responsabbiltajiet tagħhom skont l-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu f'konformità mal-Artikolu 67(3).
Kull sena, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni għandhom jipprovdu lill-uffiċjal awtorizzanti b'delega tal-Kummissjoni l-assigurazzjoni dwar is-sistemi tal-ġestjoni u l-kontroll interni stabbiliti fid-Delegazzjoni tagħhom, kif ukoll dwar il-ġestjoni tal-operazzjonijiet sottodelegati lilhom, u r-riżultati tagħhom, sabiex jippermettu lill-uffiċjal awtorizzanti jifformula d-dikjarazzjoni ta’ assigurazzjoni kif previst fl-Artikolu 66(9).
6. Kull istituzzjoni għandha tistabbilixxi bord speċjalizzat għall-irregolaritajiet finanzjarji jew tipparteċipa f'bord konġunt imwaqqaf minn diversi istituzzjonijiet. Il-bordijiet għandhom jiffunzjonaw indipendentement u jiddeterminaw jekk tkunx seħħet irregolarità finanzjarja u x'għandhom ikunu l-konsegwenzi, jekk dan ikun il-każ.
Fuq il-bażi tal-opinjoni ta’ dan il-grupp, l-istituzzjoni għandha tiddeċiedi jekk tagħtix bidu għal proċedimenti għal azzjoni dixxiplinari jew tal-ħlas ta’ kumpens. Jekk il-grupp jintebaħ bi problemi sistemiċi, dan għandu jibgħat rapport b'rakkomandazzjonijiet lill-uffiċjal awtorizzanti u lill-uffiċjal awtorizzanti b'delega, sakemm dan tal-aħħar ma jkunx il-persuna involuta, kif ukoll lill-awditur intern.
7. Meta l-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega skont l-Artikolu 56(2), il-bord speċjalizzat għall-irregolaritajiet finanzjarji mwaqqaf mill-Kummissjoni skont il-paragrafu 6 ta’ dan l-Artikolu għandu jkun kompetenti għall-każijiet imsemmija fl-Artikolu 56(2).
Jekk il-grupp jintebaħ bi problemi sistematiċi, dan għandu jibgħat rapport b'rakkomandazzjonijiet lill-uffiċjal awtorizzanti, lir-Rappreżentant Għoli u lill-uffiċjal awtorizzanti b'delega tal-Kummissjoni, sakemm dan tal-aħħar ma jkunx il-persuna involuta, kif ukoll lill-awditur intern.
Abbażi tal-opinjoni tal-bord, il-Kummissjoni tista' titlob lir-Rappreżentant Għoli biex jibda, fil-kapaċità tar-Rappreżentant Għoli bħala awtorità tal-ħatra, proċedimenti għal azzjoni dixxiplinari jew għal ħlas ta’ kumpens kontra l-uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega jekk l-irregolaritajiet jirrigwardaw il-kompetenzi tal-Kummissjoni mgħoddija lilhom b'sottodelega. F'tali każ, ir-Rappreżentant Għoli għandu jieħu azzjoni xierqa skont ir-Regolamenti tal-Persunal biex jinforza d-deċiżjonijiet dwar l-azzjoni dixxiplinari jew il-ħlas ta’ kumpens, kif rakkomandat mill-Kummissjoni.
L-Istati Membri għandhom jappoġġaw b'mod sħiħ lill-Unjoni fl-infurzar ta’ kwalunkwe responsabbiltà skont l-Artikolu 22 tar-Regolamenti tal-Persunal ta’ persunal temporanju li għalih japplika l-punt (e) tal-Artikolu 2 tal-Kundizzjonijiet tal-Impjieg tal-Aġenti l-Oħra tal-Komunitajiet Ewropej.
8. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati applikabbli lill-uffiċjali awtorizzanti b'delega, inkluża l-konferma tal-istruzzjonijiet u r-rwol tal-Bord dwar l-Irregolaritajiet Finanzjarji.
Taqsima 3
Regoli applikabbli għall-uffiċjali tal-kontabilità u l-amministraturi tal-imprest
Artikolu 74
Regoli applikabbli għall-uffiċjali tal-kontabilità
1. Uffiċjal tal-kontabilità jista' jkun soġġett għal azzjoni dixxiplari u ħlas ta’ kumpens, kif stabbilit fi u skont il-proċeduri fir-Regolamenti tal-Persunal. Uffiċjal tal-kontabilità jista', b'mod partikolari, isir soġġett għal dan bħala riżultat ta’ kwalunkwe waħda mill-forom li ġejjin ta’ kondotta ħażina minn naħa tiegħu:
(a)
telf jew ikkawżar ta’ danni lil fondi, assi jew dokumenti li jkun qiegħed jieħu ħsieb;
(b)
bdil ta’ kontijiet bankarji jew kontijiet kurrenti postali b'mod żbaljat
(c)
irkuprar jew ħlas ta’ ammonti li ma jkunux konformi mal-ordnijiet għall-irkupru jew ordnijiet għall-ħlas korrispondenti;
(d)
huwa jonqos milli jiġbor id-dħul dovut.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-responsabbiltà tal-uffiċjali tal-kontabilità fil-każ ta’ forom oħra ta’ kondotta ħażina.
Artikolu 75
Regoli applikabbli għall-amministraturi tal-imprest
1. Amministratur tal-imprest għandu jkun soġġett għal azzjoni dixxiplinari u l-ħlas ta’ kumpens, kif stabbilit u b'konformità mal-proċeduri fir-Regolamenti tal-Persunal. B'mod partikolari, Amministratur tal-imprest jista' jagħmel lilu nnifsu soġġett għal dan bħala riżultat ta’ kwalunkwe waħda mill-forom li ġejjin ta’ kondotta ħażina minn naħa tiegħu:
(a)
telf jew ikkawżar ta’ danni lil fondi, assi jew dokumenti li jkun qiegħed jieħu ħsieb;
(b)
nuqqas ta’ provi dokumentarji adegwati għall-ħlasijiet li jkun għamel;
(c)
ħlasijiet magħmula lil persuni li mhumiex intitolati għal tali ħlasijiet;
(d)
huwa jonqos milli jiġbor id-dħul dovut.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-responsabbiltà tal-amministratur tal-imprest fil-każ ta’ forom oħra ta’ kondotta ħażina.
KAPITOLU 5
Operazzjonijiet ta' dħul
Taqsima 1
Tqegħid għad-dispożizzjoni tar-riżorsi proprji
Artikolu 76
Riżorsi proprji
1. Estimu tad-dħul kostitwit mir-riżorsi proprji, kif imsemmi fid-Deċiżjoni 2007/436/KE, Euratom jkun rreġistrat fil-baġit f'euro. Dan għandu jkun disponibbli b'konformità mar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1150/2000.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati applikabbli lir-riżorsi proprji.
Taqsima 2
Stima tal-ammonti riċevibbli
Artikolu 77
Stima tal-ammonti riċevibbli
1. Meta l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jkollu informazzjoni suffiċjenti u affidabbli fir-rigward ta’ kwalunkwe miżura jew sitwazzjoni li jistgħu jwasslu biex ikun hemm ammont dovut lill-Unjoni, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jagħmel stima tal-ammont riċevibbli.
2. L-istima tal-ammont riċevibbli għandha tkun aġġustata mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli malli dan isir jaf b'avveniment li jimmodifika l-miżura jew is-sitwazzjoni li wasslet li ssir l-istima.
Meta jistabbilixxi l-ordni ta’ rkupru dwar miżura jew sitwazzjoni li qabel kienet wasslet fi stima tal-ammonti riċevibbli, tali stima għandha tiġi aġġustata skont dan mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli.
Jekk l-ordni ta’ rkupru jsir għall-istess ammont bħall-istima oriġinali tal-ammonti riċevibbli, tali stima għandha titnaqqas għal żero.
3. B'deroga mill-paragrafu 1, l-ebda stimi tal-ammont riċevibbli ma għandhom isiru qabel mal-Istati Membri jpoġġu għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni l-ammonti tar-riżorsi proprji kif definiti fid-Deċiżjoni 2007/436/KE, Euratom li huma mħallsa f'intervalli stabbiliti mill-Istati Membri. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu joħroġ ordni ta’ rkupru fir-rigward ta’ dawk l-ammonti.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati għall-istima tal-ammonti riċevibbli.
Taqsima 3
Stabbiliment tal-ammonti riċevibbli
Artikolu 78
Stabbiliment tal-ammonti riċevibbli
1. L-istabbiliment ta’ ammont riċevibbli huwa l-att li bih l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli:
(a)
jivverifika li d-dejn jeżisti;
(b)
jiddetermina jew jivverifika r-realtà u l-ammont tad-dejn;
(c)
jivverifika l-kundizzjonijiet li fihom ikun dovut id-dejn.
2. Ir-riżorsi proprji mqiegħda għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni u kull ammont riċevibbli li huwa identifikat bħala li jkun ċert, ta’ ammont fiss u dovut għandu jkun stabbilit b'ordni ta’ rkupru lill-uffiċjal tal-kontabilità segwit b'nota ta’ debitu mibgħuta lid-debitur, it-tnejn imħejjija mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli.
3. L-ammonti li jitħallsu bi żball għandhom jiġu rkuprati.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-istabbiliment tal-ammonti riċevibbli, inklużi l-proċedura u provi dokumentarji, u l-interessi għal inadempjenza fil-ħlas.
Taqsima 4
Awtorizzazzjoni tal-irkupru
Artikolu 79
Awtorizzazzjoni tal-irkupru
1. L-awtorizzazzjoni tal-irkupru hija att li permezz tiegħu l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jagħti struzzjonijiet lill-uffiċjal tal-kontabilità, bil-ħruġ ta’ ordni ta’ rkupru, sabiex jirkupra ammont riċevibbli li l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jkun stabbilixxa.
2. L-istituzzjoni tista' formalment tistabbilixxi ammont bħala riċevibbli minn persuni għajr Stati Membri permezz ta’ deċiżjoni li għandha tkun inforzabbli skont it-tifsira tal-Artikolu 299 TFUE.
Jekk il-protezzjoni effiċjenti u f'waqtha tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni teħtieġ hekk, il-Kummissjoni tista' wkoll, f'ċirkostanzi eċċezzjonali, tadotta tali deċiżjoni infurzabbli għall-ġid tal-istituzzjonijiet l-oħra fuq talba tagħhom fir-rigward tal-pretensjonijiet dwar il-persunal li għalih japplikaw ir-Regolamenti tal-Persunal.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-istabbiliment tal-ordni ta’ rkupru.
Taqsima 5
Irkupru
Artikolu 80
Regoli dwar l-irkupru
1. L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jaġixxi fuq ordnijiet għall-irkupru għal ammonti riċevibbli li jkunu ġew iddeterminati b'mod xieraq mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli. L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jeżerċita diliġenza dovuta sabiex jiżgura li l-Unjoni tirċievi d-dħul tagħha u għandu jara li d-drittijiet tagħha jkunu ssalvagwardjati.
L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jirkupra ammonti billi jpaċihom ma’ pretensjonijiet ekwivalenti li l-Unjoni jkollha fuq kull debitur li hu wkoll għandu pretensjoni kontra l-Unjoni. Tali pretensjonijiet għandhom jkunu ċerti, ta’ ammont fiss u eżegwibbli.
2. Fejn l-uffiċjal awtorizzanti b’ delega jkun qiegħed jippjana li jirrinunzja għal jew parzjalment jirrinunzja għal irkupru ta’ xi ammont riċevibbli stabbilit, huwa għandu jiżgura li r-rinunzja ssir sewwa u li tkun konformi mal-prinċipji tal-ġestjoni finanzjarja tajba u tal-proporzjonalità. Id-deċiżjoni ta’ rinunzja għandha tiġi ssostanzjata. L-uffiċjal awtorizzanti jista' jiddelega d-deċiżjoni tar-rinunzja.
L-uffiċjal awtorizzanti b’ delega jista' jħassar ammont riċevibbli stabbilit b'mod sħiħ jew parzjali. Il-kanċellazzjoni parzjali ta’ ammont riċevibbli stabbilit ma timplikax rinunzja għal intitolament stabbilit tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-mod ta’ rkupru, inkluż l-irkupru permezz ta’ tpaċija, proċedura ta’ rkupru fl-adempjenza ta’ ħlas volontarju, żmien addizzjonali għall-ħlas, irkupru ta’ multi u penali oħrajn, rinunzja tal-irkupru u kanċellazzjoni ta’ ammont riċevibbli stabbilit.
3. L-Istati Membri għandhom, fl-ewwel lok, ikunu responsabbli mit-twettiq ta’ kontrolli u awditjar u mill-irkupru tal-ammonti minfuqa indebitament, kif previst fir-regoli speċifiċi għas-setturi. Sal-punt li l-Istati Membri jidentifikaw u jikkoreġu l-irregolaritajiet huma stess, għandhom ikunu eżenti mill-korrezzjonijiet finanzjarji min-naħa tal-Kummissjoni fir-rigward ta’ tali irregolaritajiet.
4. Il-Kummissjoni għandha tapplika korrezzjonijiet finanzjarji għall-Istati Membri sabiex teskludi mill-finanzjamenti tal-Unjoni l-infiq li jkun jikser id-dritt applikabbli. Il-Kummissjoni għandha ssejjes il-korrezzjonijiet finanzjarji tagħha fuq l-identifikazzjoni tal-ammonti minfuqa indebitament, u l-implikazzjonijiet finanzjarji għall-baġit. Meta dawn l-ammonti ma jistgħux jiġu identifikati b'mod preċiż, il-Kummissjoni tista' tapplika korrezzjonijiet estrapolati jew b'rata fissa skont ir-regoli speċifiċi għas-setturi.
Il-Kummissjoni għandha, fid-deċiżjoni tagħha dwar l-ammont ta’ korrezzjoni finanzjarja, tqis in-natura u l-gravità tal-ksur tad-dritt applikabbli kif ukoll l-implikazzjonijiet finanzjarji għall-baġit, inkluż fil-każ tan-nuqqasijiet fis-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll.
Il-kriterji biex jiġu definiti l-korrezzjonijiet finanzjarji u l-proċedura li għandha tkun applikata jistgħu jkunu stabbiliti fir-regoli speċifiċi għas-setturi.
5. Il-metodoloġija għall-applikazzjoni tal-korrezzjonijiet estrapolati jew b'rata fissa għandha tkun stabbilita skont ir-regoli speċifiċi għas-setturi bil-għan li l-Kummissjoni tkun tista' tħares l-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
Artikolu 81
Perjodu ta’ limitazzjoni
1. Bla ħsara għad-dispożizzjonijiet ta’ regolamenti speċifiċi u l-applikazzjoni tad-Deċiżjoni 2007/436/KE, Euratom, id-drittijiet tal-Unjoni fir-rigward ta’ partijiet terzi u d-drittijiet ta’ partijiet terzi fir-rigward tal-Unjoni għandhom ikunu soġġetti għal perjodu ta’ limitazzjoni ta’ ħames snin.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-perjodu ta’ limitazzjoni.
Artikolu 82
Trattament nazzjonali għall-intitolamenti tal-Unjoni
Fil-każ ta’ proċedimenti ta’ insolvenza, l-intitolamenti tal-Unjoni għandhom jingħataw l-istess trattament preferenzjali bħall-intitolamenti tal-istess natura dovuti lil korpi pubbliċi fl-Istati Membri fejn ikunu qed isiru l-proċedimenti ta’ rkupru.
Artikolu 83
Multi, penali u mgħax dovut impost mill-Kummissjoni
1. Ammonti riċevuti bħala multi, penali u sanzjonijiet, u kull imgħax jew dħul dovut jew dħul ieħor iġġenerat minnhom ma għandhomx ikunu rreġistrati bħala dħul tal-baġit sakemm id-deċiżjonijiet li jimponuhom jistgħu jkunu mħassra mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
2. L-ammonti msemmijin fil-paragrafu 1 għandhom jiġu rreġistrati bħala dħul tal-baġit mill-aktar fis possibbli u mhux aktar tard mis-sena ta’ wara l-eżawriment tar-rimedji kollha legali. L-ammonti li għandhom ikunu rritornati lill-entità li ħallsithom, b'segwitu għal sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropa, ma għandhomx jiġu rreġistrati bħala dħul tal-baġit.
3. Il-paragrafu 1 ma għandux japplika għad-deċiżjonijiet rigward l-approvazzjoni ta’ kontijiet jew korrezzjonijiet finanzjarji.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-ammonti rċevuti permezz ta’ multi, penali u mgħax dovut.
KAPITOLU 6
Operazzjonijiet ta' nfiq
Artikolu 84
Deċiżjoni ta’ finanzjament
1. Kull element tan-nefqa għandu jiġi impenjat, validat, awtorizzat u mħallas.
2. Ħlief fil-każ ta’ approprjazzjoniet li jistgħu jiġu implimentati skont il-punt (e) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 54(2), l-impenn tan-nefqa għandu jkun preċedut b'deċiżjoni finanzjarja adottata mill-istituzzjoni jew mill-awtoritajiet li lilhom il-poteri jkunu ġew delegati mill-istituzzjoni.
3. Id-deċiżjoni ta’ finanzjament imsemmija fil-paragrafu 2 għandha tispeċifika l-objettiv segwit, ir-riżultati mistennija, il-metodu ta’ implimentazzjoni u l-ammont totali tagħha. Hija għandha tinkludi wkoll deskrizzjoni tal-azzjonijiet li jridu jiġu ffinanzjati u indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull azzjoni, u kalendarju indikattiv għall-implimentazzjoni.
Fil-każ ta’ ġestjoni indiretta, id-deċiżjoni ta’ finanzjament għandha wkoll tispeċifika l-entità jew il-persuna fdata skont l-Artikolu 58(1), il-kriterji użati biex tintgħażel l-entità jew persuna u l-kompiti fdati lil dik il-persuna jew entità.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar deċiżjonijiet ta’ finanzjament.
Taqsima 1
Impenn ta' nfiq
Artikolu 85
Tipi ta’ impenji
1. Impenn tal-baġit huwa l-operazzjoni li biha l-approprjazzjoni meħtieġa sabiex tkopri l-ħlasijiet sussegwenti sabiex ikunu onorat impenji legali hija rriservata.
Impenn legali huwa att li bih l-uffiċjal awtorizzanti jidħol fi, jew jistabbilixxi, obbligu li jirriżulta fi spiża.
L-impenn tal-baġit u l-impenn legali għandhom ikunu adottati mill-istess uffiċjal awtorizzanti, minbarra f'każi debitament ġustifikati kif stipulat fl-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar it-tipi ta’ impenn, l-adozzjoni ta’ impenji globali, il-firma unika u l-infiq amministrattiv kopert minn impenji provviżorji.
3. L-impenji tal-baġit għandhom jidħlu f'waħda minn dawn il-kategoriji li ġejjin:
(a)
individwali: l-impenn tal-baġit huwa individwali meta l-benefiċjarju u l-ammont tan-nefqa huma magħrufa;
(b)
globali: l-impenn tal-baġit huwa globali meta għall-anqas wieħed mill-elementi meħtieġa biex ikun identifikat l-impenn individwali jkun għadu mhux magħruf;
(c)
provviżorju: l-impenn tal-baġit huwa provviżorju meta huwa intiż biex ikopri n-nefqa msemmija fl-Artikolu 170 jew nefqa amministrattiva ta’ rutina u jew l-ammont jew il-benefiċjarji finali ma jkunux magħrufa b'mod definittiv.
4. L-impenji tal-baġit għal azzjonijiet li jestendu għal aktar minn sena finanzjarja waħda jistgħu jkunu maqsuma matul diversi snin f'siltiet annwali biss meta l-att bażiku hekk jipprovdi jew fejn ikunu relatati man-nefqa amministrattiva.
Artikolu 86
Regoli applikabbli għall-impenji
1. Fir-rigward ta’ kwalunkwe miżura li tista' twassal għal nefqa debitabbli lill-baġit, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jagħmel impenn baġitarju qabel ma jidħol f'impenn legali ma’ partijiet terzi jew jittrasferixxi fondi lejn fond fiduċjarju fuq il-bażi tal-Artikolu 187.
2. L-obbligu biex isir impenn tal-baġit qabel ma jittieħed impenn legali kif previst fil-paragrafu 1, m'għandhux ikun applikabbli għall-impenji legali konklużi wara dikjarazzjoni ta’ sitwazzjoni ta’ kriżi fil-qafas tal-pjan ta’ kontinwità tal-attivitajiet, f'konformità mal-proċeduri adottati mill-Kummissjoni jew minn kwalunkwe istituzzjoni oħra taħt l-awtonomija amministrattiva tagħha.
3. Fil-każ ta’ operazzjonijiet ta’ għajnuna umanitarja, operazzjonijiet tal-protezzjoni ċivili u għajnuna għall-maniġġar ta’ kriżijiet, l-obbligu stipulat fil-paragrafu 1 ma għanduxjapplikajekk eżekuzzjoni effiċjenti tal-intervent tal-Unjoni jeħtieġ li l-Unjoni tidħol f' impenn legali ma’ partijiet terzi immedjatament u mhuwiex possibbli li impenn baġitarju jiġi riservat minn qabel. L-impenn tal-baġit għandu jiġi riservat mingħajr dewmien wara t-teħid ta’ impenn legali ma’ partijiet terzi.
4. Soġġett għad-dispożizzjonijiet speċjali tat-Titolu IV tat-Tieni Parti, l-impenji globali tal-baġit għandhom ikopru l-ispiża totali tal-impenji legali individwali li jikkorrispondu magħhom konklużi sal-31 ta’ Diċembru tas-sena n + 1.
Soġġett għall-Artikoli 85(4) u 203(2), l-impenji legali individwali li jirrigwardaw impenji individwali jew proviżżorji tal-baġit għandhom ikunu konklużi sal-31 ta’ Diċembru tas-sena n.
Fit-tmiem tal-perjodi msemmija fl-ewwel u fit-tieni subparagrafi, il-bilanċ mhux użat ta’ tali impenji tal-baġit għandu jiġi diżimpenjat mill-uffiċjal awtorizzanti li huwa responsabbli.
L-ammont ta’ kull impenn legali individwali adottat b'segwiment ta’ impenn globali baġitarju għandu, qabel il-firma, jkun irreġistrat mill-uffiċjal awtorizzanti li huwa responsabbli fil-kontijiet tal-baġit u mdaħħal fl-impenn globali baġitarju.
5. L-impenji baġitarji u legali li jsiru għal azzjonijiet li jestendu għal aktar minn sena finanzjarja waħda għandhom, ħlief fil-każ ta’ nefqa tal-persunal, ikollhom data finali għal-implimentazzjoni stabbilita, b'konformità mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba.
Xi partijiet ta’ tali impenji li ma jkunux ġew effettwati fi żmien sitt xhur wara d-data għandhom ikunu diżimpenjati f'konformità mal-Artikolu 15.
L-ammont ta’ impenn tal-baġit li jikkorrispondi għal impenn legali li għalih ma sar l-ebda ħlas skont it-tifsira tal-Artikolu 90 f'perjodu ta’ sentejn wara l-iffirmar tal-impenn legali għandu jkun diżimpenjat, ħlief fejn dak ammont ikun relatat ma’ każi f'litigazzjoni quddiem qrati ġudizzjarji jew korpi arbitrali jew fejn jeżistu dispożizzjonijiet speċjali preskritti fir-regoli speċifiċi għas-setturi.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-impenji tal-baġit u legali inkluża r-reġistrazzjoni tal-impenji individwali.
Artikolu 87
Verifiki applikabbli għall-impenji
1. Meta jadotta impenn tal-baġit, l-uffiċjal awtorizzanti li hu responsabbli għandu jassigura li:
(a)
in-nefqa tkun ġiet debitata lill-partita korretta tal-baġit;
(b)
l-approprjazzjonijiet ikunu disponibbli;
(c)
in-nefqa tkun f'konformità mat-Trattati, mal-baġit, ma’ dan ir-Regolament, mal-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament u mal-atti kollha adottati b'konformità mat-Trattati u kwalunkwe regolament ieħor;
(d)
ikun hemm konformità mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba. L-adegwatezza ta’ ħlasijiet ta’ prefinanzjament, l-ammont tagħhom u l-iskeda globali tal-ħlas għandhom ikunu proporzjonati mat-tul ippjanat, il-progress fl-implimentazzjoni u r-riskji finanzjarji li dan il-finanzjament jinvolvi.
2. Meta jirreġistra l-impenn legali b'firma fiżika jew elettronika, l-uffiċjal awtorizzanti għandu jassigura li:
(a)
l-impenn ikun kopert bl-impenn tal-baġit li jikkorrispondi miegħu;
(b)
in-nefqa tkun regolari u tkun konformi mat-Trattati, tal-baġit, ta’ dan ir-Regolament, tal-atti delegati imsemmija adottati skont dan ir-Regolament u l-atti kollha adottati skont it-Trattati u kwalunkwe regolament ieħor;
(c)
jiġi rispettat il-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-verifiki applikabbli għall-impenji.
Taqsima 2
Validazzjoni tan-nefqa
Artikolu 88
Validazzjoni tan-nefqa
1. Il-validazzjoni tan-nefqa hija l-att li bih l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli:
(a)
jivverifika l-eżistenza tal-initolament tal-kreditur;
(b)
jiddetermina jew jivverifika r-realtà u l-ammont tal-pretensjoni;
(c)
jivverifika l-kundizzjonijiet li fihom huwa dovut il-ħlas.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward il-ħolqien ta’ regoli dettaljati dwar il-validazzjoni tan-nefqa, inkluż pagament għal infiq tal-persunal u għall-pagamenti interim u tal-bilanċ ta’ kuntratti ta’ akkwist u għotjiet, iċċertifikati bħala korretti għall-pagamenti ta’ prefinanzjament, forom materjali ta’ "mgħoddi għall-ħlas" u "iċċertifikat konformi".
Taqsima 3
Awtorizzazzjoni tan-nefqa
Artikolu 89
Awtorizzazzjoni tan-nefqa
1. L-awtorizzazzjoni tan-nefqa hija l-att li permezz tiegħu l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, wara li jkun ivverifika li l-approprjazzjonijiet ikunu disponibbli, jagħti struzzjoni lill-uffiċjal tal-kontabilità billi joħroġ ordni għall-ħlas, sabiex iħallas ammont tan-nefqa li l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jkun ivvalida.
Fejn isiru ħlasijiet perjodiċi fir-rigward tas-servizzi mogħtija, inklużi s-servizzi ta’ kiri jew ta’ merkanzija konsenjata, u bla ħsara għall-analiżi tar-riskju tal-uffiċjal awtorizzanti, l-uffiċjal awtorizzanti jista' jordna l-applikazzjoni ta’ sistema ta’ debitu dirett.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-awtorizzazzjonijiet tan-nefqa, inkluż l-istabbiliment ta’ dettalji obbligatorji għall-ordnijiet għall-ħlas u dwar verifiki min-naħa tal-uffiċjal awtorizzanti tal-ordnijiet għall-ħlas.
Taqsima 4
Ħlas tal-infiq
Artikolu 90
Tipi ta’ ħlasijiet
1. Il-ħlas għandu jsir mal-preżentazzjoni ta’ prova li l-azzjoni relevanti tkun konformi mad-dispożizzjonijiet tal-att bażiku jew mal-kuntratt u għandu jkopri waħda jew aktar mill-operazzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-ħlas tal-ammont kollu dovut;
(b)
il-ħlas tal-ammont dovut f'xi wieħed minn dawn il-metodi li ġejjin:
(i)
prefinanzjament li jista' jinqasam f'numru ta’ ħlasijiet wara l-iffirmar tal-ftehim ta’ delega, il-kuntratt jew ftehim ta’ għotja jew wara li tiġi rċevuta notifika tad-deċiżjoni tal-għotja;
(ii)
ħlas interim wieħed jew aktar bħala kontroparti għat-twettiq parzjali tal-azzjoni;
(iii)
ħlas tal-bilanċ tal-ammonti dovuti meta l-azzjoni tiġi mwettqa b'mod sħiħ.
2. Għandha ssir distinzjoni fil-kontabilità baġitarja bejn it-tipi differenti ta’ ħlasijiet imsemmija fil-paragrafu 1 fil-waqt li fih isir kull ħlas.
3. Ir-regoli tal-kontabilità msemmija fl-Artikolu 152 għandhom jinkludu r-regoli għall-approvazzjoni tal-prefinanzjament fil-kontijiet u għar-rikonoxximent tal-eliġibbiltà tal-kostijiet.
4. Il-ħlasijiet tal-prefinanzjament għandhom ikunu approvati b'mod regolari mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, skont in-natura ekonomika u l-kalendarju tal-proġett involut.
Meta l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jqis li hu ineffiċjenti li jintalab rendikont finanzjarju mill-benefiċjarji jew mill-kuntratturi, għal għotjiet jew kuntratti ta’ 'l fuq minn EUR 5 000 000, għandu jikseb informazzjoni minnhom dwar l-infiq kumulattiv tal-anqas darba f'sena.
Għall-finijiet tat-tieni subparagrafu, għandhom jiġu inklużi dispożizzjonijet xierqa fil-kuntratti, deċiżjonijiet ta’ għotja u ftehimiet kif ukoll fil-ftehimiet ta’ delega.
Dan il-paragrafu huwa bla ħsara għar-regoli speċifiċi stabbiliti fit-Titolu IV tat-Tieni Parti.
5 . Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar it-tipi ta’ ħlasijiet u l-provi dokumentarji.
Artikolu 91
Ħlas limitat għall-fondi disponibbli
Il-ħlas tal-infiq għandu jsir mill-uffiċjal tal-kontabilità fil-limiti tal-fondi disponibbli.
Taqsima 5
Limiti ta' żmien għall-infiq
Artikolu 92
Limiti taż-żmien
1. Il-ħlasijiet għandhom isiru f' perjodu ta':
(a)
90 ġurnata ta’ kalendarju għall-ftehimiet ta’ delega, il-kuntratti, il-ftehimiet ta’ għotja u d-deċiżjonijiet li jinvolvu servizzi tekniċi jew azzjonijiet li huma partikolarment kumplessi biex jiġu evalwati u li għalihom il-ħlas jiddependi fuq l-approvazzjoni ta’ rapport jew ta’ ċertifikat;
(b)
60 ġurnata ta’ kalendarju għall-ftehimiet ta’ delega l-oħra kollha, il-kuntratti, il-ftehimiet ta’ għotja u d-deċiżjonijiet li għalihom il-ħlas jiddependi fuq l-approvazzjoni ta’ rapport jew ta’ ċertifikat;
(c)
30 ġurnata ta’ kalendarju għall-ftehimiet ta’ delega l-oħra kollha, il-kuntratti, il-ftehimiet ta’ għotja u d-deċiżjonijiet.
2. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' jissospendi l-limitu ta’ żmien għall-ħlas fejn:
(a)
l-ammont tat-talba tal-ħlas mhuwiex dovut jew
(b)
ma ntwerewx il-provi dokumentarji adegwati.
Jekk l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli isir jaf b'informazzjoni li tqiegħed f'dubju l-eliġibbiltà tan-nefqa f'talba għal ħlas, huwa jista' jissospendi l-limitu ta’ żmien għal ħlas sabiex jivverifika, inkluż permezz ta’ kontrolli fuq il-post, li n-nefqa hija fil-fatt eliġibbli.
3. Il-kredituri kkonċernati għandhom jiġu informati bil-miktub dwar ir-raġunijiet ta’ dik is-sospensjoni.
4. Meta s-sospensjoni taqbeż il-perjodu ta’ xahrejn, il-kreditur jista' jitlob deċiżjoni min-naħa tal-uffiċjal awtorizzanti responsabbli dwar jekk is-sospensjoni għandhiex titkompla.
5 Barra fil-każ tal-Istati Membri, f'għeluq il-limiti ta’ żmien stabbiliti fil-paragrafu 1, il-kreditur għandu jkun intitolat għall-interessi.
6 Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-limiti taż-żmien għall-ħlasijiet u dwar l-ispeċifikazzjoni taċ-ċirkostanzi li fihom il-kredituri mħallsa tard huma intitolati li jirċievu imgħax għall-ħlas tard li għandu jkun iddebitat għal-linja li minnha s-somma ewlenija kienet ġiet imħallsa.
KAPITOLU 7
Sistemi tal-IT u gvern elettroniku
Artikolu 93
Ġestjoni elettronika tal-operazzjonijiet
1. Fejn l-operazzjonijiet ta’ dħul u nfiq ikunu ġestiti permezz ta’ sistemi tal-kompjuter, id-dokumenti jistgħu jiġu ffirmati permezz ta’ proċedura kompjuterizzata jew elettronika.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-ġestjoni elettronika tal-operazzjonijiet.
Artikolu 94
Trażmissjoni ta’ dokumenti
Soġġett għall-ftehim preċedenti tal-istituzzjonijiet u tal-Istati Membri kkonċernati, kull trażmissjoni ta’ dokumenti bejniethom tista' ssir b'mezzi elettroniċi.
Artikolu 95
Gvern elettroniku
1. Fil-kuntest tal-ġestjoni kondiviża, kull skambju uffiċjali ta’ informazzjoni bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandu jsir bil-mezzi indikati fir-regoli speċifiċi għas-setturi. Dawk ir-regoli għandhom jipprevedu l-interoperabbiltà tad-data miġbura jew irċevuta u trażmessa b'mod ieħor fil-ġestjoni tal-baġit.
2 L-istituzzjonijiet u l-aġenziji eżekuttivi, kif ukoll il-korpi msemmija fl-Artikolu 208 għandhom jistabbilixxu u japplikaw standards uniformi għall-iskambju elettroniku tal-informazzjoni ma’ terzi li jieħdu sehem fil-proċeduri ta’ akkwist u ta’ għoti. B'mod partikolari, dawn għandhom, sal-massimu possibbli, ifasslu u jimplimentaw soluzzjonijiet għall-preżentazzjoni, il-ħżin u l-ipproċessar tad-data ppreżentata fil-kuntest tal-proċeduri ta’ akkwist u ta’ għoti, u għal dawn il-finijiet, għandhom jiddefinixxu "spazju ta’ interskambju tad-data elettronika" uniku għall-applikanti, il-kandidati u l-offerenti.
3. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta regolarment lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-progress fl-implimentazzjoni tal-Gvern elettroniku.
KAPITOLU 8
Prinċipji amministrattivi
Artikolu 96
Amministrazzjoni tajba
1. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jħabbar mingħajr dewmien il-bżonn ta’ forniment ta’ provi u/jew dokumentazzjoni, il-forma u l-kontenut prerikwesti tagħhom, kif ukoll, jekk ikun il-każ, il-kalendarju indikattiv għat-tlestija tal-proċedura ta’ aġġudikazzjoni.
2. Fejn, minħabba żball ta’ kopjar evidenti min-naħa tal-applikant jew tal-offerent, l-applikant jew tal-offerent jonqos milli jippreżenta provi jew jagħmel dikjarazzjonijiet, il-kumitat ta’ valutazzjoni jew, jekk ikun il-każ, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu, ħlief f'każijiet debitament ġustifikati, jitlob lill-applikant jew lill-offerent iforni l-informazzjoni nieqsa jew jiċċara l-provi dokumentarji. Tali informazzjoni jew kjarifiki ma għandhomx jimmodifikaw sostanzjalment il-proposta jew jalteraw it-termini tas-sejħa għall-offerti.
Artikolu 97
Indikazzjoni ta’ mezzi ta’ rimedju
Meta att proċedurali ta’ uffiċjal awtorizzanti jolqot b'mod negattiv id-drittijiet ta’ applikant jew ta’ offerent, benefiċjarju jew kuntrattur, għandu jkun fiha indikazzjoni tal-mezzi disponibbli ta’ rimedju amministrattiv u/jew ġudizzjarju għall-kontestazzjoni ta’ dan l-att.
B'mod partikolari, in-natura tar-rimedju, l-entità jew l-entitajiet lil min jista' jitressaq kif ukoll il-limiti taż-żmien għall-eżerċizzju tagħhom għandhom ikunu indikati.
KAPITOLU 9
Awditur intern
Artikolu 98
Appuntar tal-awditur intern
1. Kull istituzzjoni għandha tistabbilixxi funzjoni ta’ awditjar intern li għandha tkun imwettqa f'konformità man-normi internazzjonali relevanti. L-awditur intern maħtur mill-istituzzjoni għandu jwieġeb għal din tal-aħħar dwar il-verifika tal-operat xieraq tas-sistemi u l-proċeduri tal-implimentazzjoni tal-baġit. L-awditur intern la jista' jkun uffiċjal awtorizzanti u lanqas uffiċjal tal-kontabilità.
2. Għall-iskopijiet tal-awditu intern tas-SEAE, il-Kapijiet tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni, li jkunu qed jaġixxu bħala uffiċjali awtorizzanti b'sottodelega skont l-Artikolu 56(2), għandhom ikunu soġġetti għas-setgħat ta’ verifika tal-awditur intern tal-Kummissjoni għall-ġestjoni finanzjarja sottodelegata lilhom.
L-awditur intern tal-Kummissjoni għandu jaġixxi wkoll bħala l-awditur intern tas-SEAE fir-rigward tal-implimentazzjoni tat-taqsima tas-SEAE tal-baġit, soġġett għad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 213.
3 Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-ħatra tal-awditur intern.
Artikolu 99
Poteri u dmirijiet tal-awditur intern
1. L-awditur intern għandu jagħti pariri lill-istituzzjoni tiegħu dwar it-trattar tar-riskji, billi jippreżenta opinjonijiet indipendenti rigward il-kwalità ta’ sistemi ta’ ġestjoni u kontroll u billi jippreżenta rakkomandazzjonijiet għat-titjib fil-kundizzjonijiet tal-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet u l-promozzjoni tal-ġestjoni finanzjarja tajba.
L-awditur intern għandu jkun responsabbli partikolarment sabiex:
(a)
jivvaluta l-adattabilità u l-effikaċja tas-sistemi interni tal-ġestjoni u l-imġiba tat-dipartimenti fl-implimentazzjoni tal-politiki, il-programmi u l-azzjonijiet b'referenza għar-riskji assoċjati magħhom;
(b)
jivvaluta l-effiċjenza u l-effikaċja tas-sistemi tal-kontroll intern u tal-awditjar applikabbli għal kull operazzjoni ta’ implimentazzjoni baġitarja.
2. L-awditur intern għandu jwettaq id-doveri tiegħu fir-rigward tal-attivitajiet u d-dipartimenti kollha tal-istituzzjoni. Hu għandu jgawdi aċċess sħiħ u mingħajr limitu għall-informazzjoni kollha meħtieġa biex iwettaq id-doveri tiegħu, jekk meħtieġ fuq il-post, inklużi fl-Istati Membri u f'pajjiżi terzi.
L-awditur intern għandu jieħu nota tar-rapport annwali tal-uffiċjali awtorizzanti u ta’ kwalunkwe biċċa informazzjoni oħra identifikata.
3. L-awditur intern għandu jirrapporta lill-istituzzjoni dwar dak li jsib u dwar ir-rakkomandazzjonijiet tiegħu. L-istituzzjoni għandha tassigura li tittieħed azzjoni fir-rigward tar-rakkomandazzjonijiet li jirriżultaw mill-awditjar. L-awditur intern għandu wkoll jippreżenta lill-istituzzjoni rapport annwali tal-awditjar intern li fih jindika n-numru u t-tip ta’ awditi interni li hu jkun wettaq, ir-rakkomandazzjonijiet magħmula u l-azzjoni meħuda fir-rigward ta’ dawk ir-rakkomandazzjonijiet.
4. L-istituzzjoni għandha tagħmel disponibbli d-dettalji ta’ kuntatt tal-awditur intern għal kull persuna fiżika jew ġuridika involuta f'operazzjonijiet ta’ nfiq, għall-iskopijiet ta’ kuntatt kunfidenzjali mal-awditur intern.
5. Ta' kull sena l-istituzzjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill li jkun fih sommarju tan-numru u t-tip ta’ awditi interni mwettqa, ir-rakkomandazzjonijiet magħmula u l-azzjoni meħuda fuq dawk ir-rakkomandazzjonijiet.
6. Ir-rapporti u r-riżultati tal-awditur intern, kif ukoll ir-rapport tal-istituzzjoni, għandhom ikunu aċċessibbli lill-pubbliku biss wara validazzjoni mill-awditur intern tal-azzjoni meħuda għall-implimentazzjoni tagħhom.
7. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-poteri u d-dmirijiet tal-awditur intern.
Artikolu 100
Indipendenza tal-awditur intern
1. Regoli speċjali applikabbli għall-awditur intern għandhom ikunu stabbiliti mill-istituzzjoni u għandhom ikunu tali li jiggarantixxu li l-awditur intern ikun kompletament indipendenti fit-twettiq tad-doveri tiegħu, u jistabbilixxu r-responsabbilità tal-awditur intern.
Jekk l-awditur intern hu membru tal-persunal, huwa għandu jeżerċita l-funzjonijiet esklużivi ta’ awditur b'indipendenza totali u jassumi r-responsabbiltà kif stabbilit fir-Regolamenti tal-Persunal u stabbilit fl-atti delegati adottai skont dan ir-Regolament.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 dwar ir-regoli dettaljati dwar l-indipendenza u r-responsabbiltà tal-awditur intern, inkluż id-dritt tal-awditur intern li jintenta kawża quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea.
TITOLU V
AKKWIST PUBBLIKU
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Taqsima 1
Ambitu u prinċipji tal-aġġudikazzjoni
Artikolu 101
Definizzjoni tal-kuntratti pubbliċi
1. Il-kuntratti pubbliċi huma kuntratti għal interess pekunarju konklużi bil-kitba bejn operatur ekonomiku wieħed jew aktar u awtorità kontraenti waħda jew aktar skont it-tifsira tal-Artikoli 117 u 190, sabiex tinkiseb, għal pagament ta’ prezz imħallas totalment jew parzjalment mill-baġit, il-provvista ta’ beni immobbli jew mobbli, l-eżekuzzjoni ta’ xogħlijiet jew il-provvista ta’ servizzi.
Tali kuntratti jinkludu:
(a)
kuntratti ta’ bini;
(b)
kuntratti ta’ forniment;
(c)
kuntratti ta’ xogħlijiet;
(d)
kuntratti ta’ servizzi.
2. Kuntratti qafas huma kuntratti konklużi bejn operatur ekonomiku wieħed jew aktar u awtorità kontraenti waħda jew aktar, li l-iskop tagħhom huwa li jiġu stabbiliti t-termini li jirregolaw il-kuntratti li għandhom jiġu aġġudikati matul perjodu speċifiku, b'mod partikolari fir-rigward tal-prezz u, fejn xieraq, il-kwantità prevista. Huma għandhom ikunu rregolati mid-dispożizzjonijet ta’ dan it-Titolu dwar il-proċedura ta’ aġġudikazzjoni, inkluż ir-reklamar.
3. Bla ħsara għall-Artikoli 106 sa 109, dan it-Titolu ma għandux japplika għall-għotjiet, jew għal kuntratti għall-assistenza teknika konklużi bejn mal-BEI jew mal-Fond Ewropew tal-Investiment.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar id-definizzjoni u l-ambitu tal-kuntratti ta’ akkwist, inkluż il-kuntratti qafas u l-kuntratti speċifiċi.
Artikolu 102
Prinċipji applikabbli għall-kuntratti pubbliċi
1. Il-kuntratti pubbliċi kollha li huma ffinanzjati totalment jew parzjalment mill-baġit għandhom jirrispettaw il-prinċipji tat-trasparenza, il-proporzjonalità, it-trattament ugwali u n-nuqqas ta’ diskriminazzjoni.
2. Il-kuntratti ta’ akkwist pubbliku kollha għandhom ikunu ppreżentati għall-offerti fuq il-bażi l-aktar wiesgħa, apparti milli meta l-użu jsir mill-proċedura nnegozjata riferuta fl-Artikolu 104(1).
L-awtoritajiet kontraenti ma għandhomx jużaw kuntratti ta’ qafas b'mod mhux xieraq jew b'mod li l-għan jew l-effett ikun il-prevenzjoni, ir-restrizzjoni jew it-tfixkil tal-kompetizzjoni.
Taqsima 2
Pubblikazzjoni
Artikolu 103
Pubblikazzjoni tal-kuntratti pubbliċi
1. Il-kuntratti kollha li jaqbżu l-limiti massimi previsti fl-Artikolu 118 jew l-Artikolu 190 għandhom ikunu ppubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea mill-awtoritajiet kontraenti.
L-avviżi tal-kuntratti għandhom ikunu ppubblikati minn qabel minbarra fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 104(2), u għall-kuntratti ta’ servizzi koperti mill-Anness IIB tad-Direttiva 2004/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-31ta' Marzu 2004 fuq kordinazzjoni ta’ proċeduri għall-għoti ta’ kuntratti għal xogħlijiet pubbliċi, kuntratti għal provvisti pubbliċi u kuntratti għal servizzi pubbliċi (17).
Il-pubblikazzjoni ta’ ċerta informazzjoni wara li l-kuntratt ikun ġie aġġudikat tista' ma sseħħx jekk dan ikun ifixkel l-applikazzjoni tal-liġi, ikun kuntrarju għall-interess pubbliku, ikun ta’ ħsara għall-interessi leġittimi tan-negozju ta’ impriżi pubbliċi jew privati jew jista' jfixkel il-kompetizzjoni ġusta bejniethom.
2. Kuntratti b'valur taħt il-limiti massimi stipulati fl-Artikolu 118 jew l-Artikolu 190 u l-kuntratti ta’ servizzi msemmija fl-Anness IIB għad-Direttiva 2004/18/KE għandhom ikunu rreklamati b'mezzi xierqa.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-rekwiżiti għar-reklamar ta’ kuntratti u l-pubblikazzjoni tal-avviżi.
Taqsima 3
Proċeduri ta' akkwist
Artikolu 104
Proċeduri ta’ akkwist
1. Il-proċeduri ta’ akkwist għandhom jieħdu waħda minn dawn il-forom li ġejjin:
(a)
il-proċedura miftuħa;
(b)
il-proċedura ristretta;
(c)
il-kompetizzjonijiet;
(d)
il-proċedura nnegozjata;
(e)
id-djalogu kompetittiv.
Meta kuntratt pubbliku jew kuntratt ta’ qafas huwa ta’ interess għal żewġ istituzzjonijiet jew aktar, l-aġenziji eżekuttivi jew il-korpi msemmija fl-Artikolu 208 u 209, u fejn hemm possibilità li jkun realizzat gwadann ta’ effiċjenza, l-awtoritajiet kontraenti kkonċernati għandhom ifittxu li jwettqu l-proċedura ta’ akkwist fuq bażi interistituzzjonali.
Meta kuntratt pubbliku jew kuntratt qafas huwa meħtieġ għall-implimentazzjoni ta’ azzjoni konġunta bejn istituzzjoni u awtorità kontraenti waħda jew aktar minn Stat Membru, il-proċedura ta’ akkwist tista' titwettaq konġuntament mill-istituzzjoni u mill-awtoritajiet kontraenti, f'ċerti sitwazzjonijiet, li għandhom ikunu speċifikati fl-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament.
Jista' jsir akkwist konġunt mal-istati tal-EFTA, u mal-pajjiżi kandidati tal-Unjoni, jekk din il-possibbiltà kienet espressament prevista fi Trattat bilaterali jew multilaterali.
2. Għall-kuntratti li l-valur tagħhom jeċċedi l-massimu stipulat fl-Artikoli 118 jew 190, l-użu tal-proċedura nnegozjata għandu jkun awtorizzat biss fil-każi stipulati fl-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar it-tipi ta’ proċeduri ta’ akkwist, akkwist konġunt, kuntratti ta’ valur baxx u l-ħlas fuq preżentazzjoni ta’ fatturi.
Artikolu 105
Kontenut tas-sejħa għall-offerti
Id-dokumenti tas-sejħa għall-offerti għandhom jagħtu deskrizzjoni sħiħa, ċara u preċiża tas-soġġett tal-kuntratt u jispeċifikaw il-kriterji tal-esklużjoni, l-għażla u l-aġġudikazzjoni applikabbli għall-kuntratt.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kontenut tad-dokumenti tal-offerta, inkluż il-possibbiltà li u l-kundizzjonijiet għal reviżjoni tal-prezz u tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi.
Artikolu 106
Kriterji tal-esklużjoni applikabbli għall-parteċipazzjoni fi proċeduri ta’ akkwist
1. Il-kandidati jew l-offerenti għandhom jiġu esklużi mill-parteċipazzjoni fil-proċeduri ta’ akkwist jekk:
(a)
huma falluti jew qed jiġu stralċati, għandhom l-affarijiet tagħhom amministrati mill-qrati, daħlu fi ftehim mal-kredituri, issospendew l-attivitajiet ta’ negozju tagħhom, huma soġġett ta’ proċedimenti li jirrigwardaw dawn il-kwistjonijiet, jew jinsabu f'sitwazzjoni analoga li tirriżulta minn proċedura simili stipulata fil-leġislazzjoni jew regolamenti nazzjonali;
(b)
huma jew persuni li jkollhom il-poter tar-rappreżentanza, teħid ta’ deċiżjonijiet jew kontroll fuqhom ikunu nstabu ħatja ta’ reat li jirrigwarda l-kondotta professjonali tagħhom b'sentenza ta’ awtorità kompetenti ta’ Stat Membru li għandha l-forza ta’ res judicata;
(c)
huma kienu ħatja ta’ kondotta ħażina serja professjonali ppruvata b'kull mezz li l-awtorità kontraenti tista' tiġġustifika inkluż b'deċiżjonijiet tal-BEI u organizzazzjonijiet internazzjonali;
(d)
ma jkunux konformi mal-obbligi relatati mal-pagament tal-kontribuzzjoni tas-sigurtà soċjali jew mal-ħlas tat-taxxi skont id-dispożizzjonijiet legali tal-pajjiż li fih huma stabbiliti jew ma’ dawk tal-pajjiż tal-awtorità kontraenti jew ma’ dawk tal-pajjiż ta’ fejn il-kuntratt ikun sejjer jiġi eżegwit;
(e)
huma jew persuni li jkollhom poteri ta’ rappreżentanza, teħid ta’ deċiżjonijiet jew kontroll fuqhom ikunu soġġetti għal sentenza li jkollha l-forza ta’ res judicata għal frodi, korruzzjoni, involviment f'organizzazzjoni kriminali, ħasil tal-flus jew kwalunkwe attività illegali oħra, fejn din l-attività illegali hija detrimentali għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni;
(f)
huma soġġetti għal penali amministrattiva msemmija fl-Artikolu 109(1).
Il-punti (a) sa (d) tal-ewwel subparagrafu ma għandhomx japplikaw fil-każ ta’ xiri ta’ provvisti b'termini partikolarment vantaġġjużi mingħand fornitur li definittivament se jtemm l-attivitajiet tan-negozju tiegħu, jew mingħand ir-riċevituri jew il-likwidaturi ta’ falliment, permezz ta’ ftehim mal-kredituri, jew permezz ta’ proċedura simili skont id-dritt nazzjonali.
Il-punti (b) u (e) tal-ewwel subparagrafu ma għandhomx japplikaw fejn il-kandidati jew l-offerenti jistgħu juru li ġew adottati miżuri adegwati kontra l-persuni li għandhom il-poteri tar-rappreżentanza, teħid tad-deċiżjonijiet jew kontroll fuqhom li huma soġġetti għal sentenza kif imsemmi fil-punti (b) jew (e) tal-ewwel subparagrafu.
2. Fil-każ ta’ proċedura nnegozjata fejn, għal raġunijiet tekniċi jew artistiċi, jew għal raġunijiet konnessi mal-protezzjoni ta’ drittijiet esklussivi, il-kuntratt jista' jiġi aġġudikat biss lil operatur ekonomiku partikolari, l-istituzzjoni tista' tiddeċiedi li ma teskludix lill-operatur ekonomiku kkonċernat għar-raġunijiet imsemmija fil-punti (a), (c) u (d) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 jekk dan huwa indispensabbli sabiex tiġi żgurata l-kontinwità tas-servizz tal-istituzzjoni. F'talikażijiet, l-istituzzjoni għandha debitament tiġġustifika d-deċiżjoni tagħha.
3. Il-kandidati jew dawk li jitfgħu l-offerti għandhom jiċċertifikaw li mhumiex f'waħda mis-sitwazzjonijiet li ġew elenkati fil-paragrafu 1. Madankollu, l-awtorità kontraenti tista' ma titlobx din iċ-ċertifikazzjoni għal kuntratti ta’ valur baxx ħafna.
Għall-fini tal-applikazzjoni korretta tal-paragrafu 1, il-kandidat jew l-offerent, kulmeta jintalab mill-awtorità kontraenti, għandu:
(a)
fejn il-kandidat jew offerent huwa persuna ġuridika, jipprovdi informazzjoni dwar is-sjieda jew il-ġestjoni, il-kontroll u l-poter ta’ rappreżentanza tal-persuna ġuridika u jiċċertifika li mhumiex f'xi waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1;
(b)
fejn ikun previst l-aġġudikazzjoni ta’ subkuntratt, jiċċertifika li s-subkuntrattur mhux f'waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar:
(a)
il-kriterji ta’ esklużjoni applikabbli għall-parteċipazzjoni fis-sejħiet għall-offerti, inklużi r-regoli dwar l-attivitajiet illegali li jagħtu lok għall-esklużjoni;
(b)
liema provi jistgħu jkunu sodisfaċenti biex juru li ma tissussistix sitwazzjoni ta’ esklużjoni;
(c)
it-tul ta’ żmien ta’ esklużjoni; tali esklużjoni ma għandhiex taqbeż l-10 snin.
Artikolu 107
Kriterji ta’ esklużjoni applikabbli għall-għotjiet
1. Kuntratt m'għandux jiġi aġġudikat lil kandidati jew offerenti li, matul il-proċedura ta’ akkwist għal dak il-kuntratt:
(a)
ikunu soġġetti għal kunflitt ta’ interessi;
(b)
ikunu ħatja ta’ qerq fl-informazzjoni meħtieġa mill-awtorità kontraenti bħala kundizzjoni għall-parteċipazzjoni fil-proċedura ta’ akkwist jew jonqsu milli jipprovdu dik l-informazzjoni;
(c)
isibu ruħhom f'waħda mis-sitwazzjonijiet ta’ esklużjoni, imsemmija fl-Artikolu 100(1), għall-proċedura ta’ akkwist.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kriterji ta’ esklużjoni applikabbli matul il-proċedura tal-akkwist, u d-determinazzjoni ta’ liema provi jistgħu jitqiesu bħala sodisfaċenti biex juru li ma tissussistix sitwazzjoni ta’ esklużjoni. Barra minn hekk, f' sitwazzjoni ta’ esklużjoni, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward it-tul ta’ żmien tal-esklużjoni.
Artikolu 108
Bażi tad-data ċentrali tal-esklużjoni
1. Il-bażi ta’ data ċentrali tal-esklużjoni stabbilita u operata mill-Kummissjoni, għandu jkun fiha d-dettalji tal-kandidati u l-offerenti li jkunu f'waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmijin fl-Artikolu 106, punt (b) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 109(1) u l-punt (a) tal-Artikolu 109(2). Dik il-bażi ta’ data għandha tkun komuni għall-istituzzjonijiet, l-aġenziji eżekuttivi u l-korpi msemmijin fl-Artikolu 208. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom ikunu informati kull sena bin-numru ta’ każijiet ġodda u bin-numru totali ta’ każijiet imdaħħla fil-bażi tad-data.
2. L-awtoritajiet tal-Istati Membri u l-pajjiżi terzi kif ukoll il-korpi, minbarra dawk imsemmija fil-paragrafu 1, li jipparteċipaw fl-implimentazzjoni tal-baġit skont l-Artikoli 58 u 61, għandhom jikkomunikaw lill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli l-informazzjoni dwar il-kandidati u l-offerenti li jinsabu f'waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punt (e) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 106(1), fejn il-kondotta tal-operatur konċernat kienet ta’ ħsara għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni. Dak l-uffiċjal awtorizzanti għandu jirċievi din l-informazzjoni u jitlob lill-uffiċjal awtorizzanti biex idaħħalha fil-bażi tad-data.
L-awtoritajiet u l-korpi msemmija fl-ewwel inċiż ta’ dan il-paragrafu għandu jkollhom aċċess għall-informazzjoni li tinsab fil-bażi tad-data u jistgħu jieħdu kont tagħha, kif adegwat u fuq ir-responsabbiltà tagħhom stess, fl-għoti ta’ kuntratti assoċjat mal-implimentazzjoni tal-baġit.
3. Il-BĊE, il-BEI u l-Fond Ewropew tal-Investiment għandu jkollhom aċċess għall-informazzjoni fil-bażi tad-data għall-finijiet tal-protezzjoni tal-fondi tagħhom u jistgħu jiħduha f'kunsiderazzjoni, kif xieraq u fuq ir-responsabbiltà tagħhom stess fl-għoti ta’ kuntratti f'konformità mar-regoli tagħhom dwar l-akkwisti.
Huma għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni informazzjoni dwar il-kandidati u l-offerenti li huma f'waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fil-punt (e) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 106(1), fejn il-kondotta tal-operaturi kkonċernati kienet ta’ ħsara għall-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-bażi tad-data ċentrali tal-esklużjoni, inkluż id-definizzjoni tal-proċeduri standardizzati u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-operat tal-bażi tad-data.
5. L-aċċess jista' jingħata lill-awtoritajiet ta’ pajjiżi terzi biss meta r-regoli stabbiliti fl-Artikolu 9 tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 ikunu ġew irrispettati u wara li tkun saret valutazzjoni fuq il-bażi ta’ każ b'każ.
Artikolu 109
Penali amministrattivi u finanzjarji
1. L-awtorità kontraenti tista' timponi penalitajiet amministrattivi u/jew finanzjarji fuq dawn li ġejjin:
(a)
kuntratturi, kandidati jew offerenti fil-każijiet imsemmijin fil-punt (b) tal-Artikolu 107(1);
(b)
kuntratturi li ġew iddikjarati li huma fi ksur serju tal-obbligi tagħhom skont kuntratti koperti mill-baġit.
Madanakollu, fil-każi kollha, l-awtorità kontraenti għandha l-ewwel tagħti lill-persuna kkonċernata opportunità sabiex tippreżenta l-osservazzjonijiet tagħha.
2. Il-penali msemmija fil-paragrafu 1 iridu jkunu proporzjonati għall-importanza tal-kuntratt u għas-serjetà tal-kondotta ħażina, u jistgħu jikkonsistu f'dawn li ġejjin:
(a)
l-esklużjoni tal-kandidat jew tal-offerent jew tal-kuntrattur ikkonċernat mill-kuntratti u l-għotjiet iffinanzjati mill-baġit, għal perjodu massimu ta’ għaxar snin; u/jew
(b)
il-ħlas ta’ penali finanzjarji mill-kandidat jew l-offerent jew mill-kuntrattur sal-valur tal-kuntratt ikkonċernat.
3. Sabiex jissaħħaħ il-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni, l-istituzzjonijiet jistgħu jiddeċiedu, bi qbil mal-prinċipju tal-proporzjonalità, li jippubblikaw id-deċiżjonijiet tagħhom li fihom jimponu penali amministrattivi jew finanzjarji msemmija fl-ewwel paragrafu wara li jkun hemm konformità sħiħa mal-proċedura stabbilita fl-ewwel paragrafu.
Id-deċiżjoni dwar il-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni li timponi penali amministrattivi jew finanzjarji msemmija fl-ewwel subparagrafu għandha tqis b'mod partikolari s-serjetà tal-kondotta ħażina, inkluż l-impatt tagħha fuq l-interessi finanzjarji u l-immaġini tal-Unjoni, iż-żmien li jkun għadda, it-tul u r-rikorrenza tal-kondotta ħażina, l-intenzjoni jew il-grad ta’ negliġenza tal-entità kkonċernata u l-miżuri meħuda mill-entità kkonċernata sabiex tirranġa s-sitwazzjoni.
Id-deċiżjoni dwar il-pubblikazzjoni għandha tkun inkluża fid-deċiżjoni li timponi penali amministrattiva jew finanzjarja u għandha tipprevedi b'mod ċar il-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni li timponi l-penali, jew ta’ sommarju tagħha, fuq is-sit tal-Internet tal-istituzzjoni.
Biex jiġi żgurat effett deterrenti, is-sommarju ppubblikat għandu jinkludi l-isem tal-persuna responsabbli għall-kondotta ħażina, deskrizzjoni qasira tal-fatti, il-programm ikkonċernat u t-tul tal-esklużjoni u/jew l-ammont tal-penali finanzjarji.
Id-deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata wara li jkunu ntużaw ir-rimedji legali kollha kontra d-deċiżjoni jew wara li jiskadu l-iskadenzi biex jinstab rimedju, u l-pubblikazzjoni għandha tibqa' fuq is-sit tal-Internet sa tmiem il-perjodu tal-esklużjoni jew sa sitt xhur wara l-ħlas tal-penali finanzjarji, meta dawn il-penali jkunu jikkostitwixxu l-unika miżura li tkun ġiet deċiża.
Meta jkunu kkonċernati persuni fiżiċi, id-deċiżjoni dwar il-pubblikazzjoni għandha tittieħed b'kunsiderazzjoni xierqa tad-dritt għall-privatezza u b'rispett għad-drittijiet stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 45/2001.
4. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar penali amministrattivi u finanzjarji differenti għall-offerenti jew għall-kandidati li jkunu għamlu dikjarazzjonijiet foloz, li jkunu wettqu żbalji sostanzjali, ikkommettew irregolaritajiet jew frodi jew ikunu nstabu fi ksur gravi tal-obbligi kuntrattwali tagħhom.
Artikolu 110
Kriterji tal-aġġudikazzjoni tal-kuntratti
1. Il-kuntratti għandhom jingħataw abbażi ta’ kriterji għall-aġġudikazzjoni applikabbli għall-kontenut tas-sejħa għall-offerti wara li l-ħila tal-operaturi ekonomiċi mhux esklużi taħt l-Artikoli 106, 107 u l-punt (a) tal-Artikolu 109(2) tkun ġiet iċċekkjata skont il-kriterji tal-għażla li jinsabu fid-dokumenti relatati mas-sejħa għall-offerti.
2. Il-kuntratti għandhom jingħataw bil-proċedura awtomatika ta’ aġġudikazzjoni jew bil-proċedura tal-aħjar valur għall-flus.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward l-ispeċifikazzjoni tal-kriterji ta’ selezzjoni u tal-kriterji ta’ aġġudikazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward id-dokumenti li jagħtu prova tal-kapaċità ekonomika u finanzjarja u prova tal-kapaċità teknika u professjonali u regoli dettaljati dwar il-bejgħ bl-irkant elettroniku u l-offerti anormalment baxxi.
Artikolu 111
Tfigħ ta’ offerti
1. L-arranġamenti sabiex jintefgħu l-offerti għandhom ikunu tali li jiżguraw li jkun hemm kompetizzjoni ġenwina u li l-kontenut tal-offerti jibqa' kunfidenzjali sakemm jinfetħu kollha simultanjament.
2. Il-Kummissjoni għandha tiggarantixxi b'mezzi xierqa u b'applikazzjoni tal-Artikolu 95 li l-offerenti jkunu jistgħu jdaħħlu l-kontenuti tal-offerti u kull prova dokumentarja f'format elettroniku ("akkwist elettroniku").
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament u lill-Kunsill dwar il-progress tal-implimentazzjoni ta’ din id-dispożizzjoni sat-28 ta’ Ottubru 2014 u regolarment wara dan.
3. L-awtorità kontraenti tista', jekk dan jitqies xieraq u proporzjonat, titlob lill-offerenti jippreżentaw sigurtà bil-quddiem bħala garanzija li l-offerti magħmulin ma jiġux irtirati.
4. Bl-eċċezzjoni tal-kuntratti ta’ valur baxx imsemmija fl-Artikolu 104(3), l-applikazzjonijiet u l-offerti għandhom ikunu miftuħa minn bord tal-ftuħ appuntat għal-dak l-iskop. Kwalunkwe offerta jew applikazzjoni ddikjarata mill-bord li ma tkunx tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti għandha tkun miċħuda.
5. It-talbiet għal parteċipazzjoni jew l-offerti kollha ddikjarati mill-bord tal-ftuħ li jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti għandhom jiġu evalwati, abbażi tal-kriterji previsti fid-dokumenti rigward is-sejħa għall-offerti, sabiex issir proposta lill-awtorità kontraenti jew li jiġi aġġudikat il-kuntratt jew li jsir irkant elettroniku.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar it-tfigħ ta’ offerti u l-iffissar tal-limiti taż-żmien biex jintlaqgħu l-offerti u t-talbiet għall-parteċipazzjoni, iż-żmien permess għall-aċċess għad-dokumentazzjoni tal-istedina biex jintefgħu offerti u l-limiti taż-żmien f'każijiet urġenti. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward il-metodi differenti ta’ komunikazzjoni u r-regoli dettaljati dwar il-possibbiltà ta’ garanzija tal-offerta, il-ftuħ tal-offerti, it-talbiet għall-parteċipazzjoni u l-Kumitat għall-evalwazzjoni tal-offerti u tat-talbiet għall-parteċipazzjoni.
Artikolu 112
Prinċipji ta’ trattament ugwali u trasparenza
1. Waqt li l-proċedura tal-aġġudikazzjoni tkun għaddejja, il-kuntatti kollha bejn l-awtorità kontraenti u l-kandidati jew l-offerenti għandha tissodisfa l-kundizzjonijiet li jassiguraw trasparenza u trattament ugwali. Dawn ma għandhomx iwasslu għal emendar tal-kundizzjonijiet tal-kuntratt jew tat-termini tal-offerta oriġinali.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-prinċipji ta’ trattament ugwali u trasparenza. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward il-kuntatt li hu permess bejn l-awtoritajiet kontraenti u l-offerenti tul l-iżvolġiment tal-proċedura tal-aġġudikazzjoni tal-kuntratt, ir-rekwiżiti minimi għar-reġistrazzjoni bil-miktub ta’ evalwazzjoni u d-dettalji minimi tad-deċiżjoni meħuda mill-awtoità kontraenti.
Artikolu 113
Deċiżjoni tal-aġġudikazzjoni
1. L-uffiċjal awtorizzanti għandu jiddeċiedi lil min għandu jiġi aġġudikat il- kuntratt, b'konformità mal-kriterji tas-selezzjoni u l-aġġudikazzjoni stabbiliti minn qabel fid-dokumenti li jirrelataw mas-sejħa għal-offerti u r-regoli dwar l-akkwist.
2. L-awtorità kontraenti għandha tinnotifika lill-kandidati jew lill-offerenti kollha li l-applikazzjonijiet jew l-offerti tagħhom huma miċħuda bil-bażi li fuqhom tkun ittieħdet id-deċiżjoni, kif ukoll it-tul ta’ żmien tal-perjodu ta’ pawsa msemmi fl-Artikolu 118(2). L-awtorità kontraenti għandha tinnotifika lill-offerenti kollha li jissodisfaw il-kriterji ta’ esklużjoni u għażla, u li jagħmlu talba bil-miktub, bil-karatteristiċi u l-vantaġġi relattivi tal-offerta magħżula u l-isem tal-offerent li lilu jingħata l-kuntratt.
Madankollu, ċerti dettalji ma jkunx hemm ħtieġa li jkunu żvelati meta l-iżvelar tagħhom ikun ifixkel l-applikazzjoni tal-liġi, ikun kuntrarju għall-interess pubbliku jew ikun ta’ ħsara għall-interessi leġittimi tal-attività tal-impriżi pubbliċi jew privati jew jista' jfixkel il-kompetizzjoni ġusta bejn dawk l-impriżi.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar id-deċiżjoni tal-aġġudikazzjoni u l-iffirmar u l-eżekuzzjoni tal-kuntratt.
Artikolu 114
Tħassir tal-proċedura tal-akkwist
L-awtorità kontraenti tista', qabel mal-kuntratt ikun iffirmat, jew tirrinunzja għall-akkwist ew tikkanċella l-proċedura tal-aġġudikazzjoni mingħajr ma l-kandidati jew l-offerenti jkunu intitolati għal talba għal xi kumpens.
Id-deċiżjoni għandha tkun ġustifikata u mwassla għall-attenzjoni tal-kandidati jew l-offerenti.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar it-tħassir tal-proċedura tal-akkwist.
Taqsima 4
Garanziji u azzjoni korrettiva
Artikolu 115
Garanziji
Ħlief fil-każ ta’ kuntratti b'valur baxx, l-awtorità kontraenti tista', jekk tqis xieraq u proporzjonat, fuq bażi ta’ każ b'każ u soġġett għal analiżi tar-riskji, titlob lill-kuntratturi jissottomettu garanzija sabiex:
(a)
tiżgura eżekuzzjoni sħiħa tal-kuntratt, jew
(b)
tillimita r-riskji finanzjarji konnessi mal-ħlas ta’ prefinanzjament.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati, inklużi l-kriterji għall-analiżi tar-riskju, dwar il-garanziji meħtieġa mill-kuntratturi.
Artikolu 116
Żbalji, irregolaritajiet u frodi fil-proċedura
1. Meta l-proċedura ta’ aġġudikazzjoni tkun soġġetta għal żbalji sostanzjali, irregolaritajiet jew frodi, l-awtorità kontraenti għandha tissospendi l-proċedura u tista' tieħu kwalunkwe miżuri meħtieġa, inkluża l-kanċellazzjoni tal-proċedura.
Meta, wara l-aġġudikazzjoni tal-kuntratt, il-proċedura tal-aġġudikazzjoni jew l-eżekuzzjoni tal-kuntratt tkun soġġetta għal żbalji sostanzjali, irregolaritajiet jew frodi, l-awtorità kontraenti tista', skont l-istadju li jkun intlaħaq fil-proċedura, ma tikkonkludix il-kuntratt jew tissospendi l-eżekuzzjoni tiegħu jew, fejn xieraq, ittemmu.
Meta tali żbalji, irregolaritajiet jew frodi huma attribwibbli għall-kuntrattur, l-awtorità kontraenti tista', minbarra dan, tirrifjuta li tagħmel ħlasijiet, tista' tirkupra ammonti diġà mħallsa jew tista' ttemm l-kuntratti kollha konklużi ma’ dak il-kuntrattur, fi proporzjon mas-serjetà tal-iżbalji, irregolaritajiet jew frodi.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar is-sospensjoni ta’ kuntratt fil-każ ta’ żbalji, irregolaritajiet u frodi.
KAPITOLU 2
Dispożizzjonijiet applikabbli għall-kuntratti aġġudikati mill-istituzzjonijiet f'isimhom stess
Artikolu 117
L-awtorità kontraenti
1. L-istituzzjonijiet tal-Komunità għandhom ikunu meqjusa li huma l-awtoritajiet kontraenti fil-każi ta’ kuntratti aġġudikati f'isimhom. Dawn għandhom jiddelegaw il-poteri meħtieġa għall-eżerċizzju tal-funzjoni ta’ awtorità kontraenti skont l-Artikolu 65.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 dwar ir-regoli dettaljati dwar id-delega tal-funzjoni ta’ awtorità kontraenti, inkluża l-identifikazzjoni tal-livelli xierqa għall-kalkolu tal-limiti.
Artikolu 118
Limiti applikabbli
1. Bla ħsara għat-Titolu IV tat-Tieni Parti, id-Direttiva 2004/18/KE tistabbilixxi l-limiti massimi li jiddeterminaw:
(a)
l-arranġamenti tal-pubblikazzjoni msemmija fl-Artikolu 103;
(b)
l-għażla ta’ proċeduri msemmijin fl-Artikolu 104(1);
(c)
il-limiti taż-żmien korrispondenti.
2. Bla ħsara għall-eċċezzjonijiet u l-kundizzjonijiet speċifikati fl-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament, l-awtorità kontraenti ma għandhiex, fil-każ ta’ kuntratti koperti mid-Direttiva 2004/18/KE, tiffirma l-kuntratt jew il-kuntratt qafas mal-offerent li jkun rebħu qabel ma jgħaddi perjodu ta’ pawsa.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-limiti applikabbli, kuntratti separati u kuntratti b'lottijiet, l-istima tal-valur ta’ ċerti kuntratti, u l-perjodu ta’ pawsa qabel l-iffirmar tal-kuntratt.
Artikolu 119
Regoli dwar il-parteċipazzjoni fil-proċeduri tas-sejħa għall-offerti
1. Parteċipazzjoni fil-proċeduri tal-offerti għandha tkun miftuħha fuq termini ugwali għall-persuni kollha, fiżiċi u ġuridiċi, li jidħlu fil-kamp ta’ applikazzjoni tat-Trattati u għall-persuni fiżiċi u ġuridiċi kollha f'pajjiż terzi li jkollu ftehim speċjali mal-Unjoni fil-qasam tal-akwist pubbliku permezz tal-kondizzjonijiet stabbiliti f'dak il-ftehim.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-provi li għandhomk jiġu pprovduti fir-rigward tal-aċċess għall-kuntratti.
2. L-OLAF għandu jeżerċita s-setgħa konferita lill-Kummisssjoni mir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (18) biex iwettaq spezzjonijiet u verifiki fuq il-post fl-Istati Membri u, skont il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni u ta’ assistenza reċiproka fis-seħħ, f'pajjiżi terzi u fil-bini ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali.
Artikolu 120
Regoli dwar l-akkwist tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ
Meta l-Ftehim Multilaterali dwar l-Akkwist Governattiv konkluż fi ħdan l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ ikun applikabbli, il-kuntratti għandhom ukoll ikunu miftuħa għal ċittadini tal-Istati li jkunu rratifikaw dak il-ftehim, permezz tal-kundizzjonijiet stabbiliti fih.
TITOLU VI
GĦOTJIET
KAPITOLU 1
Ambitu u forma tal-għotjiet
Artikolu 121
Ambitu tal-għotjiet
1. Għotjiet huma kontribuzzjonijiet finanzjarji diretti, bħala donazzjoni, mill-baġit sabiex jiffinanzjaw waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
azzjoni intiża biex tgħin sabiex tinkiseb politika tal-Unjoni;
(b)
il-funzjonament ta’ korp li jsegwi għan ta’ interess Ewropew ġenerali jew li jkollu objettiv li jifforma parti minn politika tal-Unjoni, jew isostniha (għotjiet operattivi).
L-għotjiet għandhom ikunu koperti jew bi ftehim bil-miktub jew b'deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiġi notifikata lill-applikant għal għotja li ntgħażel.
Il-Kummissjoni tista' tistabbilixxi sistemi elettroniċi siguri għall-iskambji mal-benefiċjarji.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward l-ispeċifikazzjoni dettaljata tal-ambitu tal-għotjiet, u dwar ir-regoli li jiddeterminaw jekk il-ftehimiet jew id-deċiżjonijiet ta’ għotja għandhomx jintużaw. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward id-dettalji ta’ sistema elettronika ta’ skambju, inklużi l-kundizzjonijiet li fihom id-dokumenti ppreżentati permezz ta’ tali sistemi, inklużi l-ftehimiet ta’ għotja, jitqiesu oriġinali u li ġew iffirmati, u l-użu tas-sħubijiet ta’ qafas.
2. Dawn li ġejjin ma jikkostitwixxux għotjiet skont it-tifsira ta’ dan it-Titolu:
(a)
nefqa fuq membri u persunal tal-istituzzjonijiet u kontribuzzjonijiet lill-iskejjel Ewropej;
(b)
kuntratti pubbliċi msemmijin fl-Artikolu 101 u għajnuna mħallsa bħala assistenza makrofinanzjarja u appoġġ ta’ baġit;
(c)
strumenti finanzjarji, kif ukoll ishma jew parteċipazzjoni f'ekwità f'istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali bħall-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (BERŻ) jew korpi speċjalizzati tal-Unjoni bħal ma huwa l-Fond Ewropew għall-Investiment;
(d)
kontribuzzjonijiet imħallsin mill-Unjoni bħala sottoskrizzjonijiet lil korpi li tagħhom hija membru;
(e)
nefqa implimentata taħt ġestjoni kondiviża u ġestjoni indiretta skont it-tifsira tal-Artikoli 58, 59 u 60, sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor fir-regoli finanzjarji applikabbli lill-baġit tal-entitajiet jew persuni fdati skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1) jew fil-ftehimiet ta’ delega;
(f)
kontribuzzjonijiet lill-aġenziji eżekuttivi msemmija fl-Artikolu 62, magħmula permezz tal-att kostituttiv ta’ kull aġenzija;
(g)
nefqa relatat mas-swieq tas-sajd imsemmija fil-punt (f) tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005 tal-21 ta’ Ġunju 2005 dwar il-finanzjament tal-politika agrikola komuni (19);
(h)
ħlas lura ta’ spejjeż ta’ vvjaġġar u ta’ sussistenza maħruġin minn, jew meta xieraq, kwalunkwe indennitajiet oħrajn imħallsin lil persuni mistiedna jew li rċevew il-mandat mill-istituzzjonijiet;
(i)
rigali mogħtija bħala premju f'kompetizzjoni, li għalihom japplika t-Titolu VII tal-Ewwel Parti.
3. Ir-ribassi tar-rati ta’ mgħax u s-sussidji għad-drittijiet ta’ garanzija għandhom ikunu ttrattati bħala għotjiet, dment li ma jkunux ikkombinati f'miżura unika mal-istrumenti finanzjarji kif imsemmija fit-Titolu VIII tal-Parti I.
Tali ribassi u sussidji għandhom ikunu suġġetti għad-dispożizzjonijiet ta’ dan it-Titolu, bl-eċċezzjoni tas-segwenti:
(a)
il-prinċipju tal-kofinanzjament kif stabbilit fl-Artikolu 125(3);
(b)
il-prinċipju li jipprojbixxi l-profitt kif stabbilit fl-Artikolu 125(4);
(c)
għall-azzjonijiet li l-għan tagħhom hu t-tisħiħ tal-kapaċità finanzjarja ta’ benefiċjarju jew il-ġenerazzjoni ta’ introjtu, il-valutazzjoni tal-kapaċità finanzjarja tal-applikant kif imsemmi fl-Artikolu 132(1).
4. Kull istituzzjoni tista' tagħti għotjiet għal attivitajiet ta’ komunikazzjoni fejn, għal raġunijiet debitament ġustifikati, l-użu tal-proċeduri tal-akkwist pubbliku ma jkunx xieraq.
Artikolu 122
Benefiċjarji
1. Meta bosta entitajiet jissodisfaw il-kriterji biex jiġu konċessi għotja u flimkien jiffurmaw entita' waħda, dik l-entita' tista' tkun ittrattata bħala benefiċjarju uniku, anki meta l-entità hija speċifikament stabbilita għall-iskopijiet ta’ implimentazzjoni tal-azzjoni li għandha tkun iffinanzjata mill-għotja.
2. Għall-finijiet ta’ dan it-Titolu, l-entitajiet li ġejjin għandhom jitqiesu bħala entitajiet affiljati mal-benefiċjarju:
(a)
entitajiet li jiffurmaw il-benefiċjarju skont il-paragrafu 2;
(b)
entitajiet li jissodisfaw il-kriterji ta’ eliġibbiltà u li ma jaqgħux f'waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 131(4) u li huma marbutin mal-benefiċjarju, partikolarment rabta ġuridika jew ta’ kapital, li la tkun limitata għall-azzjoni u lanqas stabbilita għall-iskop uniku tal-implimentazzjoni tagħha.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward il-kontenut minimu tal-ftehimiet jew tad-deċiżjonijiet ta’ għotja, partikolarment, meta l-għotja tiġi konċessa lil bosta entitajiet, l-obbligi speċifiċi tal-koordinatur, jekk ikollu, u tal-benefiċjarji l-oħrajn, ir-reġim ta’ responsabbiltà applikabbli u l-kundizzjonijiet għaż-żieda jew għat-tneħħija ta’ benefiċjarju.
Artikolu 123
Forom ta’ għotjiet
1. L-għotjiet jistgħu jieħdu kwalunkwe waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
rimbors ta’ proporzjon speċifikat tal-ispejjeż eliġibbli, imsemmija fl-Artikolu 126, li effettivament ikunu tħallsu;
(b)
rimbors abbażi ta’ kostijiet ta’ unità;
(c)
somom ta’ darba;
(d)
finanzjament b'rata fissa;
(e)
kumbinazzjoni tal-forom imsemmijin fil-punti (a) sa (d).
2. Meta tkun qed tiġi ddeterminata l-forma xierqa ta’ għotja, l-interessi tal-benefiċjarji potenzjali u l-metodi ta’ kontabilità għandhom jitqiesu kemm jista' jkun.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli għall-forom differenti ta’ għotjiet, inkluż l-għotjiet b'valur baxx.
Artikolu 124
Somom ta’ darba, kostijiet ta’ unità u finanzjament b'rata fissa
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tal-att bażiku, l-użu ta’ somom ta’ darba, il-kostijiet ta’ unità jew il-finanzjament b'rata fissa għandu jkun awtorizzat permezz ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni li tiżgura r-rispett għall-prinċipju tat-trattament ugwali tal-benefiċjarji għall-istess kategorija ta’ azzjonijiet jew programmi ta’ ħidma.
Meta l-ammont massimu għal kull għotja ma jaqbiżx l-ammont ta’ għotja b'valur baxx, l-awtorizzazzjoni tista' tingħata mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli.
2. L-awtorizzazzjoni għandha għall-inqas tkun appoġġata minn dan li ġej:
(a)
ġustifikazzjoni dwar l-adegwatezza ta’ tali forom ta’ finanzjament fir-rigward tan-natura tal-azzjonijiet appoġġati jew il-programmi ta’ ħidma kif ukoll ir-riskji ta’ irregolaritajiet u frodi u l-ispejjeż tal-kontroll;
(b)
identifikazzjoni tal-kostijiet jew il-kategoriji tal-kostijiet koperti minn somom ta’ darba, kostijiet ta’ unità jew finanzjament b'rata fissa, li għandha teskludi l-ispejjeż mhux eliġibbli skont ir-regoli applikabbli tal-Unjoni;
(c)
deskrizzjoni tal-metodi ta’ determinazzjoni tas-somom ta’ darba, tal-kostijiet ta’ unità jew tal-finanzjament b'rata fissa, u tal-kundizzjonijiet biex jiġi żgurat b'mod raġonevoli li l-prinċipji li jipprojbixxu l-profitt u tal-kofinanzjament huma rispettati u jiġi evitat il-finanzjament doppju tal-kostijiet. Dawk il-metodi għandhom jiġu bbażati fuq:
(i)
data statistika jew mezzi oġġettivi simili; jew
(ii)
approċċ għal kull benefiċjarju b'mod individwali, permezz ta’ referenza għal data storika ċertifikata jew verifikabbli tal-benefiċjarju jew għall-prattiki komuni ta’ kontabilità tal-ispejjeż.
3. Fejn jiġi awtorizzat rikors għall-prattiki komuni tal-kontabilità tal-ispejjeż tal-benefiċjarju, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' jivvaluta l-konformità ta’ dawk il-prattiki ex ante mal-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2 jew permezz ta’ strateġija xierqa għal kontrolli ex post.
Jekk il-konformità tal-prattiki komuni tal-kontabilità tal-ispejjeż tal-benefiċjarju mal-kundizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 ġiet stabbilita ex ante, l-ammonti ta’ somom ta’ darba, il-kostijiet ta’ unità jew il-finanzjament b'rata fissa determinati bl-applikazzjoni ta’ dawk il-prattiki ma għandhomx ikunu kkuntestati minn kontrolli ex post.
L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' jqis li l-prattiki komuni tal-kontabilità tal-ispejjeż tal-benefiċjarju huma f'konformità mal-kundizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2, jekk huma aċċettati mill-awtoritajiet nazzjonali skont skemi ta’ finanzjament komparabbli.
4. Id-deċiżjoni jew ftehim ta’ għotja jistgħu jawtorizzaw jew jimponu, fil-forma ta’ rati fissi, finanzjament tal-ispejjeż indiretti tal-benefiċjarju sa massimu ta’ 7 % mill-ispejjeż eliġibbli diretti totali għall-azzjoni, ħlief fejn il-benefiċjarju jkun qed jirċievi għotja operattiva ffinanzjata mill-baġit. Il-limitu ta’ 7 % jista' jinqabeż permezz ta’ deċiżjoni motivata tal-Kummissjoni.
5. Is-sidien ta’ SMEs u persuni fiżiċi oħra li ma jaqalgħux salarju jistgħu jiddikjaraw l-ispejjeż marbuta mal-persunal eliġibbli għall-ħidma mwettqa fl-ambitu tal-azzjoni jew tal-programm ta’ ħidma, abbażi tal-kostijiet ta’ unità ddeterminati permezz ta’ deċiżjoni tal-Kummissjoni.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar is-somom ta’ darba, il-kostijiet ta’ unità u l-finanzjament b'rata fissa.
KAPITOLU 2
Prinċipji
Artikolu 125
Prinċipji ġenerali applikabbli għall-għotjiet
1. L-għotjiet għandhom ikunu soġġetti għall-prinċipji ta’ trasparenza u ta’ trattament ugwali.
2. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 130, l-għotjiet ma għandhomx ikunu kumulattivi jew jingħataw retrospettivament.
3. L-għotjiet għandhom jinvolvu kofinanzjament bla ħsara għar-regoli speċifiċi stabbiliti fit-Titolu IV tat-Tieni Parti.
Sakemm ma jiġix speċifikat mod ieħor f'dan ir-Regolament, ir-regolamenti li jirregolaw il-partiti politiċi f'livell Ewropew u r-regoli dwar il-finanzjament tagħhom huma stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 2004/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta’ Novembru 2003 dwar ir-regolamenti li jirregolaw il-partiti politiċi f'livell Ewropew u r-regoli dwar il-finanzjament tagħhom (20).
4. L-għotjiet ma għandhomx ikollhom l-għan jew l-effett li jipproduċu profitt fi ħdan il-qafas tal-azzjoni jew tal-programm ta’ ħidma tal-benefiċjarju ("prinċipju li jipprojbixxi l-profitt").
L-ewwel subparagrafu ma għandux japplika għal:
(a)
azzjonijiet li għandhom l-objettiv li jirrinfurzaw il-kapaċità finanzjarja ta’ benefiċjarju jew azzjonijiet li jiġġeneraw introjtu biex jiżguraw il-kontinwità tagħhom wara l-perjodu tal-finanzjament mill-Unjoni kif stipulat fid-deċiżjoni jew il-ftehim ta’ għotja;
(b)
boroż ta’ studju, ta’ riċerka jew ta’ taħriġ imħallsa lil persuni fiżiċi;
(c)
appoġġ ieħor dirett imħallas lil persuni fiżiċi li huma l-aktar fil-bżonn, bħall-persuni qiegħda u r-rifuġjati;
(d)
għotjiet ibbażati fuq rati fissi u/jew somom ta’ darba u/jew kost ta’ unità fejn dawn jikkonformaw mal-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 124(2);
(e)
għotjiet b'valur baxx.
Fejn isir profitt, il-Kummissjoni għandha jkollha d-dritt tirkupra l-perċentwal tal-profitt korrispondenti għall-kontribut mill-Unjoni għall-ispejjeż eliġibbli li fil-fatt iġġarrbu mill-benefiċjarju biex iwettaq l-azzjoni jew il-programm ta’ ħidma.
5. Għall-finijiet ta’ dan it-Titolu, il-profitt għandu jkun definit bħala l-eċċess tal-irċevuti mill-ispejjeż eliġibbli mġarrba mill-benefiċjarju, meta ssir it-talba għall-pagament tal-bilanċ.
L-irċevuti msemmija fl-ewwel subparagrafu għandhom ikunu limitati għall-introjtu ġġenerat mill-azzjoni jew mill-programm ta’ ħidma, kif ukoll għall-kontribuzzjonijiet finanzjarji speċifikament assenjati mid-donaturi għall-finanzjament tal-ispejjeż eliġibbli.
Fil-każ ta’ għotja operattiva, l-ammonti ddedikati għall-kostituzzjoni ta’ riżervi ma għandhomx jitqiesu għall-finijiet ta’ verifika tar-rispett tal-prinċipju li jipprojbixxi l-profitt.
6. Jekk partit politiku fil-livell tal-Unjoni jkollu eċċess ta’ introjtu fuq in-nefqa fit-tmiem ta’ sena finanzjarja li għaliha jkun irċieva għotja operattiva, parti minn dak l-eċċess sa 25 % tal-introjtu totali għal dik is-sena jista', b'deroga mill-prinċipju li jipprojbixxi l-profitt stabbilit fil-paragrafu 4, tiġi riportata għas-sena sussegwenti sakemm din tintuża qabel it-tmiem tal-ewwel kwart ta’ dik is-sena sussegwenti.
Għall-finijiet ta’ verifika tal-konformità mal-prinċipju li tipprojbixxi l-profitt, ma għandhux jittieħed kont ta’ dawk ir-riżorsi proprji, partikolarment donazzjonijiet u miżati tas-sħubija, aggregati fl-operazzjonijiet annwali ta’ partit politiku f'livell Ewropew, li jaqbżu l-15 % tal-ispejjeż eliġibbli li jinġarru mill-benefiċjarju.
It-tieni subparagrafu ma għandux japplika jekk ir-riżervi finanzjarji ta’ partit politiku fil-livell tal-Unjoni jaqbżu l-100 % tal-introjtu annwali medju tiegħu.
7. L-għotjiet jistgħu jiġu konċessi mingħajr sejħa għall-proposti lill-BEI u l-Fond Ewropew tal-Investiment għall-azzjonijiet ta’ assistenza teknika. F'tali każijiet, l-Artikoli 131(2) sa (5) u 132(1) ma għandhomx japplikaw.
8. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 li jissupplementaw il-prinċipji ġenerali applikabbli għall-għotjiet, inklużi l-prinċipju li jipprojbixxi l-profitt u l-prinċipju tal-kofinanzjament. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward id-definizzjoni tal-assistenza teknika.
Artikolu 126
Spejjeż eliġibbli
1. L-għotjiet ma għandhomx jaqbżu limitu massimu globali espress f'termini ta’ valur assolut li għandu jkun stabbilit fuq il-bażi tal-ispejjeż eliġibbli stmati.
L-għotjiet ma għandhomx jaqbżu l-ispejjeż eliġibbli.
2. L-ispejjeż eliġibbli huma effettivament spejjeż imġarrba mill-benefiċjarju ta’ għotja li jissodisfaw il-kriterji kollha li ġejjin:
(a)
jiġġarbu waqt li tkun għaddejja l-azzjoni jew il-programm ta’ ħidma, bl-eċċezzjoni ta’ spejjeż relatati mar-rapporti finali u ċ-ċertifikati tal-awditjar;
(b)
ikunu indikati fl-istima tal-baġit globali tal-azzjoni jew tal-programm ta’ ħidma;
(c)
ikunu neċessarji għall-implimentazzjoni tal-azzjoni jew tal-programm ta’ ħidma li jkun is-suġġett tal-għotja;
(d)
ikunu identifikabbli u verifikabbli, u b'mod partikolari jkunu rreġistrati fil-kotba tal-kontijiet tal-benefiċjarju u ddeterminati skont l-istandards tal-kontabilità applikabbli tal-pajjiż fejn il-benefiċjarju jkun stabbilit u skont il-prattika komuni tal-kontabilità tal-ispejjeż tal-benefiċjarju;
(e)
jirrispettaw ir-rekwiżiti tat-taxxa applikabbli u l-leġislazzjoni soċjali;
(f)
ikunu raġonevoli, ġustifikati, u jirrispettaw il-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja tajba, b'mod partikolari rigward ekonomija u effiċjenza.
3. Is-sejħiet għall-proposti għandhom jispeċifikaw il-kategoriji tal-ispejjeż meqjusa bħala eliġibbli għall-finanzjamenti tal-Unjoni.
Mingħajr preġudizzju għall-att bażiku u flimkien mal-paragrafu 2, il-kategoriji ta’ spejjeż li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli fejn l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli ikun iddikjarahom bħala tali fl-ambitu tas-sejħa għall-proposti:
(a)
l-ispejjeż marbuta mal-garanzija ta’ prefinanzjament ippreżentata mill-benefiċjarju tal-għotja, meta dik il-garanzija tkun meħtieġa mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli skont l-Artikolu 134;
(b)
l-ispejjeż marbuta mal-awditjar estern meta meħtieġ mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli bħala sostenn tat-talbiet għall-ħlasijiet;
(c)
it-taxxa fuq il-valur miżjud ("VAT") meta ma tkunx rekuperabbli skont il-leġislazzjoni nazzjonali tal-VAT applikabbli u titħallas minn benefiċjarju li ma jkunx persuna mhux taxxabbli kif definita fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 13(1) tad-Direttiva tal-Kunsill 2006/112/KE tat-28 ta’ Novembru 2006 dwar is-sistema komuni ta’ taxxa fuq il-valur miżjud (21);
(d)
l-ispejjeż ta’ deprezzament, sakemm dawn ikunu effettivament inġarrbu mill-benefiċjarju;
(e)
l-ispejjeż tas-salarji tal-persunal tal-amministrazzjonijiet nazzjonali sakemm dawn ikunu relatati mal-ispejjeż ta’ attivitajiet li l-awtorità pubblika rilevanti ma kinitx twettaqhom kieku ma jkunx sar il-proġett ikkonċernat.
4. L-ispejjeż imġarrba mill-entitajiet affiljati ma’ benefiċjarju kif deskritt fl-Artikolu 122 jistgħu jkunu aċċettati bħala eliġibbli mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli fl-ambitu tas-sejħa għall-proposti. F'tali każijiet, il-kundizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw b'effett kumulattiv:
(a)
l-entitajiet ikkonċernati huma identifikati fil-ftehim jew fid-deċiżjoni ta’ għotja;
(b)
l-entitajiet ikkonċernati jirrispettaw ir-regoli applikabbli lill-benefiċjarju fl-ambitu tal-ftehim jew tad-deċiżjoni ta’ għotja fir-rigward tal-eliġibbiltà tal-ispejjeż u tad-drittijiet tal-kontrolli u l-awditjar min-naħa tal-Kummissjoni, l-OLAF u l-Qorti tal-Awdituri.
5. Il-Kummissjoni għandha jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 dwar l-ispeċifikazzjonijiet ulterjuri dwar l-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 127
Kofinanzjament in natura
1. Għall-fini tal-kalkolu tal-profitt iġġenerat mill-għotja, ma għandux jitqies il-kofinanzjament fil-forma ta’ kontributi in natura.
2. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' jaċċetta kontributi in natura bħala kofinanzjament, jekk dan jitqies neċessarju jew xieraq. Meta l-kofinanzjament in natura jiġi offrut bħala appoġġ għal għotjiet b'valur baxx u meta l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli ddeċieda li jirrifjuta dan, hu għandu jiġġustifika għalfejn mhuwiex meħtieġ jew mhuwiex xieraq.
Dawn il-kontributi ma għandhomx jaqbżu:
(a)
l-ispejjeż li tassew tħallsu minn terzi u sostnuti debitament b'dokumenti ta’ kontabilità;
(b)
jew, fin-nuqqas ta’ dawn id-dokumenti, l-ispejjeż li jikkorrispondu għal dawk ġeneralment aċċettati fis-suq partikolari.
Il-kontributi in natura għandhom jiġu ppreżentati separatament fl-istima tal-baġit sabiex dawn jirriflettu r-riżorsi kollha allokati għall-azzjoni. Il-valur tal-unità tagħhom għandu jkun ivvalutat fil-baġit provviżorju u ma għandux ikun suġġett għal tibdiliet sussegwenti.
Il-kontributi in natura għandhom jikkonformaw mar-regoli nazzjonali dwar it-taxxa u s-sigurtà soċjali.
Artikolu 128
Trasparenza
1. L-għotjiet għandhom ikunu soġġetti għal programm ta’ ħidma, li jrid jiġi ppubblikat qabel l-implimentazzjoni tiegħu.
Dak il-programm ta’ ħidma għandu jiġi implimentat permezz tal-pubblikazzjoni ta’ sejħiet għal proposti, ħlief f'każijiet eċċezzjonali ta’ urġenza debitament ġustifikati jew meta l-karatteristiċi tal-benefiċjarju jew tal-azzjoni ma jħallu l-ebda għażla oħra għal azzjoni partikolari, jew meta l-benefiċjarju jiġi identifikat f'att bażiku.
L-ewwel subparagrafu ma għandux japplika għal għajnuna f'każ ta’ ġestjoni ta’ kriżi, operazzjonijiet tal-protezzjoni ċivili u operazzjonijiet ta’ għajnuna umanitarja.
2. Is-sejħiet għall-proposti għandhom jispeċifikaw id-data ppjanata sa liema l-applikanti kollha għandhom ikunu ġew informati bl-eżitu tal-evalwazzjoni tal-applikazzjoni tagħhom u d-data indikattiva għall-iffirmar tal-ftehimiet ta’ għotja jew għan-notifika tad-deċiżjonijiet ta’ għotja.
Tali dati għandhom jiġu ffissati abbażi tal-perjodi li ġejjin:
(a)
biex jiġu informati l-applikanti kollha dwar l-eżitu tal-evalwazzjoni tal-applikazzjoni tagħhom, massimu ta’ sitt xhur li jiddekorru mid-data finali għall-preżentazzjoni tal-proposti kompluti;
(b)
biex jiġu ffirmati l-ftehimiet ta’ għotja magħhom jew jiġu notifikati bid-deċiżjonijiet ta’ għotja, massimu ta’ tliet xhur li jiddekorru mid-data ta’ meta l-applikanti ġew infurmati li ntgħażlu.
Dawk il-perjodi jistgħu jiġu aġġustati sabiex jitqies iż-żmien neċessarju għar-rispett tal-proċeduri speċifiċi li jistgħu jkunu meħtieġa mill-att bażiku f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22) u jistgħu jinqabżu f'każijiet eċċezzjonali u debitament ġustifikati, partikolarment għal azzjonijiet kumplessi, fejn hemm numru kbir ta’ proposti jew ittardjar attribwibbli għall-applikanti.
Fir-rapport annwali tal-attività tiegħu, l-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu jsemmi l-medja ta’ żmien meħud biex ikunu informati l-applikanti u għall-iffirmar tal-ftehimiet ta’ għotja jew għan-notifika tad-deċiżjonijiet ta’ għotja. Fil-każ li jinqabżu l-perjodi msemmija fit-tieni subparagrafu, l-uffiċjal awtorizzanti b'delega għandu jagħti raġunijiet u, meta mhux debitament ġustifikat skont it-tielet subparagrafu, għandu jipproponi azzjoni ta’ rimedju.
3. L-għotjiet kollha mogħtija matul is-sena finanzjarja għandhom ikunu ppubblikati ta’ kull sena f'konformità mal-Artikolu 35(2) u (3).
4 Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-rekwiżiti li jirrigwardaw il-programm ta’ ħidma, il-kontenut tas-sejħiet għal proposti, l-eċċezzjonijiet għas-sejħiet għall-proposti, l-informazzjoni għall-applikanti u l-pubblikazzjoni ex post.
Artikolu 129
Prinċipju tal-għoti mhux kumulattiv
1. Kull azzjoni tista' tagħti lok għall-għoti ta’ għotja waħda biss mill-baġit lil kwalunkwe benefiċjarju wieħed, minbarra fejn huwa awtorizzat xort'oħra mill-atti bażiċi konċernati.
Benefiċjarju jista' jingħata għotja operattiva waħda biss mill-baġit għal kull sena finanzjarja.
L-applikant għandu jinforma immedjatament lill-uffiċjali awtorizzanti bi kwalunkwe applikazzjoni multipla u bi kwalunkwe għotja multipla relatata mal-istess azzjoni jew mal-istess programm ta’ ħidma.
Fl-ebda ċirkustanza ma għandhom l-istess spejjeż jiġu ffinanzjati darbtejn mill-baġit.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-prinċipju tal-għoti mhux kumulattiv ta’ għatjiet.
Artikolu 130
Prinċipju tan-nonretroattività
1. Għotja tista' tingħata għal azzjoni li tkun diġà nbdiet sakemm l-applikant jista' juri l-ħtieġa li tinbeda l-azzjoni qabel ma jiġi ffirmat il-ftehim ta’ għotja jew in-notifika tad-deċiżjoni ta’ għotja.
F'tali każijiet, l-ispejjeż eliġibbli għall-finanzjament ma għandhomx ikunu ntefqu qabel id-data ta’ sottomissjoni tal-applikazzjoni għall-għotja, ħlief f'każijiet eċċezzjonali debitament ġustifikati, kif previst fl-att bażiku jew fil-każ ta’ urġenza estrema għall-għajnuna għal ġestjoni ta’ kriżi, operazzjonijiet tal-protezzjoni ċivili jew operazzjonijiet għal għajnuna umanitarja, jew f'sitwazzjoni ta’ periklu imminenti jew immedjat li jhedded li jiddeġenera f'kunflitt armat jew li jiddestabbilizza pajjiż, b'tali mod li involviment bikri min-naħa tal-Unjoni jkollu importanza kbira fil-promozzjoni tal-prevenzjoni tal-kunflitt.
Ma tista' tingħata l-ebda għotja retroattivament għal azzjonijiet li diġà tlestew.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-prinċipju tan-nonretroattività.
2. Fil-każ ta’ għotjiet operattivi, il-ftehim ta’ għotja għandu jkun iffirmat jew in-notifika tad-deċiżjoni ta’ għotja għandha tinħareġ fi żmien sitt xhur wara l-bidu tas-sena tal-baġit tal-benefiċjarju. Spejjeż eliġibbli għal finanzjament ma jistgħux ikunu ntefqu la qabel ma ġiet ippreżentata l-applikazzjoni u lanqas qabel il-bidu tas-sena finanzjarja tal-benefiċjarju.
KAPITOLU 3
Poċedura ta’ aġġudikazzjoni
Artikolu 131
Applikazzjonijiet għall-għotjiet
1. L-applikazzjonijiet għall-għotjiet għandhom jitressqu bil-miktub, inkluż b'format elettroniku sikur, fejn xieraq.
Il-Kummissjoni għandha tipprovdi għall-possibilità tal-għemil ta’ applikazzjonijiet għal għotjiet onlajn, fejn xieraq.
2. L-applikazzjonijiet għal għotjiet għandhom ikunu eliġibbli jekk ikunu sottomessi minn dawn li ġejjin:
(a)
persuni ġuridiċi; jew
(b)
persuni fiżiċi, sakemm dan ikun meħtieġ min-natura jew mill-karatteristiċi tal-azzjoni jew tal-objettiv segwit mill-applikant.
Għall-fini tal-punt (a) tal-ewwel subparagrafu, l-applikazzjonijiet għal għotjiet jistgħu jkunu eliġibbli jekk jiġu sottomessi minn entitatjiet li ma għandhomx personalità legali taħt il-liġi nazzjonali relevanti, sakemm ir-rappreżentanti tagħhom ikollhom il-kapaċità li jieħdu obbligi legali f'isem l-entità u joffru garanziji għall-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni ekwivalenti għal dawk offruti minn persuni legali.
3. L-applikazzjoni għandha tiddikjara l-istatus legali tal-applikant u turi l-kapaċità finanzjarja u operattiva tiegħu li jwettaq l-azzjoni proposta jew il-programm ta’ ħidma.
Għal dak l-iskop, l-applikant għandu jissottometti dikjarazzjoni fuq l-unur tiegħu u, sakemm l-għotja għandha valur baxx, kwalunkwe dokumenti ta’ prova mitluba, fuq il-bażi ta’ l-istima tiegħu tar-riskju, mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli. It-talba għal dawn id-dokumenti għandha tkun indikata fis-sejħa għall-proposti.
Il-verifika tal-kapaċità finanzjarja ma tgħoddx għal persuni naturali li jirċievu boroż ta’ studju, għal persuni naturali li huma l-aktar fil-bżonn u li jirċievu appoġġ dirett, għal korpi pubbliċi jew għal organizzazzjonijiet internazzjonali. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista', abbażi tal-valutazzjoni tar-riskju tiegħu, iwarrab l-obbligu ta’ verifika tal-kapaċità operattiva tal-korpi pubbliċi jew ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali.
4. L-Artikolu 106(1) u l-Artikoli 107, 108 u 109 japplikaw ukoll għall-applikanti għall-għotjiet. L-applikanti għandhom jiċċertifikaw li m’humiex f’waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija f’dawk l-Artikoli. Madankollu, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli m'għandux jirrikjedi din iċ-ċertifikazzjoni fil-każijiet li ġejjin:
(a)
għotjiet b'valur baxx;
(b)
meta din iċ-ċertifikazzjoni tkun ġiet reċentement ipprovduta fi proċedura oħra ta’ għoti;
5. Il-penali amministrattivi u finanzjarji li huma effettivi, proporzjonati u disswasivi jistgħu jiġu imposti fuq applikanti mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, skont l-Artikolu 109.
Tali penali jistgħu wkoll jiġu imposti fuq benefiċjarji li, fil-mument tas-sottomissjoni tal-applikazzjoni jew waqt l-implimentazzjoni tal-għotja jkunu għamlu dikjarazzjonijiet foloz fl-għoti tal-informazzjoni meħtieġa mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jew jonqsu milli jagħtu tali informazzjoni.
6. Il-Kummissjoni għandha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 210 dwar regoli dettaljati li jikkonċernaw l-arranġamenti għall-applikazzjonijiet ta’ għotja, prova ta’ nuqqas ta’ esklużjoni, applikanti mingħajr personalità legali, persuni legali li jiffurmaw applikant wieħed, pieni finanzjarji u amministrattivi, kriterji ta’ eliġibilità u għotjiet b'valur baxx.
Artikolu 132
Kriterji tal-għażla u tal-għoti
1. Il-kriterji tal-għażla mħabbra minn qabel fis-sejħa għal proposti għandhom ikunu tali li jagħmluha possibbli li tiġi valutata l-kapaċità tal-applikant li jikkompleta l-azzjoni proposta jew il-programm ta’ ħidma propost.
2. Il-kriterji tal-għotja mħabbra bil-quddiem fis-sejħa għall-proposti għandhom ikunu tali li jagħmluha possibbli li tiġi valutata l-kwalità tal-proposti mressqa fid-dawl tal-objettivi u l-prijoritajiet stabbiliti.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kriterji tal-għażla u l-aġġudikazzjoni.
Artikolu 133
Il-proċedura ta’ valutazzjoni
1. Il-proposti għandhom jiġu evalwati, abbażi ta’ kriterji ta’ għażla u ta’ għoti mħabbra minn qabel, bil-għan li jiġi determinat liema proposti jistgħu jiġu ffinanzjati.
2. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, abbażi tal-evalwazzjoni prevista fil-paragrafu 1, għandu jfassal il-lista tal-benefiċjarji u tal-ammonti approvati.
3. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jinforma lill-applikanti bil-miktub bid-deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tagħhom. Jekk l-għotja mitluba ma tkunx milqugħa, l-istituzzjoni kkonċernata għandha tagħti r-raġunijiet għar-rifjut tal-applikazzjoni, b'referenza partikolarment għall-kriterji dwar l-għażla u l-għoti.
4. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar id-deċiżjoni l-valutazzjoni u l-aġġudikazzjoni tal-għotjiet u l-informazzjoni lill-applikanti.
KAPITOLU 4
Il-pagament u l-kontroll
Artikolu 134
Il-garanzija ta’ qabel il-finanzjament
1. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista’, jekk iqis li jkun xieraq u proporzjonat, skont il-każ u soġġett għal analiżi tar-riskju, jitlob lill-benefiċjarju jissottometti garanzija bil-quddiem sabiex jillimita r-riskji finanzjarji konnessi mal-ħlas ta’ ffinanzjar minn qabel.
2. Minkejja l-paragrafu1, m'għandhomx jintalbu garanziji f'każ ta’ għotjiet ta’ valur baxx.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-garanzija ta’ qabel il-finanzjament.
Artikolu 135
Pagament tal-għotjiet u kontrolli
1. L-ammont tal-għotja ma għandux isir finali sakemm l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli kompetenti jkun aċċetta b'delega r-rapporti u l-kontijiet finali, bla ħsara għal verifiki sussegwenti mill-istituzzjoni, li għandhom jitwettqu f'ħin opportun.
2. Meta l-proċedura ta’ aġġudikazzjoni tkun soġġetta għal żbalji sostanzjali, irregolaritajiet jew frodi, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli għandu jissospendi l-proċedura u jkun jista' jieħu kwalunkwe miżuri li jkunu meħtieġa, inkluża l-kanċellazzjoni tal-proċedura. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli minnufih jinforma lill-OLAF dwar suspett ta’ każi ta’ frodi.
3. Fejn, wara li tiġi aġġudikata l-għotja, il-proċedura tal-għoti jew l-implimentazzjoni tal-għotja tintwera li kienet soġġetta għal żbalji sostanzjali, irregolaritajiet, frodi, jew ksur ta’ obbligi, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista', skont l-istadju milħuq mill-proċedura u, dment li l-applikant jew benefiċjarju jkun ingħata l-opportunità li jagħmel osservazzjonijiet:
(a)
jirrifjuta li jiffirma l-ftehim tal-għotja jew li jinnotifika d-deċiżjoni tal-għotja;
(b)
jissosspendi l-implimentazzjoni tal-għotja; jew
(c)
fejn ikun xieraq, itemm il-ftehim ta’ għotja jew deċiżjoni.
4. Fejn tali żbalji, irregolaritajiet jew frodi jkunu attribwibbli lill-benefiċjarju, jew jekk il-benefiċjarju jonqos milli jikkonforma mal-obbligi tiegħu skont il-ftehim jew deċiżjoni tal-għotja, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' wkoll inaqqas l-għotja jew jirkupra ammonti li tħallsu għalxejn skont il-ftehim jew deċiżjoni tal-għotja, fi proporzjon mal-gravità tal-iżbalji, irregolaritajiet jew frodi jew ta’ ksur ta’ obbligi, basta l-benefiċjarju jkun ingħata l-opportunità li jagħmel osservazzjonijiet.
5. F'każ li l-kontrolli u l-awditjar juri ta’ żbalji, irregolaritajiet, frodi jew ksur ta’ obbligi sistemiċi jew rikorrenti attribwibbli lill-benefiċjarju li jkollhom impatt fuq għadd ta’ għotjiet aġġudikati lil dak il- benefiċjarju skont kondizzjonijiet simili, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista' jissospendi l-implimentazzjoni tal-għotjiet kollha kkonċernati, jew, fejn xieraq, itemm l-ftehimiet u d-deċiżjonijiet tal-għotja ma’ dak il-benefiċjarju, fi proporzjoni mal-gravità tal-iżbalji, irregolaritajiet jew frodi, dment li l-benefiċjarju jkun ingħata l-opportunità li jagħmel osservazzjonijiet.
L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jista’, barra minn hekk, wara li tkun saret proċedura akkużatorja, inaqqas il-għotijiet jew jirkupra l-ammonti mħallsin indebitament f’dak li għandu x’jaqsam mal-għotjiet milqutin mill-iżbalji, irregolaritajiet, frodi jew ksur ta’ obbligi sistemiċi jew rikorrenti li hemm riferiment għalihom fl-ewwel subparagrafu li jistgħu jkunu awditjati skont il-ftehimiet jew id-deċiżjonijiet tal-għotja.
6. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jiddetermina l-ammonti li għandhom jitnaqqsu jew jiġu rkuprati, kulfejn ikun possibbli u prattikabbli, fuq il-bażi tal-kostijiet indebitament iddikjarati bħala eliġibbli għal kull għotja kkonċernata, wara l-aċċettazzjoni tar-rendikonti finanzjarji revisti ppreżentati mill-benefiċjarji.
7. Fejn ma jkunx possibbli jew prattikabbli li jkun ikkwantifikat l-ammont tal-kostijiet ineliġibbli b’mod preċiż għal kull għotja kkonċernata, l-ammonti li għandhom jitnaqqsu jew jiġu rkuprati jistgħu jiġu determinati billi ssir l-estrapolazzjoni tar-rata ta’ riduzzjoni jew ta’ rkupru applikata għall-għotjiet li dwarhom l-iżbalji jew irregolaritajiet sistemiċi jew rikorrenti jkunu ġew dimostrati, jew, fejn il-kostijiet ineliġibbli ma jkunux jistgħu jservu ta’ bażi għad-determinazzjoni tal-ammonti li jridu jiġu ridotti jew irkuprati, billi ssir l-applikazzjoni ta’ rata forfettarja, filwaqt li jitqies il-prinċipju tal-proporzjonalità. Il-benefiċjarju jingħata l-opportunità jagħmel osservazzjonijiet fuq il-metodu ta’ estrapolazzjoni jew ir-rata forfettarja li għandha tiġi applikata jew jipproponi metodu jew rata alternattivi debitament sostanzjati qabel ma jsiru jew ir-riduzzjoni jew l-irkupru.
8. Il-Kummissjoni tiżgura trattament ugwali tal-benefiċjarji ta’ programm, b’mod partikolari fejn dan ikun implementat minn bosta uffiċjali awtorizzanti responsabbli.
Il-benefiċjarji jkunu mgħarrfin dwar il-mezzi għall-impunjazzjoni tad-deċiżjonijiet meħudin skont il-paragrafi 3, 4, 5, 6 u 7 ta’ dan l-Artikolu skont it-termini tal-Artikolu 97.
9. Il-Kummissjoni għandha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont it-termini tal-Artikolu 210 dwar ir-regoli dettaljati għall-pagament tal-għotjiet u l-kontrolli, inklużi r-regoli dwar id-dokumenti annessi u s-sospensjoni u r-riduzzjoni tal-għotjiet.
Artikolu 136
Perjodi ta’ żamma ta’ rekords
1. Il-benefiċjarji jżommu rekords, dokumenti annessi, rekords statistiċi jew kull rekord ieħor li għandu x'jaqsam ma’ għotja għal żmien ħames snin mill-pagament tal-bilanċ u għal żmien tliet snin fil-każ ta’ għotjiet ta’ valur baxx.
2. Ir-rekords li jagħmlu mill-verifiki, appelli, litigazzjoni jew it-tfittxija ta’ talbiet frott il-prestazzjoni tal-proġett għandhom jinżammu sakemm jintemmu l-verifiki, l-appelli, il-litigazzjoni jew talbiet magħmula.
KAPITOLU 5
Implementazzjoni
Artikolu 137
Kuntratti ta’ implementazzjoni u appoġġ finanzjarju lil terzi
1. Fejn l-implimentazzjoni ta’ azzjoni jew programm ta’ ħidma titlob li jingħata appoġġ finanzjarju lil partijiet terzi, il-benefiċjarju jista’ jagħti tali sostenn finanzjarju meta jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
qabel ma jagħti l-għotja, l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jkun ivverifika li l-benefiċjarju joffri garanziji xierqa fir-rigward tal-irkupru tal-ammonti dovuti lill-Kummissjoni;
(b)
il-kundizzjonijiet għall-għoti ta’ dan l-appoġġ huma strettament iddefiniti fid-deċiżjoni dwar l-għotja jew il-ftehim bejn il-benefiċjarju u l-Kummissjoni, sabiex jiġi evitat l-eżerċizzju tad-diskrezzjoni mill-benefiċjarju;
(c)
l-ammonti kkonċernati huma żgħar, ħlief fejn l-appoġġ finanzjarju jkun l-objettiv primarju tal-azzjoni.
2. Kull deċiżjoni ta’ għotja jew ftehim għandhom jipprovdu espressament li l-Kummissjoni u l-Qorti ta’ l-Awdituri jeżerċitaw il-poteri tagħhom ta’ kontroll, fuq dokumenti u fuq il-proprjetà u fuq l-informazzjoni, ukoll dik maħżuna fuq mezzi elettroniċi, fuq partijiet terzi kollha li rċevew fondi tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-kuntratti ta’ implementazzjoni u appoġġ finanzjarju għal terzi.
TITOLU VII
PREMJIJIET
Artikolu 138
Regoli ġenerali
1. Il-premjijiet għandhom jirrispettaw il-prinċipji tat-trasparenza u t-trattament ugwali u jippromwovu l-ksib tal-objettivi tal-politiki tal-Unjoni.
2. Għal dan il-fini, il-premjijiet ikun soġġetti għal programm ta’ ħidma li jiġi ppubblikat qabel l-implimentazzjoni tiegħu. Il-programm ta’ ħidma għandu jiġi implimentat permezz tal-pubblikazzjoni tal-kompetizzjonijiet.
Il-kompetizzjonijiet għall-premjijiet b’valur unitarju ta’ EUR 1 000 000 jew aktar jistgħu jkunu ppubblikati biss jekk ikunu ġew previsti f’rendikonti jew xi dokument relevanti ieħor li hemm riferiment għalih fil-punt (e) tal-Artikolu 38(3).
Ir-regoli tal-konkors għandhom għall-inqas jistabbilixxu l-kundizzjonijiet għall-parteċipazzjoni, il-kriterji għall-esklużjoni preskritti fl-Artikolu 106(1) u fl-Artikoli 107, 108 u 109 u l-kriterji għall-għotja, l-ammont tal-premju u l-arranġamenti ta’ pagament.
Il-premjijiet ma jistgħux jingħataw direttament mingħajr kompetizzjoni u ikunu ppubblikati annwalment fl-applikazzjoni tal-Artikolu 35(2) u (3).
3. Is-sottomissjonijiet għal konkors għandhom jiġu vvalutati minn panel ta’ esperti abbażi tar-regoli ppubblikati tal-konkors.
Il-premjijiet imbgħad jingħataw mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, abbażi tal-valutazzjoni mogħtija mill-bord tal-esperti li jkunu liberi li jiddeċiedu jekk jirrakkomandawx l-għoti tal-premjijiet jew le skont il-valutazzjoni tagħhom tal-kwalità tas-sottomissjonijiet.
4. L-ammont tal-premju ma jkunx marbut mal-ispejjeż inkorsi mir-rebbieħ.
5. Meta l-implimentazzjoni ta’ programm ta’ ħidma jew ta’ azzjoni titlob li l-premjijiet jingħataw lil partijiet terzi minn benefiċjarju ta’ għotja tal-Unjoni, dan il-benefiċjarju jista' jagħti tali premjijiet dment li l-kontenut minimu tar-regoli tal-konkors, kif imsemmi fil-paragrafu 2, ikun strettament definit fid-deċiżjoni jew il-ftehim dwar l-għotja bejn il-benefiċjarju u l-Kummissjoni, b'ebda marġini għal diskrezzjoni.
6. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-premjijiet, inklużi l-programmazzjoni, ir-regoli tal-konkors, il-pubblikazzjoni ex post, il-valutazzjoni, l-informazzjoni u n-notifika lir-rebbieħa.
TITOLU VIII
STRUMENTI FINANZJARJI
Artikolu 139
Ambitu
1. L-istrumenti finanzjarji jkunu awtorizzati permezz ta’ att bażiku.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, l-istrumenti finanzjarji jistgħu jkunu stabbiliti, f’każijiet debitament ġustifikati, mingħajr ma jkunu awtorizzati permezz ta’ att bażiku, basta tali strumenti jkunu inklużi fil-baġit skont il-punt (e) tal-Artikolu 49(1).
2. Fejn l-appoġġ tal-Unjoni jingħata permezz ta’ strumenti finanzjarji u kkombinati f’miżura singola ma’ elementi direttament relatati ma’ strumenti finanzjarji li jkollhom bħala mira tagħhom l-istess reċipjenti finali, inkluża għajnuna teknika, it-tnaqqis tar-rata tal-imgħax u l-garanzija għas-sussidji fuq id-drittijiet, dan it-Titolu japplika għall-elementi kollha ta’ dik il-miżura.
3. Fejn l-istrumenti finanzjarji jkunu kkombinati mal-għotjiet iffinanzjati mill-baġit skont it-Titolu VI tal-Parti I għall-elementi li ma jkunux direttament marbutin mal-istrumenti finanzjarji, jinżammu rekords separati għal kull għajn ta’ finanzjament.
4. Il-Kummissjoni tista' timplimenta strumenti finanzjarji taħt ġestjoni diretta, jew taħt ġestjoni indiretta, fejn definit fl-att bażiku, billi tafda kompiti lill-entitajiet fdati skont il-punti (ii), (iii), (v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)(c).
L-entitajiet fdati skont il-punti (ii), (iii), (v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)(c), meta l-istrumenti finanzjarji ta’ implementazzjoni, jistgħu jafdaw ulterjorment, dejjem fir-responsabilità tagħhom, parti minn dik l-implementazzjoni lill-intermedjarji finanzjarji basta dawk l-entitajiet jiżguraw li l-intermedjarji finanzjarji jissodisfaw il-kriterji preskritti fl-Artikolu 140(1), (3) u (5). L-intermedjarji finanzjarji għandhom jiġu magħżula abbażi ta’ proċeduri miftuħa, trasparenti, proporzjonati u non-diskriminatorji, biex b’hekk jiġu evitati kunflitti ta’ interessi.
Il-Kummissjoni tibqa’ responsabbli biex tiżgura li l-qafas ta’ implimentazzjoni għall-istrumenti finanzjarji jikkonforma mal-prinċipju ta’ ġestjoni finanzjarja fis-sod u jsostni l-ksib tal-objettivi definiti u f’waqthom tal-politika, miżurabbli f’termini ta’ outputs u riżultati. Il-Kummissjoni tirrispondi għall-implimentazzjoni ta’ strumenti finanzjarji mingħajr preġudizzju għar-responsabilità legali u kontrattwali tal-entatijiet fdati, bi qbil mal-liġi applikabbli.
5. Fejn l-istrumenti finanzjarji jkunu implementati taħt ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri, id-dispożizzjonijiet li japplikaw għal dawk l-istrumenti, inklużi r-regoli għall-kontribuzzjonijiet għall-istrumenti finanzjarji ġestiti direttament jew indirettament skont dan it-Titolu, jiġi dispost għalihom fir-Regolament li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 175.
6. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont it-termini tal-Artikolu 210 dwar ir-regoli dettaljati dwar l-istrumenti finanzjarji, inkluża l-għażla tal-entitajiet fdati bl-implementazzjoni tal-istrumenti finanzjarji, il-kontenut tal-ftehimiet ta’ delega, il-kostijiet u d-drittijiet tal-ġestjoni, ir-regoli speċifiċi għall-kontijiet fiduċjarji, l-implementazzjoni diretta tal-istrumenti finanzjarji u l-għażla tal-ġesturi, tal-intermedjarji finanzjarji u tal-reċevituri finali.
Artikolu 140
Prinċipji u kondizzjonijiet applikabbli għal strumenti finanzjarji
1. L-istrumenti finanzjarji jintużaw f'konformità mal-prinċipji ta’ ġestjoni finanzjarja tajba, it-trasparenza, il-proporzjonalità, in-nondiskriminazzjoni, u t-trattament ugwali u sussidjarjetà, u skont l-għanijiet tagħhom għat-tul ta’ żmien u fejn ikun applikabbli, id-durata stabbiliti fl-att bażiku li japplika għal dawk l-istrumenti finanzjarji.
2. L-istrumenti finanzjarji jikkonformaw ma’ dawn li ġejjin:
(a)
l-indirizz ta’ sitwazzjonijiet subottimali ta’ investiment, li wrew li huma finanzjarjament vijabbli iżda li ma jagħtux lok għal finanzjament suffiċjenti mis-sorsi tas-suq;
(b)
l-addizzjonalità: l-istrumenti finanzjarji ma għandux ikollhom l-għan li jissostittwixxu dawk ta’ Stat Membru, il-finanzjament privat jew interventi finanzjarji oħrajn tal-Unjoni;
(c)
in-non-distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq intern u l-konsistenza mar-regoli tal-għajnuna tal-Istat;
(d)
l-effett ta’ lieva: il-kontribuzzjoni tal-Unjoni lil strument finanzjarju jkollu l-għan li jimmobilizza investiment globali li jkun akbar mid-daqs tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni skont l-indikaturi ddefiniti minn qabel;
(e)
l-allinjament ta’ interessi: fl-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji, il-Kummissjoni għandha tiżgura li jkun hemm interess komuni fil-kisba tal-objettivi politiċi ddefiniti għal strument finanzjarju, possibilment imsaħħaħ permezz ta’ dispożizzjonijiet bħal kofinanzjament, rekwiżiti ta’ kondiviżjoni tar-riskju jew inċentivi finanzjarji, filwaqt li jiġi evitat il-kunflitt ta’ interessi ma’ attivitajiet oħra tal-entità inkarigata;
(f)
l-istrumenti finanzjarji jkunu stabbiliti fuq il-bażi ta’ valutazzjoni ex ante, inkluża valutazzjoni tal-possibbli ri-użu tar-riżorsi addizzjonali li hemm riferiment għalihom fil-punt (f) tal-paragrafu 8.
3. In-nefqa baġitarja marbuta ma’ strument finanzjarju u r-responsabbiltà finanzjarja tal-Unjoni fl-ebda każ ma jaqbżu l-ammont tal-impenn baġitarju rilevanti li jsir għalih, u b'hekk jiġi esklużi l-obbligazzjonijiet kontinġenti għall-baġit.
4. L-entitajiet fdati skont il-punt (ii), (iii), (v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)(c) u l-intermedjarji finanzjarji kollha magħżulin biex jipparteċipaw fit-twettiq ta’ operazzjonijiet finanzjarji taħt strument finanzjarju għandhom jikkonformaw mal-istandards relevanti u l-leġislazzjoni applikabbli dwar il-prevenzjoni tal-ħasil tal-flus u l-ġlieda kontra t-terroriżmu u l-frodi fiskali. Għall-implementazzjoni tal-istrumenti finanzjarji skont dan it-Titolu, l-entitajiet fdati skont il-punti (ii), (iii), (v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)(c) ma jkunux stabbiliti, u ma jżommux relazzjonijiet kummerċjali ma’ entitajiet inkoporati, f'territorji li l-ġuriżdizzjoni tagħhom ma jikkooperawx mal-Unjoni fir-rigward tal-applikazzjoni ta’ standards maqbula internazzjonalment dwar it-taxxi u jittrasponu tali rekwiżiti fil-kuntratti tagħhom mal-intermedjarji finanzjarji magħżulin.
5. L-entitajiet fdati skont il-punti (ii), (iii), (v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)(c), l-intermedjarji finanzjarji msemmijin fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu involuti fil-ġestjoni tal-istrumenti finanzjarji tal-Unjoni, u r-riċeventi finali tal-appoġġ tal-Unjoni skont dan it-Titolu jagħtu lill-Qorti tal-Awdituri l-faċilitajiet kollha u jagħtuha l-informazzjoni kollha li l-Qorti tal-Awdituri jidhrilha li hija neċessarja għat-twettiq tal-kompiti tagħha, skont it-termini tal-Artikolu 161.
Ir-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96 u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (23) għandhom japplikaw għall-appoġġ mill-Unjoni skont dan it-Titolu.
6. L-ammonti li jikkorrespondu mill-anqas għall-kontribuzzjoni tal-Unjoni, jew, fejn ikun applikabbli, multipli tal-istess, jintużaw għall-ksib objettivi speċifiċi tal-politiki persegwiti permezz tal-istrument finanzjarju u ma jiġġenerawx vantaġġi indebiti, b'mod partikolari fil-forma ta’ dividendi jew profitti indebiti għal terzi.
Mingħajr preġudizzju għar-regoli speċifiċi għas-settur għall-ġestjoni kondiviża, introjti, inklużi d-dividendi, il-qligħ kapitali, id-drittijiet b’garanzija u l-imgħax fuq is-self u fuq l-ammont għall-ammonti fiduċjarji mħallsin lura lill-Kummissjoni jew kontijiet fiduċjarji miftuħin għall-istrumenti finanzjarji u attribwibbli għas-sostenn mill-baġit skont strument finanzjarju, jiddaħħal fil-baġit wara t-tnaqqis tal-kostijiet u d-drittijiet tal-ġestjoni.
Ir-ripagamenti annwi, inklużi r-ripagamenti kapitali, il-garanziji rilaxxati, u r-ripagamenti tal-prinċipal tas-self, imħallsin lura lill-Kummissjoni jew lil kontijiet fiduċjarji miftuħin għall-istrumenti finanzjarji u attribwibbli għas-sostenn mill-baġit skont strument finanzjarju, jikkostitwixxu introjtu assenjat intern skont it-termini tal-Artikolu 21 u jintużaw għall-istess strument finanzjarju, mingħajr preġudizju għall-paragrafu 9 ta’ dan l-Artikolu, għal żmien mhux itwal mill-perijodu mill-impenn tal-approprijazzjonijiet magħdud miegħu sentejn, sakemm ma jkunx speċifikat xort'oħra f'att bażiku.
7. Pagamenti lill-kontijiet fiduċjarji jsiru mill-Kummissjoni fuq il-bażi tat-talbiet għal pagament li jkunu debitament sostanzjati bi tbassir għall-infiq, billi jitqiesu l-bilanċi disponibbli fil-kontijiet fiduċjarji u l-ħtieġa li jkunu evitati bilanċi eċċessivi fuq tali ammonti. Fil-każ li l-ammonti ta’ kontijiet fiduċjarji jkunu biżżejjed biex ikopru r-riżerva minimu kontrattwalment stipulati għall-kontijiet fiduċjarji, kif miżjuda bit-tbassir tal-infiq għas-sena finanzjarja kurrenti, u biex ikopru l-ammonti meħtieġa biex ikunu esklużi l-passivitajiet kontinġenti b’rabta mal-obbligazzjonijiet ta’ pagament f'munita li mhijiex l-euro, ma jsir l-ebda pagament lill-kontijiet fiduċjarji. It-tbassir tal-infiq jingħataw fuq bażi annwa jew, fejn ikun xieraq, semi-annwa.
8. Il-Kummissjoni kull sena tagħmel rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-attivitajiet rigward l-istrumenti finanzjarji. Ir-rapport jinkludi, għal kull strumenti finanzjarju appoġġat:
(a)
identifikazzjoni tal-istrument finanzjarju u l-att bażiku;
(b)
deskrizzjoni tal-istrument finanzjarju, l-arranġamenti ta’ implimentazzjoni u l-valur miżjud tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni;
(c)
l-istituzzjonijiet finanzjarji involuti fl-implementazzjoni, inklużi l-kwestjoni li jista’ jkun hemm marbutin mal-applikazzjoni tal-paragrafu 5;
(d)
is-somma tal-impenji u pagamenti baġitarji mill-baġit għal kull strument finanzjarju;
(e)
il-prestazzjoni tal-istrument finanzjarju, inkluż l-investimenti magħmulin;
(f)
valutazzjoni tal-użu ta’ kwalunkwe ammonti ritornati lill-istrument bħala introjtu intern assenjat skont il-paragrafu 6;
(g)
il-bilanċ fil-kont fiduċjarju;
(h)
introjti u ripagamenti skont il-paragrafu 6;
(i)
il-valur tal-investimenti ta’ ekwità, fir-rigward ta’ snin preċedenti;
(j)
iċ-ċifri akkumulati fuq l-indeboliment tal-assi ta’ strumenti ta’ ekwità jew kondiviżjoni tar-riskju, u fuq gananziji mitluba għal strumenti ta’ garanzija;
(k)
l-effett tal-lieva li huwa l-mira, u l-effett tal-lieva miksub;
(l)
il-kontibut tal-istess għall-kisba tal-objettivi tal-programm ikkonċernat kif miżurat bl-indikaturi stabbiliti, inkluż, fejn applikabbli, id-diversifikazzjoni ġeografika.
9. Fejn il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill iqisu li strument finanzjarju jkun għadu ma kisibx l-objettivi tiegħu b’mof effikaċi, jistgħu jitolbu li l-Kummissjoni tippreżenta proposta għal att bażiku revist bl-iskop li jiġi xolt l-istrument. Fil-każ tax-xoljiment tal-istrument finanzjarju, kull ripagament ġdid ta’ dak l-istrument skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 6 jitqies bħala introjtu ġenerali.
10. L-iskop tal-istrumenti finanzjarji u, fejn ikun applikabbli, il-forma ġuridika speċifika u l-lok ta’ reġistrazzjoni skont il-liġi tagħhom jiġu ppubblikati fil-websajt tal-Kummissjoni.
11. Għall-istrumenti finanzjarji l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jiżgura li r-rendikonti finanzjarji, li jkunu jkopru l-perijodu mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Diċembru u jkunu jottemperaw mar-regoli dwar il-kontabilità msemmija fl-Artikolu 143 u tal-Istandards Internazzjonali ta’ Kontabbiltà fis-Settur Pubbliku (IPSAS), kif ukoll kull tagħrif meħtieġ għall-produzzjoni tar-rendikonti finanzjarji skont it-termini tal-Artikolu 68(3) jingħataw mill-entitajiet fdati skont il-punti (ii), (iii) (v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)(c) sal-15 ta’ Frar tas-sena ta’ wara. L-uffiċjal awtorizzanti responsabbli jiżgura wkoll li r-rendikonti finanzjarji awditjati għall-istrumenti finanzjarji jingħataw minn dawk l-entitajiet sal-15 ta’ Mejju tas-sena ta’ wara.
12. Il-Kummissjoni tiżgura ġestjoni armonizzata tal-istrumenti finanzjarji b'mod partikolari fil-qasam tal-kontabiltià, ir-rapportaġġ, il-monitoraġġ u l-ġestjoni tar-riskju finanzjarju.
13. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont it-termini tal-Artikolu 210 dwar ir-regoli dettaljati dwar l-implementazzjoni tal-istrumenti finanzjarji, inklużi l-kondizzjonijiet għall-użu tagħhom, l-effett tal-lieva, il-valutazzjoni ex-ante, il-monitoraġġ u t-trattament tal-kontribuzzjonijiet mill-Fondi msemmija fl-Artikolu 175.
TITOLU IX
PREŻENTAZZJONI TAL-KONTIJIET U KONTABBILTÀ
KAPITOLU 1
Kapitolu 1 preżentazzjoni tal-kontijiet
Artikolu 141
Struttura tal-kontijiet
Il-kontijiet ikun fihom:
(a)
id-dikjarazzjonijiet finanzjarji kkonsolidati, li jippreżentaw il-konsolidazzjoni tal-informazzjoni finanzjarja li tinsab fid-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-istituzzjonijiet iffinanzjati mill-baġit, dawk tal-korpi msemmija fl-Artikolu 208 u ta’ korpi oħra li l-kontijiet tagħhom għandhom jiġu kkonsolidati f'konformità mar-regoli tal-kontabilità tal-Unjoni kif hemm riferiment fl-Artikolu 143;
(b)
il-kontijiet tal-baġit aggregati li jippreżentaw l-informazzjoni li hemm fil-kontijiet tal-baġit tal-istituzzjonijiet;
Artikolu 142
Rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja
1. Kull istituzzjoni u korp imsemmi fl-Artikolu 141 għandhom iħejju rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja tas-sena finanzjarja.
Huma għandhom jibagħtu r-rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Qorti tal-Awdituri, sal-31 ta’ Marzu ta’ wara s-sena finanzjarja.
2. Ir-rapport imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jagħti rendikont, kemm f’termini assoluti u espressi bħala perċentwali, mill-anqas, tar-rata implimentattiva tal-approprjazzjonijiet flimkien ma’ informazzjoni fil-qosor dwar it-trasferimenti ta’ approprjazzjonijiet bejn id-diversi elementi tal-baġit.
3. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-rapport dwar il-ġestjoni baġitarja u finanzjarja.
Artikolu 143
Ir-regoli dwar il-kontijiet
1. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni jadotta r-regoli bbażati fuq standards tal-kontabilità aċċettati internazzjonalment għas-settur pubbliku. L-uffiċjal tal-kontabilità jista' jiddevja minn dawk l-istandards jekk iqis li dan ikun meħtieġ għal stampa vera u ġusta tal-assi u l-obbligazzjonijiet, l-ispejjeż, id-dħul u l-likwidità. Meta regola tal-kontabilità tiddevja materjalment minn dawk l-istandards, in-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji għandhom jiżvelaw dan il-fatt u r-raġunijiet għal dan.
2. Il-kontijiet tal-baġit imsemmija fl-Artikolu 141 għandhom jikkonformaw mal-prinċipji tal-baġit stipulati f'dan ir-Regolament. Huma għandhom jagħtu stampa vera u ġusta tal-operazzjonijiet tad-dħul u l-infiq tal-baġit.
Artikolu 144
Prinċipji tal-kontabilità
1. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji msemmija fl-Artikolu 141 għandhom jippreżentaw l-informazzjoni, inkluża informazzjoni dwar il-politiki tal-kontabilità, b'mod li jiġi żgurat li tkun relevanti, affidabbli, komparabbli u li tista' tinftiehem. Id-dikjarazzjonijiet finanzjarji għandhom jitfasslu f'konformità mal-prinċipji tal-kontabilità ġeneralment aċċettati kif deskritti fir-regoli tal-kontabilità msemmija fl-Artikolu 143.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha li tadotta atti ddelegati dwar l-istabbiliment tal-qafas għall-implementazzjoni mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-kompiti tiegħu skont dan l-artikolu u skont l-Artikoli 145, 146, 148, 151, 154, 156 u 157.
Artikolu 145
Rendikontijiet finanzjarji
1. L-istqarrijiet finanzjarji għandhom ikunu ppreżentati f'miljuni ta’ euro u għandhom jinkludu:
(a)
il-karta tal-bilanċ u dikjarazzjoni tar-riżultat finanzjarju, li jirrappreżentaw l-assi u r-reponsabbilitajiet kollha u s-sitwazzjoni finanzjarja u r-riżultat ekonomiku fil-31 ta’ Diċembru tas-sena preċedenti; jiġu ppreżentati bi qbil mar-regoli tal-kontabilità msemmija fl-Artikolu 143;
(b)
id-dikjarazzjoni tal-fluss tal-flus li turi l-ammonti miġbura u maħruġa matul is-sena u l-pożizzjoni finali tat-teżor;
(c)
id-dikjarazzjoni tal-bidliet fl-assi netti li tippreżenta ħarsa ġenerali taċ-ċaqliq matul is-sena fir-riżervi u r-riżultati akkumulati.
2. In-noti għad-dikjarazzjonijiet finanzjarji għandhom jissupplementaw u jikkummentaw dwar l-informazzjoni ppreżentata fid-dikjarazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 u għandhom ifornu l-informazzjoni addizzjonali kollha preskritta mill-prattika tal-kontabilità aċċettata internazzjonalment meta tali informazzjoni tkun rilevanti għall-attivitajiet tal-Unjoni.
Artikolu 146
Rapporti dwar l-implementazzjoni baġitarja
1. Ir-rapporti tal-implimentazzjoni tal-baġit għandhom ikunu ppreżentati f'miljuni ta’ euro. Huma għandhom jinkludu:
(a)
rapporti li jaggregaw l-operazzjonijiet baġitarji kollha għas-sena f'termini ta’ dħul u nfiq;
(b)
noti ta’ spjegazzjoni, li għandhom jissupplimentaw u jikkummentaw fuq l-informazzjoni mogħtija fir-rapporti.
2. L-istruttura tar-rapporti dwar l-implimentazzjoni baġitarja għandha tkun l-istess bħal dik tal-baġit innifsu.
Artikolu 147
Kontijiet provviżorji
1. L-uffiċjali tal-kontabilità tal-istituzzjonijiet u l-korpi l-oħrajn imsemmijin fl-Artikolu 141 għandhom jibagħtu l-kontijiet provviżorji tagħhom lill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri sa l-1 ta’ Marzu tas-sena ta’ wara.
2. L-uffiċjali tal-kontabilità tal-istituzzjonijiet l-oħra u l-korpi msemmija fl-Artikolu 141 għandhom ukoll jibagħtu sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju tas-sena ta’ wara pakkett ta’ rapporti lill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni, f'format standardizat kif stabbilit mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għall-finijiet tal-konsolidazzjoni.
3. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jikkonsolida dawn il-kontijiet provviżorji mal-kontijiet provviżorji tal-Kummissjoni u għandu jibgħat lill-Qorti tal-Awdituri, l-aktar tard sal-31 ta’ Marzu tas-sena ta’ wara, il-kontijiet provviżorji tal-Kummissjoni u il-kontijiet provviżorji kkonsolidati tal-Unjoni.
Artikolu 148
Approvazzjoni tal-kontijiet konsolidati finali
1. Il-Qorti tal-Awdituri għandha, sal-1 ta’ Ġunju, tagħmel l-osservazzjonijiet tagħha dwar il-kontijiet proviżorji tal-istituzzjonijiet l-oħra u ta’ kull korp imsemmi fl-Artikolu 141, u sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Ġunju, tagħmel l-osservazzjonijiet tagħha dwar il-kontijiet proviżorji tal-Kummissjoni u l-kontijiet proviżorji kkonsolidati tal-Unjoni.
2. L-istituzzjonijiet, għajr il-Kummissjoni, u kull wieħed mill-korpi msemmijin fl-Artikolu 141, għandhom ifasslu l-kontijiet finali tagħhom u jibagħtuhom lill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju bil-ħsieb li jitfasslu l-kontijiet konsolidati finali.
L-uffiċjali tal-kontabilità tal-istituzzjonijiet l-oħra u l-korpi msemmija fl-Artikolu 141 għandhom ukoll jibagħtu sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju, pakkett ta’ rapporti lill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni, f'format standardizat kif stabbilit mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għall-finijiet tal-konsolidazzjoni.
3. L-uffiċjal tal-kontabilità ta’ kull istituzzjoni u korp imsemmija fl-Artikolu 141 għandu wkoll jibgħat lill-Qorti tal-Awdituri, b'kopja lill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni, fl-istess data tat-trażmissjoni tal-kontijiet finali tiegħu, ittra ta’ rappreżentazzjoni li tkopri dawn il-kontijiet finali.
Il-kontijiet finali għandhom ikunu akkumpanjati minn nota stabbilita mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni, li fiha dan tal-aħħar jiddikjara li l-kontijiet finali kienu ppreparati skont dan it-Titolu u l-prinċipji, r-regoli u l-metodi tal-kontabilità applikabbli.
4. L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jfassal il-kontijiet ikkonsolidati finali fuq il-bażi tal-informazzjoni ppreżentata skont il-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu mill-istituzzjonijiet ħlief il-Kummissjoni u mill-korpi msemmija fl-Artikolu 141. Il-kontijiet ikkonsolidati finali għandhom ikunu akkumpanjati minn nota stabbilita mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni, li fiha dan tal-aħħar jiddikjara li l-kontijiet finali kienu ppreparati skont it-Titolu IX u skont il-prinċipji, r-regoli u l-metodi tal-kontabilità mniżżlin fl-anness għar-rendikonti finanzjarji.
5. Il-Kummissjoni, wara li tkun approvat il-kontijiet konsolidati finali u l-kontijiet finali tagħha, għandha tibgħathom it-tnejn lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Qorti tal-Awdituri sal-31 ta’ Lulju.
Sal-istess data, l-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jittrażmetti ittra ta’ rappreżentazzjoni li tkopri l-kontijiet konsolidati finali lill-Qorti tal-Awdituri.
6. Il-kontijiet konsolidati finali għandhom ikunu ppubblikati f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea flimkien mal-istqarrija tal-assigurazzjoni mogħtija mill-Qorti tal-Awdituri b'konformità mal-Artikolu 287 tat-TFUE u l-Artikolu 160a tat-Trattat Euratom sal-15 ta’ Novembru.
KAPITOLU 2
Informazzjoni rigward l-implimentazzjoni tal-baġit
Artikolu 149
Rapport dwar il-garanziji u r-riskji tal-baġit
B'żieda mal-istqarrijiet li hemm provvediment dwarhom fl-Artikoli 145 u 146, il-Kummissjoni għandha tagħmel rapport darba fis-sena lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar il-garanziji tal-baġit imsemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 49(1) u r-riskji korrispondenti.
Din l-informazzjoni għandha tintbgħat fl-istess waqt lill-Qorti tal-Awdituri.
Artikolu 150
Informazzjoni dwar l-implementazzjoni tal-baġit
1. B'żieda mal-istqarrijiet li hemm provvediment dwarhom fl-Artikoli 145 u 146, l-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jibgħat darba kull xhar, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, ċifri, agregati mill-anqas fil-livell ta’ kapitolu, rigward l-implimentazzjoni tal-baġit, kemm għad-dħul kif ukoll għall-infiq, kontra l-approprjazzjonijiet kollha.
Dawn iċ-ċifri għandhom ukoll jipprovdu dettalji tal-utilizzazzjoni tal-approprjazzjonijiet trasferiti 'l quddiem.
Dawn iċ-ċifri għandhom jintbgħatu fi żmien għaxart ijiem ta’ xogħol ta’ wara t-tmiem ta’ kull x-xhar.
2. Tliet darbiet fis-sena, fi żmien 30 jum tax-xogħol li jiġu wara l-31 ta’ Mejju, il-31 ta’ Awissu u l-31 ta’ Diċembru, l-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni għandu jibgħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, rapport dwar l-implimentazzjoni tal-baġit, li jkopri kemm d-dħul u wkoll in-nefqa, imqassma skont il-kapitolu, l-Artikolu u l-partita.
Dawk ir-rapporti jagħtu wkoll dettalji tal-utilizzazzjoni tal-approprjazzjonijiet trasferiti 'l quddiem mis-snin finanzjarji preċedenti.
3. Iċ-ċifri u r-rapport rigward l-implimentazzjoni tal-baġit għandhom fl-istess waqt jintbgħatu lill-Qorti tal-Awdituri u ppublikati fuq il-websajt tal-Kummissjoni.
4. Sal-15 ta’ Settembru ta’ kull sena, l-uffiċjal tal-kontabilità jibgħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport li jkun fih tagħrif dwar ir-riskji kurrenti notati, it-trends ġenerali osservati, il-kwestjonijiet ġodda dwar kontabilità li jkunu fiġġew, il-progress dwar kwestjonijiet marbutin mal-kontabilità, inklużi dawk imqanqlin mill-Qorti tal-Awdituri, u tagħrif dwar irkuprijiet.
KAPITOLU 3
Kontabilità
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet komuni
Artikolu 151
Is-sistema tal-kontabilità
1. Is-sistema tal-kontabilità ta’ istituzzjoni għandha sservi għall-organizzazzjoni tal-informazzjoni tal-baġit u tal-finanzi b'tali mod li ċ-ċifri jkunu jistgħu jiddaħlu, jinħażnu u jkunu rreġistrati.
2. Il-kontijiet jikkonsistu fil-kontijiet ġenerali u l-kontijiet tal-baġit. Il-kontijiet jinżammu f'euro fuq il-bażi tas-sena kalendarja.
3. L-uffiċjali awtorizzanti jista’, b’delega, iżomm ukoll kontijiet analitiċi.
Artikolu 152
Rekwiżiti komuni għas-sistema ta’ kontabilità tal-istituzzjonijiet
L-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni, skont it-termini tal-Artikolu 143, wara li jikkonsulta mal-uffiċjali tal-kontabilità tal-istituzzjonijiet l-oħrajn imsemmija fl-Artikolu 141, jadotta r-regoli tal-kontabilità u l-karta armonizzata tal-kontijiet li għandha tkun applikata mill-istituzzjonijiet kollha ffinanzajati mill-baġit, l-uffiċċji msemmija fit-Titolu V tat-Tieni Parti u l-korpi kollha msemmija fl-Artikolu 141.
Taqsima 2
Kontijiet ġenerali
Artikolu 153
Il-Kontijiet ġenerali
Il-kontijiet ġenerali għandhom jirreġistraw, fl-ordni kronoloġika, bl-użu tal-metodu double entry, l-avvenimenti u l-operazzjonijiet kollha li jaffettwaw is-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja u l-assi u l-obbligazzjonijiet tal-istituzzjonijiet u l-korpi msemmija fl-Artikolu 141.
Artikolu 154
Entrati fil-kontijiet ġenerali
1. Il-bilanċi u ċ-ċaqliq fil-kontijiet jiddaħħlu fir-reġistri tal-kontabilità.
2. L-iskrizzjonijiet tal-kontabilità kollha, inklużi l-aġġustamenti għall-kontijiet, għandhom ikunu bbażati fuq id-dokumenti ta’ appoġġ, li jirriferu għalihom.
3. Is-sistema tal-kontijiet għandha tkun tali li tħalli traċċja ċara ta’ verifika għall-entrati kollha tal-kontabilità.
Artikolu 155
Aġġustamenti fil-kontabilità
Wara li tagħlaq is-sena finanzjarja u sad-data tal-preżentazzjoni tal-kontijiet, l-uffiċjal tal-kontabbiltà għandu jagħmel kwalunkwe aġġustament li, mingħajr ma jkun jinvolvi nfiq jew ġbir fir-rigward ta’ dik is-sena, ikun meħtieġ għal preżentazzjoni vera u ġusta ta’ dawk il-kontijiet. Tali aġġustamenti jikkonformaw mar-regoli tal-kontabilità li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 143.
Taqsima 3
Uffiċjal tal-kontabilità
Artikolu 156
Kontabilità tal-baġit
1. Il-kontijiet tal-baġit jipprovdu rekord dettaljat tal-implimentazzjoni tal-baġit.
2. Għall-fini tal-paragrafu 1, il-kontijiet tal-baġit għandhom jirreġistraw l-operazzjonijiet tad-dħul u l-infiq kollha tal-baġit previsti fit-Titolu IV tal-Ewwel Parti.
KAPITOLU 4
Inventarji tal-proprjetà
Artikolu 157
L-inventarju
1. Kull istituzzjoni u kull korp imsemmi fl-Artikolu 141 għandu jżomm inventarji li juru l-kwantità u l-valur tal-assi kollha tal-Unjoni, tanġibbli, mhux-tanġibbli u finanzjarji, b'konformità ma’ mudell imħejji mill-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni.
Kull istituzzjoni u kull korp imsemmija fl-Artikolu 141 għandhom jivverifikaw li l-entrati fl-inventarju jikkorrispondu għas-sitwazzjoni attwali.
2. Il-bejgħ tal-assi tanġibbli tal-Unjoni għandu jkun reklamat kif xieraq.
TITOLU X
AWDITJAR ESTERN U L-KWITTANZA
KAPITOLU 1
Verifika esterna
Artikolu 158
Il-verifika esterna tal-Qorti tal-Awdituri
Il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jinfurmaw lill-Qorti tal-Awdituri, malajr kemm jista' jkun, bid-deċiżjonijiet u r-regoli kollha adottati permezz tal-Artikoli 13, 16, 21, 25, 26, 29 u 40.
Artikolu 159
Ir-regoli u l-proċedura dwar il-verifika
1. L-eżami mill-Qorti ta’ l-Awdituri dwar jekk l-introjtu kollu kienx riċevut u n-nefqa kollha kienetx minfuqha f'manjiera legali u xierqa għandha tqis id-dispożizzjonijiet tat-Trattati, tal-baġit, ta’ dan ir-Regolament, tar-regoli ta’ l-implimentazzjoni u l-atti l-oħrajn kollha permezz tat-Trattati.
2. Fit-twettiq tal-kompiti tagħha, il-Qorti tal-Awdituri hija intitolata li tikkonsulta, fil-manjera li hemm provvediment dwarha fl-Artikolu 161, id-dokumenti u l-informazzjoni kollha li jirrigwardaw l-amministrazzjoni finanzjarja tad-dipartimenti jew tal-korpi fir-rigward tal-operazzjonijiet iffinanzjati jew kofinanzjati mill-Unjoni. Hija għandu jkollha s-setgħa li tisma' kwalunkwe uffiċjal responsabbli minn operazzjoni ta’ dħul jew ta’ nfiq u li tuża kwalunkwe waħda mill-proċeduri ta’ awditjar xierqa għad-dipartimenti jew għall-korpi msemmija hawn fuq. L-awditjar fl-Istati Membri għandu jkun imwettaq b'konnessjoni mal-istituzzjonijiet nazzjonali tal-awditjar jew, jekk dawn ma jkollhomx il-poteri meħtieġa, mad-dipartimenti nazzjonali kompetenti Il-Qorti tal-Awdituri u l-korpi nazzjoni tal-awditjar tal-Istati Membri għandhom jikkoperaw fl-ispirtu tal-fiduċja waqt li jżommu l-independenza tagħhom.
Sabiex tikseb l-informazzjoni kollha meħtieġa għat-twettiq tal-kompitu afdat lilha permezz tat-Trattati jew l-atti adottati permezz tagħhom, il-Qorti tal-Awdituri tista' tkun preżenti, fuq talba tagħha, waqt l-operazzjonijiet tal-awditjar imwettqa fil-qafas tal-implimentazzjoni tal-baġit minn, jew f'isem, kwalunkwe istituzzjoni.
Fuq talba tal-Qorti tal-Awdituri, kull istituzzjoni għandha tawtorizza lill-istituzzjonijiet finanzjarji li jkollhom depożiti tal-Komunità sabiex jippermettu lill-Qorti tal-Awdituri li tiżgura li d-data esterna taqbel mal-kontijiet.
3. Sabiex tkun tista' twettaq dan il-kompitu, il-Qorti tal-Awdituri għandha tinnotifika lill-istituzzjonijiet u lill-awtoritajiet li għalihom dan ir-Regolament huwa applikabbli, bl-ismijiet tal-membri tal-persunal tagħha li huma awtorizzati li jawditjawhom.
Artikolu 160
Verifiki fuq it-titoli u l-likwidi
Il-Qorti tal-Awdituri għandha tiżgura li t-titoli u l-flus kontanti ddepożitati jew fl-idejn kollha jiġu kontrollati ma’ rċevuti ffirmati mid-depożitarji jew ma’ memoranda uffiċjali tal-flus kontanti u tat-titoli miżmuma. Il-Qorti tista' twettaq tali verifiki hija stess.
Artikolu 161
Id-dritt tal-aċċess tal-Qorti tal-Awdituri
1. Il-Kummissjoni, l-istituzzjoniet l-oħrajn, il-korpi li jamministraw l-introjtu u n-nefqa f'isem l-Unjoni u r-riċeventi finali tal-pagamenti mill-baġit għandhom jagħtu lill-Qorti tal-Awdituri l-faċilitajiet kollha u jagħtuha l-informazzjoni kollha li l-Qorti tal-Awdituri tqis li tkun meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tagħha. Huma għandhom ipoġġu għad-dispożizzjoni tal-Qorti tal-Awdituri id-dokumenti kollha li jikkonċernaw l-għoti u t-twettiq ta’ kuntratti ffinanzjati mill-baġit u l-kontijiet kollha tal-flus u materjali, ir-reġistri kollha tal-kontijiet u dokumenti ta’ prova, u wkoll id-dokumenti amministrattivi kollha relatati magħhom, id-dokumenti kollha relatati mad-dħul u l-infiq, l-inventarji kollha, l-organigrammi kollha tad-dipartimenti, li l-Qorti tal-Awdituri tħoss li jkunu meħtieġa għall-awditjar tar-rapport tar-riżultat tal-baġit u finanzjarju fuq il-bażi tar-reġistri jew verifika fuq il-post, u, għall-istess skopijiet, id-dokumenti u d-data kollha maħluqa jew maħżuna fuq medja elettronika.
Il-korpi l-oħrajn tas-servizzi u tal-awditjar intern tal-amministrazzjonijiet nazzjonali kkonċernati għandhom joffru lil-Qorti tal-Awdituri l-faċilitjiet kollha li hi tqis li jkunu meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tagħha.
2. L-uffiċjali li jiġu kkontrollati l-operazzjonijiet tagħhom mill-Qorti tal-Awdituri għandhom:
(a)
juru r-rekords tagħhom tal-flus fl-idejn, kwalunkwe flus kontanti oħra, titoli u materjali oħra ta’ kull tip, kif ukoll d-dokumenti ta’ provafir-rigward tal-amministrazzjoni tagħhom tal-fondi li ġew fdati lilhom u wkoll kwalunkwe kotba, reġistri u dokumenti oħra relatati magħhom;
(b)
jippreżentaw il-korrespondenza u kwalunkwe dokumenti oħra meħtieġa għall-implimentazzjoni sħiħa tal-awditjar imsemmi fl-Artikolu 159(1).
L-informazzjoni fornuta skont il-punt (b) tal-ewwel subparagrafu tista' tkun mitluba biss mill-Qorti tal-Awdituri.
3. Il-Qorti tal-Awdituri għandha tkun awtorizzata li tawditja d-dokumenti fir-rigward tad-dħul u n-nefqa tal-Unjoni li jkunu miżmuma mid-dipartimenti tal-istituzzjonijiet u, partikolarment, mid-dipartimenti responsabbli għad-deċiżjonijiet fir-rigward ta’ tali dħul u infiq, mill-korpi li jamministraw id-dħul jew in-nefqa f'isem l-Unjoni u l-persuni fiżiċi jew legali li jirċievu pagamenti mill-baġit.
4. Il-kompitu li jkun stabbilit li d-dħul ikun irċevut u li n-nefqa tkun seħħet f'manjiera leċita u xierqa u li l-ġestjoni finanzjarja tkun tajba għandu jestendi għall-utilizzazzjoni, mill-korpi esterni għall-istituzzjonijiet, tal-fondi tal-Unjoni rċevuti bħala kontributi.
5. Il-finanzjament tal-Unjoni mħallas lir-riċeventi esterni għall-istituzzjonijiet għandu jkun soġġett għal qbil bil-kitba minn dawk r-riċeventi jew, fin-nuqqas ta’ qbil min-naħa tagħhom, mill-kuntratturi jew mis-subkuntratturi, għall-awditjar mill-Qorti tal-Awdituri dwar l-użu magħmul mill-finanzjament mogħti.
6. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lil-Qorti tal-Awdituri, fuq it-talba tal-Qorti, bi kwalunkwe informazzjoni rigward l-operazzjonijiet tal-għoti u t-teħid ta’ self.
7. L-użu ta’ sistemi integrati tal-kompjuter ma għandux ikollu l-effett li jnaqqas l-aċċess mill-Qorti tal-Awdituri għad-dokumenti ta’ prova.
Artikolu 162
Ir-rapport annwali tal-Qorti tal-Awdituri
1. Il-Qorti tal-Awdituri għandha tittrażmetti lill-Kummissjoni u lill-istituzzjonijiet ikkonċernati sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju, kwalunkwe osservazzjoni li hi, fl-opinjoni tagħha, tali li għandha tidher fir-rapport annwali. Dawk l-osservazzjonijiet jibqgħu kunfidenzjali u soġġetti għal proċedura kontradittorja. Kull istituzzjoni għandha tindirizza t-tweġiba tagħha lill-Qorti tal-Awdituri sal-15 ta’ Ottubru. It-tweġibiet tal-istituzzjonijiet apparti milli minn dawk tal-Kummissjoni għandhom jintbgħatu lill-Kummissjoni fl-istess żmien.
2. Ir-rapport annwali għandu jkun fih valutazzjoni ta’ kemm hi tajba l-amministrazzjoni finanzjarja.
3. Ir-rapport annwali għandu jkun fih sezzjoni għal kull istituzzjoni. Il-Qorti tal-Awdituri tista' żżid kwalunkwe rapport sommarju jew kwalunkwe osservazzjoni ġenerali li jidrilha xieraq tagħmel.
Il-Qorti tal-Awdituri għandha tieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex tiżgura li t-tweġibiet ta’ kull istituzzjoni għall-osservazzjonijiet tagħha jkunu ppubblikati ħdejn jew wara kull osservazzjoni li għaliha jirreferu.
4. Il-Qorti tal-Awdituri għandha tittrażmetti lill-awtoritajiet responsabbli mill-għoti tal-kwittanza u lill-istituzzjonijiet l-oħrajn, sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Novembru, ir-rapport annwali tagħha akkumpanjat mir-risposti tal-istituzzjonijiet u għandha tiżgura l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
5. Malli l-Qorti tal-Awdituri tkun trażmettiet ir-rapport annwali tagħha, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istati Membri kkonċernati immedjetament bid-dettalji ta’ dak ir-rapport li jkunu jirrigwardaw l-amministrazzjoni tal-fondi li huma responsabbli għalihom permezz tar-regoli applikabbli.
Wara li tasal din l-informazzjoni, l-Istati Membri jwieġbu lill-Kummissjoni fi żmien 60 jum. Il-Kummissjoni tittrażmetti sommarju ta’ dik l-informazzjoni lill-Qorti tal-Awdituri, lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sat-28 ta’ Frar.
Artikolu 163
Ir-rapporti speċjali tal-Qorti tal-Awdituri
1. Il-Qorti tal-Awdituri għandha tittrażmetti lill-istituzzjoni jew korp ikkonċernat l-osservazzjonijiet kollha tagħha li huma, fl-opinjoni tagħha, tali li għandhom jidhru f'rapport speċjali. Dawk l-osservazzjonijiet jibqgħu kunfidenzjali u soġġetti għal proċedura kontradittorja.
L-istituzzjoni jew korp ikkonċernat għandu jkollu xahrejn u nofs żmien sabiex fihom jinfurmaw lill-Qorti tal-Awdituri b'xi risposti li huma jkunu jixtiequ jagħmlu rigward l-osservazzjonijiet.
Il-Qorti tal-Awdituri għandha tadotta l-verżjoni definittiva tar-rapport speċjali kkonċernat fix-xahar ta’ wara meta tirċievi r-risposti magħmula mill-istituzzjonijiet jew korpi kkonċernati.
Ir-rapport speċjali, flimkien mat-tweġibiet tal-istituzzjonijiet jew korpi kkonċernati, għandhom ikunu trażmessi mingħajr dewmien lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, u kull wieħed minnhom għandu jiddeċiedi, meta xieraq flimkien mal-Kummissjoni, liema azzjoni għandha tittieħed bħala reazzjoni għal dan.
Il-Qorti tal-Awdituri għandha tieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex tiżgura li t-tweġibiet għall-osservazzjonijiet tagħha minn kull istituzzjoni jew korp ikkonċernat ikunu ppubblikati immedjetament flimkien mar-rapport speċjali.
2. L-opinjonijiet imsemmijin fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 287(4), tat-TFUE li mhumiex marbutin ma’ proposti jew abbozzi koperti mill-proċedura leġislattiva tal-konsultazzjoni jistgħu jiġu pubblikati mill-Qorti tal-Awdituri f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Il-Qorti tal-Awdituri għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha dwar il-pubblikazzjoni wara li tkun ikkonsultat lill-istituzzjoni li tkun talbet l-opinjoni jew li lilha tkun tirrigwarda. L-opinjonijiet ippubblikati għandhom ikunu akkumpanjati minn kwalunkwe rimarki mill-istituzzjonijiet ikkonċernati.
KAPITOLU 2
Kwittanza
Artikolu 164
Skandezi għall-proċedura ta’ kwittanza
1. Il-Parlament Ewropew, fuq rakkomandazzjoni mill-Kunsill li jaġixxi b'maġġoranza kwalifikata, għandu, qabel il-15 ta’ Mejju tas-sena n + 2 jagħti kwittanza lill-Kummissjoni fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-baġit tas-sena n.
2. Jekk id-data prevista fil-paragrafu 1 ma tistax tintlaħaq, il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill għandu jinforma lill-Kummissjoni bir-raġunijiet għall-posponiment.
3. Jekk il-Parlament Ewropew jipposponi d-deċiżjoni li jagħti kwittanza, il-Kummissjoni għandha tagħmel kull sforz sabiex tieħu miżuri, mill-aktar fis possibbli, sabiex tneħħi jew tiffaċilita t-tneħħija tal-ostakoli għal dik id-deċiżjoni.
Artikolu 165
Il-proċedura ta’ kwittanza
1. Id-deċiżjoni tal-kwittanza għandha tkopri l-kontijiet kollha tad-dħul u l-infiq tal-Unjoni, il-bilanċ li jirriżulta u l-assi u r-responsabbiltajiet tal-Komunitajiet kif murija fil-karta tal-bilanċ.
2. Bil-għan li jagħti l-kwittanza, il-Parlament Ewropew għandu, wara li jkun għamel hekk il-Kunsill, jeżamina l-kontijiet, id-dikjarazzjonijiet finanzjarji u r-rapport tal-evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 318 tat-TFUE. Għandu wkoll jeżamina r-rapport annwali magħmul mill-Qorti tal-Awdituri flimkien mat-tweġibiet mill-istituzzjonijiet li jkunu qed jiġu awditjati, u xi rapporti speċjali relevanti mill-Qorti tal-Awdituri fir-rigward tas-sena finanzjarja kkonċernata u d-dikjarazzjoni tal-assigurazzjoni tal-Qorti tal-Awdituri rigward l-affidabilità tal-kontijiet u l-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet sottostanti.
3. Il-Kummissjoni għandha tittrażmetti lill-Parlament Ewropew, fuq talba ta’ dan tal-aħħar, kwalunkwe informazzjoni meħtieġa għall-applikazzjoni mingħajr problemi tal-proċedura tal-kwittanza għas-sena finanzjarja kkonċernata, f'konformità mal-Artikolu 319 tat-TFUE.
Artikolu 166
Miżuri ta’ segwitu
1. F'konformità mal-Artikolu 319 tat-TFUE u l-Artikolu 106a tat-Trattat Euratom, il-Kummissjoni u l-istituzzjonijiet l-oħrajn għandhom jieħdu l-passi kollha xierqa sabiex jaġixxu fuq l-osservazzjonijiet li jakkumpamjaw id-deċiżjoni tal-kwittanza tal-Parlament Ewropew u l-kummenti li jakkumpanjaw ir-rakkomandazzjonijiet għall-kwittanza kif adottati mill-Kunsill.
2. Fuq it-talba tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, l-istituzzjonijiet għandhom jirrapportaw dwar il-miżuri meħuda fid-dawl ta’ dawn l-osservazzjonijiet u fuq il-kummenti, u, partikolarment, fuq l-istruzzjonijiet mogħtija lill-dawk id-dipartimenti li huma responsabbli għall-implimentazzjoni tal-baġit. L-Istati Membri għandhom jikkoperaw mal-Kummissjoni billi jinformawha bil-miżuri li huma jkunu ħadu sabiex jaġixxu fuq dawn l-osservazzjonijiet hekk li l-Kummissjoni tkun tista' tieħu akkont tagħhom meta tħejji r-rapport tagħha. Ir-rapporti mill-istituzzjonijiet għandhom ukoll ikunu trażmessi lill-Qorti tal-Awdituri.
Artikolu 167
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar is-SEAE
Is-SEAE għandu jkun soġġett għall-proċeduri previsti fl-Artikolu 319 tat-TFUE u l-Artikoli 164, 155 u 156 ta’ dan ir-Regolament. Is-SEAE għandu jikkopera bis-sħiħ mal-istituzzjonijiet involuti fil-proċedura ta’ kwittanza u jipprovdi, kif jixraq, kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa, inkluż permezz tal-attendenza f’laqgħat tal-korpi rilevanti.
IT-TIENI PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET SPEĊJALI
TITOLU I
FOND AGRIKOLU EWROPEW TA’ GARANZIJA
Artikolu 168
Dispożizzjonijiet speċjali dwar il-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija
1. L-Ewwel u t-Tielet Parti għandhom, ħlief fejn huwa previst mod ieħor f’dan it-Titolu, japplikaw għan-nefqa effettwata mill-awtoritajiet u l-korpi msemmijin fir-regoli dwar il-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Garanzija (FAEG), u għal dħul.
2. L-operazzjonijiet amministrati direttament mill-Kummissjoni għandhom ikunu implementati b'konformità mar-regoli stabbiliti fl-ewwel u t-tielet parti.
Artikolu 169
Impenji tal-approprjazzjonijiet tal-FAEG
1. Għal kull sena finanzjarja, l-approprjazzjonijiet tal-FAEG għandhom jinkludu approporjazzjonijiet mhux differenzjati, bl-eċċezzjoni għan-nefqa dwar il-miżuri msemmijin fl-Artikolu 3(2) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005, li għandhom ikunu koperti minn approporjazzjonijiet differenzjati.
2. Approprjazzjonijiet tal-pagament li jkunu nħiebu minn qabel imma li ma jkunux għadhom ġew użati sat-tmiem tas-sena finanzjarja jkunu kkanċellati.
3. Approporjazzjonijiet mhux impenjati li jirrigwardaw l-azzjonijiet imsemmijin fl-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005, jistgħu jiġu trasferiti 'l quddiem biss għas-sena finanzjarja ta’ wara.
Tali tmexxija ’l quddiem m’għandhiex teċċedi, fil-limitu ta’ 2 % tal- approprjazzjonijiet inizjali, l-ammont ta’ aġġustament ta’ ħlasijiet diretti msemmijin fl-Artikolu 11 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 73/2009 tad-19 ta’ Jannar 2009 li jistabbilixxi regoli komuni għal skemi diretti ta’ appoġġ fi ħdan il-politika agrikola komuni u li jistabbilixxi ċerti skemi ta’ appoġġ għall-bdiewa (24) u li kien applikat matul is-sena finanzjarja ta’ qabel.
L-approporjazzjonijiet li jitmexxew ’il quddiem għandhom jiġu ritornati esklussivament lil-linji tal-baġit li jkopru l-azzjonijiet imsemmijin fil-punt (c) tal-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005.
Tali trasferiment 'il quddiem jista’ jwassal għal ħlas addizzjonali biss lir-riċeventi finali li kienu soġġetti, matul is-sena finanzjarja ta’ qabel, għall-aġġustament ta’ ħlasijiet diretti skont l-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 73/2009.
Id-deċiżjoni dwar it-trasferiment ’il quddiem għandha tittieħed mill-Kummissjoni, mhux aktar tard mill-15 ta’ Frar tas-sena li għaliha qed isir it-trasferiment 'il quddiem, u din għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar dan.
Artikolu 170
Impenji provviżorji globali tal-approprjazzjonijiet tal-FAEG
1. Il-Kummissjoni għandha tirrimborża n-nefqa tal-FAEG mġarrba mill-Istati Membri.
2. Id-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li jistabbilixxu l-ammonti tar-rimborż ta’ dawn il-ħlasijiet għandhom jikkostitwixxu impenji provviżorji globali, li ma jistgħux jeċċedu l-approporjazzjonijiet totali mdaħħlin għall-FAEG.
3. Mill-15 ta’ Novembru tas-sena finanzjarja, nefqa amministrattiva ta’ rutina għall-FAEG tista’ tiġi impenjata bil-quddiem kontra l-approprjazzjonijiet previsti għas-sena finanzjarja ta’ wara. Tali impenji ma għandhomx, madankollu, jeċċedu tliet kwarti tal-approporjazzjonijiet korrispondenti totali għas-sena finanzjarja. Dawn jistgħu japplikaw biss għan-nefqa li għaliha hu stabbilit il-prinċipju f’att bażiku eżistenti.
Artikolu 171
Skeda u l-għażla taż-żmien tal-impenji baġitarji tal-FAEG
1. Nefqa effettwata mill-awtoritajiet u l-korpi msemmija fir-regoli dwar il-FAEG għandha, fi żmien xahrejn mill-irċevuta tar-rendikonti mibgħutin mill-Istati Membri, tkun is-soġġett ta’ impenn skont il-kapitolu, l-Artikolu u l-partita. Tali impenn jista’ jsir wara li jgħaddi l-perjodu ta’ xahrejn meta hija meħtieġa proċedura għal trasferiment ta’ approporjazzjonijiet dwar il-linji tal-baġit relevanti. Ħlief meta ma jkunx għadu sar ħlas mill-Istati Membri jew meta hemm dubju dwar l-eliġibilità, l-ammonti għandhom ikunu rreġistrati bħala ħlasijiet fl-istess perjodu ta’ xahrejn.
L-impenni li hemm riferiment għalihom fl-ewwel subparagrafu jkunu mnaqqsin mill-impenn provviżorju globali msemmi fl-Artikolu 170.
2. L-impenji provviżorji globali li jkunu saru għal sena finanzjarja u li ma jwasslux għal impenn fuq linji speċifiċi fin-nomeniklatura tal-baġit sal-1 ta’ Frar tas-sena finanzjarja segwenti għandhom ikunu kkanċellati fir-rigward tas-sena finanzjarja kkonċernata.
3. Il-paragrafi 1 u 2 għandhom japplikaw soġġett għall-eżami u l-aċċettazzjoni tal-kontijiet.
Artikolu 172
Il-kontabilità tal-infiq FAEG
Fil-kontabilità baġitarja, nefqa għandha tiddaħħal fil-kontijiet għal sena finanzjarja abbażi tar-rifużjonijiet magħmulin mill-Kummissjoni lill-Istati Membri sal-31 ta’ Diċembru ta’ dik is-sena finanzjarja, sakemm l-ordni għall-ħlas tkun waslet għand l-uffiċjal tal-kontabilità sal-31 ta’ Jannar tas-sena finanzjarja sussegwenti.
Artikolu 173
Trasferiment tal-approprijazzjonijiet tal-FAEG
1. Meta l-Kummissjoni tittrasferixxi l-approprjazzjonijiet skont l-Artikolu 26(1), din għandha tieħu d-deċiżjoni tagħha sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar tas-sena finanzjarja ta’ wara u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kif previst fl-Artikolu 26(1).
2. Fil-każi għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tissottometti proposti ta’ trasferiment lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sal-10 ta’ Jannar tas-sena finanzjarja segwenti.
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jieħdu deċiżjonijiet dwar tali trasferimenti f'konformità mal-proċedura prevista fl-Artikolu 27, iżda għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu l-limitu ta’ żmien applikabbli għandu jkun ta’ tliet ġimgħat.
Artikolu 174
Dħul assenjat tal- FAEG
1. Id-dħul assenjat taħt dan it-Titolu għandu jkun assenjat skont l-oriġini tad-dħul f’konformità mal-Artikolu 21(3).
2 Ir-riżultat ta’ deċiżjonijiet imsemmija fl-Artikolu 30 tar-Regolament (KE) Nru 1290/2005, għandu jiddaħħal f’artikolu wieħed.
TITOLU II
FONDI STRUTTURALI, FOND TA' KOEŻJONI, FOND EWROPEW GĦAS-SAJD, FOND AGRIKOLU EWROPEW GĦALL-IŻVILUPP RURALI, U FONDI FIL-QASAM TAL-LIBERTÀ, IS-SIGURTÀ U L-ĠUSTIZZJA ĠESTITI PERMEZZ TAL-ĠESTJONI KONDIVIŻA
Artikolu 175
Dispożizzjonijiet speċjali
1. L-Ewwel u t-Tielet Parti għandhom japplikaw għan-nefqa effettwata mill-awtoritajiet u l-korpi msemmija fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 tal- 20 ta’ Settembru 2005 dwar appoġġ għall-iżvilupp rurali mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) (25), ir-Regolament (KE) Nru 1080/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta’ Lulju 2006 dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali (26), ir-Regolament (KE) Nru 1081/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta’ Lulju 2006 dwar il-Fond Soċjali Ewropew (27), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1083/2006 tal-11 ta’ Lulju 2006 li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni (28), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1084/2006 tal-11 ta’ Lulju 2006 dwar il-Fond ta’ Koeżjoni (29), ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1198/2006 tas-27 ta’ Lulju 2006 dwar il-Fond Ewropew għas-Sajd (30), u fondi fil-qasam tal-Libertà, is-Sigurtà u l-Ġustizzja inklużi l-Fondi skont il-Programm “Solidarjetà u ġestjoni ta’ flussi ta’ migrazzjoni” ġestiti f'ġestjoni kondiviża skont l-Artikolu 59 (il-‧Fondi‧), u d-dħul tagħhom, ħlief kif stipulat mod ieħor f'dan it-titolu.
2. L-operazzjonijiet amministrati direttament mill-Kummissjoni għandhom wkoll ikunu implementati f'konformità mar-regoli stabbiliti fl-Ewwel u t-Tielet Parti.
Artikolu 176
Rispett tal-allokazzjonijiet tal-approprjazzjonijiet għall-impenji
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jimpenjaw ruħhom li jirrispettaw l-allokazzjonijiet tal-approprjazzjonijiet għall-impenji stipulati fl-atti bażiċi relevanti għall-operazzjonijiet strutturali, l-iżvilupp rurali u l-Fond Ewropew għas-Sajd.
Artikolu 177
Ħlasijiet ta’ kontribuzzjonijiet, ħlasijiet interim u ħlasijiet lura
1. Il-ħlas mill-Kummissjoni ta’ kontribuzzjonijiet finanzjarji mill-Fondi għandu jkun magħmul b'konformità mar-Regolamenti msemmija fl-Artikolu 175.
2. Il-limitu ta’ żmien għal ħlasijiet interim mill-Kummissjoni għandu jkun stabbilit f'konformità mar-Regolamenti msemmija fl-Artikolu 175.
3. Skont ir-Regolamenti msemmija fl-Artikolu 175 il-ħlas lura in toto jew in parte tal-pagamenti ta’ pre-finanzjament għal xi operazzjoni m'għandux ikollu effett li ma jnaqqasx il-kontribuzzjoni mill-Fond għall-operazzjoni kkonċernata.
L-ammonti mħallsa lura jikkostitwixxu introjtu intern assenjat skont it-termini tal-punt (c) tal-Artikolu 21(3).
It-trattament tar-rifużjonijiet mill-Istati Membri u l-implikazzjonijiet ta’ dak it-trattament għall-ammont ta’ kontribuzzjonijiet mill-Fondi għandhom ikunu rregolati bir-Regolamenti msemmija fl-Artikolu 175.
4. B'deroga mill-Artikolu 14, l-approprjazzjonijiet għall-impenji disponibbli fil-31 ta’ Diċembru li jiġu minn rifużjonijiet ta’ ħlasijiet prefinanzjament jistgħu jiġu trasferiti 'l quddiem sal-għeluq tal-programm u jiġu użati meta meħtieġ sakemm ma jkunx għad hemm approprjazzjonijiet għall-impenji oħra disponibbli.
5. Fil-kontabilità baġitarja, l-infiq jiddaħħal fil-kontijiet għal sena finanzjarja fuq il-bażi tar-rimborżamenti magħmulin mill-Kummissjoni lill-Istati Membri sal-31 ta’ Diċembru ta’ dik is-sena finanzjarja, inkluż l-infiq magħmul sal-31 ta’ Jannar tas-sena finanzjarja ta’ wara, kontra l-approprijazzjonijiet tal-pagament magħmulin disponibbli fix-xahar wara t-trasferimenti li hemm riferiment għalihom fl-Artikolu 179.
Artikolu 178
Diżimpenjar tal-approprjazzjonijiet
1. Il-Kummissjoni għandha awtomatikament twarrab l-approprjazzjonijiet li jkunu ġew impenjati kif stipulat fir-Regolament imsemmi fl-Artikolu 175.
2. L-approprjazzjonijiet diżimpenjati jistgħu jsiru disponibbli għal darb’oħra fil-każ ta’ żball ċar li hu attribwibbli biss lill-Kummissjoni.
Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha teżamina d-diżimpenjar magħmul matul is-sena finanzjarja preċedenti u tiddeċiedi, sal-15 ta’ Frar tas-sena finanzjarja kurrenti, fuq il-bażi tal-ħtiġijiet, jekk ikunx meħtieġ li l-tagħmel l-approprjazzjonijiet korrispondenti disponibbli mill-ġdid.
Artikolu 179
Trasferiment tal-approprjazzjonijiet
1. Fir-rigward tan-nefqa operattiva msemmija f’dan it-Titolu, il-Kummissjoni tista’, minbarra fil-każ tal-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali, tagħmel trasferimenti minn titolu wieħed għal ieħor, sakemm l-approporjazzjonijiet inkwistjoni jkunu għall-istess objettiv skont it-tifsira tar-Regolamenti li jirregolaw il-Fondi msemmijin fl-Artikolu 175, jew li huma nfiq fuq Assistenza Teknika. Il-Kummissjoni għandha tieħu d-deċiżjonijiet tagħha sal-31 ta’ Jannar tas-sena finanzjarja sussegwenti.
2. Fil-każijiet għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista’ tissottometti proposti ta’ trasferiment lill-Fondi tal-approprijazzjonijiet tal-pagament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sa mhux aktar tard mill-10 ta’ Jannar tas-sena finanzjarja segwenti. It-trasferiment tal-approprijazzjonijiet tal-pagament jistgħu jsiru minn kull punt tal-baġit. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jieħdu jieħdu deċiżjonijiet dwar tali trasferimenti f'konformità mal-proċedura prevista fl-Artikolu 27, iżda għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu l-limitu ta’ żmien għandu jkun ta’ tliet ġimgħat.
3. Jekk it-trasferiment ma jkunx approvat jew ikun approvat biss parzjalment mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill, il-parti korrespondenti tal-infiq li hemm riferiment għaliha fl-Artikolu 177(5) tgħaddi lill-approprijazzjonijiet tal-pagament fis-sena finanzjarja li jkun imiss.
Artikolu 180
Il-ġestjoni, is-selezzjoni u l-awditjar
L-amministrazzjoni u l-għażla ta’ proġetti, u l-awditjar tagħhom, għandhom ikunu regolati bir-Regolamenti msemmija fl-Artikolu 175.
TITOLU III
RIĊERKA
Artikolu 181
Fondi għar-riċerka
1. L-Ewwel u t-Tielet Parti għandhom japplikaw għall-approprjazzjonijiet tar-riċerka u tal-iżvilupp teknoloġiku, għajr kif hemm ipprovdut mod ieħor f'dan it-Titolu.
Tali approprjazzjonijiet għandhom ikunu mdaħħla jew f'wieħed mit-titoli tal-baġit relatati mal-qasam ta’ politika marbutin ma’ "Riċerka indiretta" u "Riċerka diretta" jew f'kapitolu li jirrigwarda l-attivitajiet tar-riċerka f'titolu ieħor.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-regoli dwar it-tipi ta’ operazzjonijiet li qed issir riċerka dwarhom.
2. L-approprjazzjonijiet relatati mad-dħul ġenerat mill-Fond ta’ Riċerka fil-qasam tal-Faħam u l-Azzar stabbilit bil-Protokoll Nru 37 dwar il-konsegwenzi finanzjarji tal-iskadenza tat-Trattat KEFA u dwar il-Fond ta’ Riċerka għall-Faħam u l-Azzar anness mat-TUE u t-TFUE għandhom jiġu trattati bħala dħul assenjat fit-tifsira tal-Artikolu 21. L-approprjazzjonijiet għall-impenji ġġenerati minn tali dħul għandhom ikunu disponibbli minn meta l-ammont reċevibbli jkun stmat u l-approprjazzjonijiet għall-ħlasijiet minn meta d-dħul ikun riċevut.
3. Fir-rigward tan-nefqa operazzjonali msemmija f'dan it-Titolu, il-Kummissjoni tista' tagħmel trasferimenti minn titolu wieħed lejn ieħor, sakemm l-approprjazzjonijiet ikunu użati għall-istess skop.
4. Esperti mħallsa mill-approprjazzjonijiet għar-riċerka u l-iżvilupp teknoloġiku għandhom ikunu reklutati b'konformità mal-proċeduri stabbiliti mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill meta jadottaw programm tal-qafas tar-riċerka jew skont ir-regoli korrispondenti għall-parteċipazzjoni ta’ impriżi, ċentri ta’ riċerka u universitajiet.
Artikolu 182
Impenji tal-Fond għar-Riċerka
1. L-approporjazzjonijiet għall-impenji li jikkorrispondu għall-ammont tal-impenn diżimpenjat bħala riżultat ta’ nuqqas ta’ implimentazzjoni totali jew parzjali tal-proġetti li jikkonċernaw ir-riċerka li għalihom ġew assenjati jistgħu, b’mod eċċezzjonali u f’każijiet debitament iġġustifikati, isiru disponibbli għal darb’oħra meta dan ikun essenzjali biex jitwettaq il-programm oriġinarjament ippjanat, sakemm il-baġit għas-sena finanzjarja kkonċernata (sena n) jinkludi fondi għal dan l-għan.
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha, fil-bidu ta’ kull sena finanzjarja, teżamina diżimpenji magħmulin matul is-sena finanzjarja ta’ qabel (sena n -1) u għandha tivvaluta, fid-dawl tal-ħtiġijiet, il-bżonn li l-approprjazzjonijiet jerġgħu jsiru disponibbli.
Abbażi ta’ din il-valutazzjoni, il-Kummissjoni tista’ tissottometti proposti xierqa lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, sal-15 ta’ Frar ta’ kull sena finanzjarja, li jiddikjaraw għal kull partita tal-baġit ir-raġunijiet għaliex dawk l-approporjazzjonijiet reġgħu saru disponibbli.
3. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jiddeċiedu dwar il-proposti tal-Kummissjoni fi żmien sitt ġimgħat. Meta ma tittieħed l-ebda deċiżjoni matul il-limitu ta’ żmien, il-proposti jitqiesu aċċettati.
L-ammont tal-approprjazzjonijiet għall-impenji li għandhom isiru disponibbli għal darb’oħra fis-sena n ma għandu qatt jeċċedi l-25 % tal-ammont totali diżimpenjat fuq l-istess linja tal-baġit fis-sena n1.
4. L-approprjazzjonijiet għall-impenji li reġgħu saru disponibbli ma għandhomx jiġu trasferiti ’l quddiem.
Impenji legali li jikkonċernaw l-impenji li saru disponibbli għal darb’oħra għandhom jiġu konklużi sal-31 ta’ Diċembru tas-sena n.
Fl-aħħar tas-sena n, il-bilanċ li ma ntużax tal-approprjazzjonijiet għall-impenji li saru disponibbli għal darb’oħra għandhom ikunu diżimpenjati b'mod definittiv mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli.
Artikolu 183
Ċentru ta’ Riċerka Konġunta
1. Iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka (JRC) jista' jirċievi fondi rreġistrati fuq l-approprjazzjonijiet imdaħħla barra mit-titoli u l-kapitoli msemmija fl-Artikolu 181(1) fir-rigward tal-parteċipazzjoni tiegħu fi proċeduri ta’ akkwisti li jsegwu t-Titoli V u VI tal-Ewwel Parti, u ffinanzjati b'mod sħiħ jew parzjali mil-baġit ġenerali.
Għall-finijiet tal-parteċipazzjoni fil-proċeduri ta’ akkwist u ta’ għoti, il-JRC għandu jitqies bħala persuna legali stabbilita fi Stat Membru.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-JRC.
2. Approprjazzjonijiet li jirrigwardaw dan li ġej għandhom ikunu ttrattati bħala dħul assenjat fit-tifsira tal-Artikolu 21(2):
(a)
proċeduri ta’ għotjiet u akkwisti li fihom jipparteċipa l-JRC;
(b)
attivitajiet tal-JRC f'isem partijiet terzi; jew
(c)
attivitajiet li saru taħt ftehim amministrattiv ma’ istituzzjonijiet oħra jew dipartimenti oħra tal-Kummissjoni għall-għoti ta’ servizzi tekniċi-xjentifiċi.
L-impenji tal-approprjazzjonijiet iġġenerati bid-dħul imsemmi fil-punti (a) u (c) tal-ewwel subparagrafu għandhom ikunu disponibbli malli l-ammont riċevibli jkun ġie kkalkolat.
Għal attivitajiet imsemmija fil-punti (c) tal-ewwel subparagrafu, l-approprjazzjonijiet mhux użati fi żmien ħames snin għandhom jitħassru.
3. L-użu ta’ approprjazzjonijiet għandha tkun murija f'sett ta’ kontijiet analitiċi fil-kont tar-riżultat tal-baġit għal kull kategorija ta’ azzjoni li magħha tkun relatata; din għandha tkun separata mid-dħul li joriġina mill-iffinanzjar minn partijiet terzi (pubbliċi jew privati) u mid-dħul minn servizzi oħrajn imwettqa mill-Kummissjoni għal partijiet terzi.
4. Meta jkun qed jieħu sehem fi proċeduri ta’ għotjiet jew offerti f'konformità mal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-JRC ma għandux ikun soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 106, punti (b) u (c) tal-Artikolu 107(1), l-Artikoli 108 u 109, l-Artikoli 131(4) u 131(5) dwar dispożizzjonijiet li jirrigwardaw esklużjoni u sanzjonijiet fir-rigward tal-akkwist u l-għotjiet.
Il-JRC għandu wkoll ikun preżunt li jissodisfa l-kundizzjonijiet dwar il-kapaċità ekonomika u finanzjarja.
Il-JRC għandu jkun eżentat milli jippreżenta garanziji kif imsemmi fl-Artikoli 115 u 134.
5. Ir-regoli dwar l-akkwist fit-Titolu V tal-Ewwel Parti ma għandhomx japplikaw għall-attivitajiet tal-JRC f'isem partijiet terzi.
6. Bħala deroga mill-Artikolu 26, il-Kummissjoni tista, fi ħdan it-titoli tal-baġit li jirrigwardaw il-qasam ta’ politika “Riċerka diretta”, tagħmel transferimenti bejn kapitoli sa massimu ta’ 15 % tal-approprjazzjoni fil-linja li minnha t-trasferiment ikun sar.
TITOLU IV
AZZJONIJIET ESTERNI
KAPITOLU 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 184
Azzjonijiet esterni
1. Il-Ewwel u t-Tielet Parti għandhom japplikaw għall-azzjonijiet iffinanzjati mill-baġit, għajr kif hemm ipprovdut mod ieħor f'dan it-Titolu.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-azzjonijiet li jistgħu jkunu ffinanzjati skont l-azzjonijiet esterni.
2. L-approprjazzjonijiet għall-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu użati mill-Kummissjoni:
(a)
jew fil-qafas tal-għajnuna mogħtija fuq bażi awtonoma; jew
(b)
fi sħubija ma’ pajjiż terz kif imsemmi fil-punt (i) tal-Artikolu 55(1)(c), permezz tal-iffirmar ta’ ftehim ta’ finanzjament;
3. Fejn l-azzjonijiet esterni jkunu kofinanzjati kemm mill-approprijazzjonijiet imdaħħlin fil-baġit kemm minn introjtu estern assenjat li għalih hemm riferiment fil-punt (b) tal-Artikolu 21(2), il-fondi li ma jkunux ġew impenjati wara għeluq it-terminu kontrattwali msemmi fl-Artikolu 189(2) għal-azzjoni relevanti, ikun rimborżat fuq bażi pro rata wara li ssir deduzzjoni ta’ somma ta’ darba li tkun tikkorrespondi għall-awditjar, valutazzjoni u kontinġenzi li jistgħu jiġu impenjati aktar ’il quddiem.
4. Ma japplikax it-tieni paragrafu tal-Artikolu 90(4) għall-azzjonijiet msemmija f'dan it-Titolu.
Għall-għotjiet taħt il-ġestjoni diretta ta’ azzjonijiet esterni ta’ finanzjament ta’ aktar minn EUR 5 000 000, mhux aktar minn żewġ pagamenti prefinanzjament jibqgħu mhux klerjati matul id-durata tal-azzjoni.
KAPITOLU 2
Implementazzjoni tal-azzjonijiet
Taqsima 1
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 185
Implementazzjoni tal-azzjonijiet esterni
L-azzjonijiet imsemmija f'dan it-titolu jistgħu jiġu implimentati direttament mill-Kummissjoni skont il-punt (a) tal-Artikolu 58(1), permezz ta’ ġestjoni kondiviża skont il-punt (b) tal-Artikolu 58(1) jew indirettament permezz ta’ kwalunkwe entità jew persuna fdata skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1), f'konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Artikoli 58 sa 63. Approprjazzjonijiet għall-azzjonijiet esterni jistgħu jkunu magħquda ma fondi minn sorsi oħrajn sabiex jintlaħaq objettiv konġunt.
Taqsima 2
Appoġġ baġitarju u fondi fiduċjarji b’aktar minn donatur wieħed
Artikolu 186
Użu tal-appoġġ tal-baġit
1. Fejn ikun hemm dispożizzjoni fl-atti bażiċi relevanti, il-Kummissjoni tista’ tipprovdi appoġġ għall-baġit f’pajjiż terz benefiċjarjujekk il-mod li bih dak il-pajjiż jiġġestixxi l-finanzi pubbliċi jkun trasparenti, affidabbli u effettiv biżżejjed.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-użu tal-appoġġ baġitarju u dwar l-obbligazzjoni tar-riċeventi.
2. Id-deċiżjoni għall-finanzjament msemmija fl-Artikolu 84 tagħti dettalji tal-objettivi u r-riżultati mistennijin tal-għoti tal-appoġġ baġitarju f’pajjiż terz benefiċjarju. Il-pagament tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni jkun imsejjes fuq is-sodsifaċiment tal-kondizzjonijiet li hemm riferiment għalihom fil-paragrafu 1, inkluż it-titjib tal-ġestjoni tal-finanzi pubbliċi, u fuq indikaturi ta’ prestanza ċari u objettivi li jkunu jifformaw il-bażi għat-tikjil tal-progress matul iż-żmien fis-settur rispettiv.
3. Il-Kummissjoni għandha tinkludi, fil-ftehim finanzjarju korrispondenti konkluż skont l-Artikolu 184(2), id-dispożizzjonijiet adegwati li b'konfromita' magħhom il-pajjiż terz benefiċjarju jieħu l-impenn li jirrimborża immedjatament l-ammont totali jew parzjali tal-finanzjament rilevanti tal-operazzjoni, f’każ li jiġi stabbilit li l-pagament tal-fondi rilevanti tal-Unjoni tkun inkludiet irregolaritajiet serji attribtwibbli lildak il-pajjiż.
Sabiex jiġi pproċessar ir-rimborż imsemmi fl-ewwel subparagrafu, jista’ jiġi applikat it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 80(1).
4. Il-Kummissjoni tappoġġa f'pajjiżi terzi benefiċjarji l-iżvilupp tal-kontroll parlamentari u tal-kapaċitajiet ta’ verifika u żżid it-trasparenza u l-aċċess pubbliku għall-informazzjoni.
Artikolu 187
Fondi fiduċjarji tal-Unjoni għal azzjonijiet esterni
1. Għall-azzjonijiet ta’ emerġenza, ta’ wara l-emerġenzi jew tematiċi, il-Kummissjoni tista' toħloq fondi fiduċjarji skont ftehim ma’ donaturi oħra. L-att kostituttiv ta’ kull fond fiduċjarju għandu jiddefinixxi l-għanijiet tal-fond fiduċjarju.
2. Il-fondi fiduċjarji tal-Unjoni jiġu implementati skont il-prinċipji tal-ġestjoni finanzjarju tajba, tat-trasparenza, tal-proporzjonalità, tan-non-diskriminazzjoni u tat-trattament ugwali u skont l-objettivi speċifiċi kif definiti f’kull att kostituttiv.
Il-fondi fiduċjarji tal-Unjoni għandhom ikunu implementati direttament mill-Kummissjoni skont il-punt (a) tal-Artikolu 58(1), bl-eċċezzjoni tal-fondi fiduċjarji tal-Unjoni għall-azzjonijiet ta’ emerġenza jew ta’ post-emerġenza, li jistgħu wkoll ikunu implementati indirettament billi l-kompiti ta’ implementazzjoni baġitarja jingħataw lill-entitajiet skont il-punti (i), (ii), (iii) (v) u (vi) tal-Artikolu 58(1)(c).
3. Il-fondi fiduċjarji tal-Unjoni jottemperaw mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
hemm valur miżjud għall-intervent tal-Unjoni: il-fondi fiduċjarji għandhom jinħolqu u jiġu implimentati fil-livell tal-Unjoni fejn l-għanijiet tagħhom, partikolarment minħabba l-iskala jew l-effetti potenzjali tagħhom, jistgħu jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni milli f'dak nazzjonali;
(b)
il-fondi fiduċjarji tal-Unjoni għandhom iġibu viżibilità politika ċara għall-Unjoni u vantaġġi manaġerjali kif ukoll kontroll aħjar tal-Unjoni ta’ riskji u l-infiq tal-Unjoni u tal-kontribuzzjonijiet tad-donaturi l-oħrajn. Ma għandhomx jinħolqu jekk jiddupplikaw biss kanali oħrajn ġa eżistenti ta’ finanzjament jew strumenti simili mingħajr ma jipprovdu addizzjonalità.
4. Għal kull fond fiduċjarju tal-Unjoni hu stabbilit bord ippresedut mill-Kummissjoni sabiex jiżgura r-rappreżentanza tad-donaturi, u tal-Istati Membri non-kontributuri bħala osservaturi u biex jiddeċiedi dwar l-użu tal-fondi.
5. Il-fondi fiduċjarji tal-Unjoni għandhom jinħolqu għal perjodu limitat iddeterminat fl-att kostituttiv tagħhom. Dan it-tul jista' jiġi mtawwal b'deċiżjoin tal-Kummissjoni fuq talba tal-bord tal-fond fiduċjarju kkonċernat.
Il-Parlament Ewropew u/jew il-Kunsill jistgħu jitolbu lill-Kummissjoni ma tissoktax bl-approprijazzjonijiet għal dak il-fond fiduċjarju jew li tirrevedi l-att kostituttiv għall-fini ta’ likwidazzjoni tal-fond fiduċjarju, fejn dan ikun xieraq. F'tali każ, kull fond rimanenti jiġi ritornat fuq bażi pro rata lill-baġit bħala dħul ġenerali u lill-Istati Membri kontribwenti u donaturi oħrajn.
6. Il-kontribuzzjonijiet tal-Unjoni u tad-donaturi għandhom jiddaħħlu f'kont tal-bank speċifiku. Il-kontribuzzjonijiet tal-Unjoni jiġu trasferiti lil dan il-kont fuq il-bażi tat-talbiet għal pagament li jkunu debitament sostanzjati bi tbassir ta’ nfiq, billi jitqiesu l-bilanċi disponibbli fuq il-kont u l-ħtieġa riżultanti għal pagamenti addizzjonali. It-tbassir tal-infiq jingħataw fuq bażi annwa jew, fejn ikun xieraq, semi-annwa.
Il-kontribuzzjonijiet m'għandhomx ikunu integrati fil-baġit u għandhom ikunu ġestiti mill-Kummissjoni taħt ir-responsabbiltà tal-uffiċjal awtorizzanti b'delega.
L-uffiċjal tal-kontabilità ta’ fond fiduċjarju tal-Unjoni jkun l-uffiċjal tal-kontabilità tal-Kummissjoni. Jkun responsabbli għall-istabbiliment tal-proċeduri tal-kontabilità u l-pjan tal-kontijiet komuni għall-fondi fiduċjarji kollha tal-Unjoni.
L-awditur intern tal-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri għandhom jeżerċitaw l-istess poteri fuq il-fond fiduċjarju kif jagħmlu fir-rigward tal-azzjonijiet l-oħra mwettqa mill-Kummissjoni.
Il-kont tal-bank speċifiku tal-fond fiduċjarju għandu jinfetaħ u jingħalaq mill-uffiċjal tal-kontabilità.
Il-Kummissjoni għandha tiżgura separazzjoni stretta tad-dmirijiet bejn l-uffiċjali tal-kontabbilta' u l-awtorizzazzjoni.
Il-Fondi jiġu impenjati u mħallsin minn atturi finanzjarji tal-Kummissjoni, kif definit fil-Kapitolu 3 tat-Titolu IVtal-Parti I.
7. Il-Kummissjoni għandha tkun awtorizzata tiġbed massimu ta’ 5 % tal-ammonti miġbura fil-fond fiduċjarju sabiex tkopri l-ispejjeż tagħha rigward il-ġestjoni mis-snin li fihom bdew jintużaw il-kontribuzzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 6. Matul il-ħajja tal-fond fiduċjarju, tali miżati tal-ġestjoni għandhom ikunu assimilati mad-dħul assenjat skont it-tifsira tal-punt (b) tal-Artikolu 21(2).
L-uffiċjal tal-kontabilità għandu jaġixxi fuq l-ordnijiet ta’ rkupru li jirrigwardaw azzjonijiet iffinanzjati mill-fond fiduċjarju. Dħul li ġej mir-rifużjonijiet ta’ dawn l-ordnijiet ta’ rkupru għandu jitqiegħed lura fil-kont bankarju speċifiku tal-fond fiduċjarju. It-tħassir ta’ ordnijiet ta’ rkupru għandu jsir taħt ir-regoli msemmija fl-Artikolu 80.
8. Il-Kummissjoni tippreżenta l-abbozz ta’ deċiżjonijiet tagħha dwar il-ħolqien, l-estensjoni u l-likwidazzjoni tal-fond fiduċjarju tal-UE lill-kumitat kompetenti li hemm dispost dwaru fl-att bażiku li skont it-termini tiegħu tingħata l-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-fond fiduċjarju tal-Unjoni.
9. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar ir-rapport dwar il-ġestjoni, ir-rapportaġġ u l-governanza tal-fondi fiduċjarji għall-azzjonijiet esterni.
10. Ta' kull sena l-Kummissjoni tippreżenta rapport komprensiv u dettaljat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-attivitajiet appoġġati minn fondi fiduċjarji tal-Unjoni, dwar l-implimentazzjoni u l-prestazzjoni tagħhom, kif ukoll dwar il-kontijiet tagħhom. Il-Kummissjoni tehmeż ir-rapport tagħha mas-sommarju tar-rapport annwali msemmi fit-tielet subparagrafu tal-Artikolu 66(9).
Taqsima 3
Modi oħrajn ta’ amministrazzjoni
Artikolu 188
Implimentazzjoni ta’ azzjonijiet esterni permezz ta’ ġestjoni indiretta
1. L-implimentazzjoni tal-azzjonijiet implimentati indirettament skont il-punt (c) tal-Artikolu 58(1) għandha tkun soġġetta għall-iskrutinju tal-Kummissjoni u d-Delegazzjonijiet tal-Unjoni f'konformità mal-Artikolu 56(2). Dan l-iskrutinju għandu jkun eżerċitat jew b'approvazzjoni minn qabel, jew b'verifiki ex post jew bi proċedura konġunta.
2. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-implementazzjoni tal-azzjonijiet esterni permezz ta’ ġestjoni indiretta.
Artikolu 189
Ftehimiet ta’ finanzjament dwar l-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet esterni
1. L-azzjonijiet esterni imwettqa għandhom iwasslu għal strument wieħed jew aktar minn dawn li ġejjin:
(a)
ftehim ta’ finanzjament bejn il-Kummissjoni u entità jew persuna msemmija fl-Artikolu 185;
(b)
kuntratt jew ftehim ta’ għotja bejn il-Kummissjoni u l-persuni ġuridiċi jew fiżiċi responsabbli għall-eżekuzzjoni tal-azzjonijiet.
Il-kundizzjonijiet għall-għoti tal-għajnuna esterna għandhom jiġu stabbiliti fl-istrument li bih għandhom ikunu ġestiti l-ftehimiet ta’ finanzjament jew il-kuntratti jew il-ftehim tal-għotjiet previsti fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu ta’ dan il-paragrafu.
2. Il-ftehimiet ta’ finanzjament mal-entitajiet imsemmijin fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1għandhom ikunu konklużi sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru tas-sena n + 1, fejn is-sena n hija s-sena li fiha kien sar l-impenn baġitarju.
Il-ftehimiet ta’ finanzjament għandhom jistabbilixxu l-perjodu li fih l-entitajiet imsemmijin fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 għandhom jikkonkludu l-kuntratti individwali kollha, u l-ftehim tal-għotjiet kollha li jimplimentaw l-azzjoni. Dan il-perjodu ma għandux ikun ta’ aktar minn tliet snin wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament, ħlief għal:
(a)
għal azzjonijiet multidonatur;
(b)
għal kuntratti individwali relatati mal-awditu u l-evalwazzjoni;
(c)
fiċ-ċirkostanzi eċċezzjonali li ġejjin:
(i)
jiżdiedu riders ma’ kuntratti diġà konklużi;
(ii)
kuntratti individwali għandhom jiġu konklużi wara li kuntratt eżistenti jiġi mitmum kmieni;
(iii)
bidliet tal-entità inkarigata bil-kompiti fdati.
3. Il-paragrafu 2 ma għandux japplika għal programmi pluriennali li huma implimentati permezz ta’ impenji maqsuma f’dawn il-każijiet li ġejjin:
(a)
l-Istrument għall-Assistenza ta’ Qabel id-Dħul;
(b)
l-Istrument għall-Politika Ewropea tal-Viċinat u l-Partenarjat.
F'dawk il-każijiet, l-approprjazzjonijiet għandhom ikunu awtomatikament diżimpenjati mill-Kummissjoni f'konformità mar-regoli speċifiċi għas-settur.
4. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati ftehimiet ta’ finanzjament dwar l-implementazzjoni tal-azzjonijiet esterni.
KAPITOLU 3
Akkwist pubbliku
Artikolu 190
Akkwist pubbliku ta’ azzjoni esterna
1. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-akkwist pubbliku ta’ azzjoni esterna.
2. Id-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu 1 tat-Titolu V tal-Ewwel Parti relatati mad-dispożizzjonijiet ġenerali dwar l-akkwist għandhom ikunu applikabbli għal-kuntratti koperti b'dan it-Titolu bla ħsara għad-dispożizzjonijiet speċjali li jirrigwardjaw il-limiti massimi u l-arranġamenti għall-għoti ta’ kuntratti esterni li għandhom jiġu stabbiliti fl-atti delegati adottati skont dan ir-Regolament. L-awtoritajiet kontraenti għall-iskopijiet ta’ dan il-Kapitolu għandhom ikunu:
(a)
il-Kummissjoni f'isem ta’ u għall-akkont ta’ pajjiż terz wieħed jew aktar;
(b)
entitajiet u persuni msemmija fl-Artikolu 185u fdati bil-kompiti korrispondenti tal-implimentazzjoni tal-baġit.
3. Il-proċeduri għall-akkwisti għandhom jkunu stabbiliti fil-ftehimiet ta’ finanzjament previsti fl-Artikolu 180.
4. Id-dispożizzjonijiet ta’ dan il-Kapitolu ma għandhomx japplikaw għall-azzjonijiet taħt l-atti bażiċi speċifiċi għas-setturi li jirrigwardaw l-għajnuna għall-ġestjoni tal-kriżijiet, l-operazzjonijet tal-protezzjoni ċivili u l-operazzjonijiet ta’ għajnuna umanitarja.
Artikolu 191
Ir-regoli dwar il-parteċipazzjoni fil-proċeduri ta’ sejħa għall-offerti
1. Parteċipazzjoni fil-proċeduri tal-offerti għandha tkun miftuħa fuq termini ugwali għall-persuni kollha li jidħlu fl-iskop tat-Trattati u għal kwalunkwe persuna fiżika jew legali oħra f'konformità mad-dispożizzjonijiet speċifiċi fl-istrumenti bażiċi li jirregolaw is-settur tal-koperazzjoni kkonċernat.
2. Fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 54(2), jista' jkun deċiż, f'ċirkostanzi eċċezzjonali debitament ġustifikati mill-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, li ċ-ċittadini ta’ pajjiżi terzi apparti minn dawk imsemmija fil-paragrafu 1 jitħallew jagħmlu offerti għall-kuntratti.
3. Meta jkun japplika ftehim dwar it-twessigħ tas-suq għall-akkwist ta’ oġġetti jew servizzi li tiegħu l-Unjoni hija parti, il-kuntratti għall-akkwisti ffinanzjati mill-baġit għandhom ukoll ikunu miftuħa għaċ-ċittadini ta’ pajjiż terz għajr dawk imsemmija fil-paragrafi 1 u 2, taħt il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dak il-ftehim.
4. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-parteċipazzjoni fil-proċeduri tas-sejħa għall-offerti.
KAPITOLU 4
Għotjiet
Artikolu 192
Finanzjament sħiħ ta’ azzjoni esterna
Azzjoni tista' tkun iffinanzjata b'mod sħiħ mill-baġit biss jekk dan ikun essenzjali sabiex din titwettaq.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-finanzjament sħiħ ta’ azzjoni esterna.
Artikolu 193
Regoli applikabbli għal għotjiet tal-azzjoni esterna
Proċeduri ta’ għotjiet li għandhom jiġu applikati skont il-ġestjoni indiretta mill-entitajiet imsemmija fl-Artikolu 185 għandhom jiġu stabbiliti fil-ftehimiet konklużi bejn il-Kummissjoni u dawk l-entitajiet.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar il-proċeduri għall-għotjiet applikabbli taħt ġestjoni indiretta.
KAPITOLU 5
Awditjar tal-kontijiet
Artikolu 194
Awditjar tal-Unjoni fl-azzjoni esterna
Kull ftehim bejn il-Kummissjoni u entità msemmija fl-Artikolu 185, jew ftehim ta’ għotja jew deċiżjoni ta’ għotja għandhom jipprovdu espressament li l-Kummissjoni u l-Qorti tal-Awdituri jkollhom is-setgħa ta’ awditjar, abbażi ta’ dokumenti u fuq il-post, fuq il-kuntratturi u s-subkuntratturi kollha li rċevew fondi tal-Unjoni.
TITOLU V
UFFIĊĊJI EWROPEJ
Artikolu 195
L-Uffiċji Ewropej
1. ’Uffiċċji Ewropej’, għall-finijiet ta’ dan it-Titolu, huma l-istrutturi amministrattivi stabbiliti minn istituzzjoni waħda, jew aktar minn waħda, sabiex iwettqu doveri trażversali speċifiċi.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont it-termini tal-Artikolu 210 dwar ir-regoli ddettaljati dwar l-ambitu tal-uffiċji Ewropej u d-delegi magħmulin mill-istituzzjonijiet lill-uffiċji Ewropej.
2. Dan it-Titolu japplika għall-operat tal-OLAF, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 198, 198 u 200.
3. L-Ewwel u t-Tielet Parti għandhom japplikaw għall-operat tal-uffiċċji Ewropej, għajr fejn stipulat mod ieħor minn dan it-Titolu.
Artikolu 196
Approprijazzjonijiet dwar l-uffiċċji Ewropej
1. L-approprjazzjonijiet għal kull uffiċċju Ewropew, li l-ammont totali tagħhom għandhom ikunu mdaħħla f'linja speċifika tal-baġit fi ħdan is-sezzjoni tal-baġit li tirrigwarda l-Kummissjoni, għandhom ikunu stabbiliti fid-dettall fl-Anness ta’ dik is-sezzjoni.
L-Anness għandu jieħu l-għamla ta’ dikjarazzjoni ta’ dħul u nfiq, suddiviża bl-istess mod bħas-sezzjonijiet tal-baġit.
L-approprjazzjonijiet imdaħħla f'dak l-Anness għandhom ikopru l-ħtiġijiet finanzjarji kollha għal kull uffiċċju Ewropew fit-twettiq tad-doveri tiegħu f'isem l-istituzzjonijiet.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont it-termini tal-Artikolu 210 dwar ir-regoli ddettaljati dwar l-approprijazzjonijiet għall-uffiċji Ewropej, inklużi d-delegi ta’ ċerti kompiti mill-uffiċjali tal-kontabilità, it-teżorerija u l-kontijiet bankarji.
2. Il-pjan ta’ stabbiliment ta’ kull uffiċċju Ewropew għandu jkun anness ma’ dak tal-Kummissjoni.
3. Id-Direttur ta’ kull uffiċċju Ewropew għandu jieħu deċiżjonijiet dwar it-trasferimenti fi ħdan l-Annessi li hemm provvediment dwarhom fil-paragrafu 1. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill b'tali trasferimenti.
4. Il-kontijiet ta’ kull uffiċċju Ewropew għandhom jiffurmaw parti integrali mill kontijiet tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 141.
Artikolu 197
Uffiċjal Awtorizzanti tal-uffiċċji Ewropej
Fir-rigward tal-approprjazzjonijiet introdotti fl-Anness għal kull uffiċċju Ewropew, il-Kummissjoni għandha tiddelega l-poteri tal-uffiċjal awtorizzanti lid-Direttur tal-uffiċċju Ewropew ikkonċernat, skont l-Artikolu 65.
Artikolu 198
Il-kontijiet tal-Uffiċċji Ewropej interistituzzjonali
1. Kull uffiċċju Ewropew interistituzzjonali għandu jħejji kontijiet analitiċi tan-nefqa tiegħu, li jagħmluha possibbli li jkun iddeterminat il-proporzjon tas-servizzi tiegħu fornuti lil kull waħda mill-istituzzjonijiet. Id-Direttur tal-uffiċċju Ewropew ikkonċernat għandu jadotta, wara approvazzjoni mill-Kumitat ta’ Ġestjoni, il-kriterji li fuqhom għandha tkun ibbażata s-sistema ta’ kontabilità.
2. Ir-rimarki li jikkonċernaw il-linja speċifika tal-baġit li fiha hija mdaħħla l-approprjazzjoni totali għal kull uffiċċju Ewropew interistituzzjonali għandha wkoll turi estimi tal-ispiża tas-servizzi fornuti minn dak l-uffiċċju lil kull waħda mill-istituzzjonijiet. Dan għandu jkun ibbażat fuq il-kontijiet analitiċi li hemm provvediment dwarhom fil-paragrafu 1.
3. Kull uffiċċju Ewropew interistituzzjonali għandu jinnotifika lill-istituzzjonijiet ikkonċernati bir-riżultati tal-kontijiet analitiċi.
Artikolu 199
Id-delega tas-setgħat tal-uffiċjal awtorizzanti għall-Uffiċċji interistituzzjonali Ewropej
1. Kull istituzzjoni tista’ tiddelega l-poteri tal-uffiċjal awtorizzanti lid-direttur ta’ uffiċċju Ewropew interistituzzjonali għall-ġestjoni ta’ approprjazzjonijiet imdaħħlin fis-sezzjoni tagħha u għandha tiffissa l-limiti u l-kundizzjonijiet għal din id-delega ta’ poteri.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar d-delega ta’ poteri tal-uffiċjali awtorizzanti lid-direttur ta’ uffiċju interistituzzjonali Ewropew.
2. L-awditur intern tal-Kummissjoni għandu jeżerċita r-responsabbiltajiet kollha stabbiliti fil-Kapitolu 9 tat-Titolu IV tal-Ewwel Parti.
Artikolu 200
Servizzi lil terzi
Jekk il-kompetenza ta’ uffiċċju Ewropew tinvolvi provvisti lil partijiet terzi għal interess pekunarju, id-Direttur tiegħu għandu jadotta, wara l-approvazzjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni, id-dispożizzjonijiet speċifiċi li jirregolaw kif dawn il-provvisti għandhom isiru u ż-żamma tal-kontijiet korrispondenti.
TITOLU VI
APPROPRJAZZJONIJIET AMMINISTRATTIVI
Artikolu 201
Dispożizzjonijiet ġenerali
1. Il-partijiet wieħed u tlieta għandhom japplikaw għall-approprjazzjonijiet amministrattivi, għajr meta huwa stipulat mod ieħor f'dan it-Titolu.
2. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-ambitu tal-approprijazzjonijiet amministrattivi u l-garanziji tal-kera.
Artikolu 202
Impenji
1. Mill-15 ta’ Novembru ta’ kull sena, spejjeż amministrattivi ta’ rutina jistgħu jkunu allokati bil-quddiem mal-appropjazzjonijiet ipprovduti għas-sena finanzjarja ta’ wara. Tali impenji ma għandhomx, madankollu, jeċċedu kwart tal-approporjazzjonijiet deċiżi mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fuq il-linja tal-baġit korrispondenti għas-sena finanzjarja attwali. Dawn ma għandhomx japplikaw għal nefqa ġdida tat-tip li jkun għadu mhux approvat fil-prinċipju fl-aħħar baġit adottat kif xieraq.
2. In-nefqa li għandha titħallas bil-quddiem minħabba dispożizzjonijiet legali jew kontrattwali, pereżempju kirjiet, tista' twassal sabiex ħlasijiet mill-1 ta’ Diċembru 'l quddiem ikunu meħuda mill-approprjazzjonijiet għas-sena finanzjarja segwenti. F’dan il-każ, il-limitu msemmi fil-paragrafu 1 ma għandux japplika.
Artikolu 203
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar l-approprijazzjonijiet amministrattivi
1. L-approprjazzjonijiet amministrattivi għandhom ikunu approprjazzjonijiet mhux differenzjati.
Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 rigward ir-regoli dettaljati dwar l-ambitu tal-approprijazzjonijiet amministrattivi speċifiċi, inklużi l-binjiet u l-ħlas mogħti bil-quddiem lill-persunal tal-istituzzjonijiet.
2. In-nefqa amministrattiva li toriġina minn kuntratti li jkopru perjodi li jestendu lil hinn mis-sena finanzjarja, jew b'konformità mal-prattika lokali jew li jirigwardaw il-forniment ta’ tagħmir, għandhom ikunu rreġistrati kontra l-baġit tas-sena finanzjarja li fiha jkunu effettwati.
3. Kull istituzzjoni tagħti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sal-1 ta’ Ġunju kull sena dokument ta’ ħidma dwar il-politika tagħha dwar il-bini li għandu jinkorpora l-informazzjoni li ġejja:
(a)
għal kull binja, l-infiq u l-arja superfiċjali koperti mill-approprjazzjonijiet tal-linji baġitarji korrispondenti;
(b)
l-evoluzzjoni mistennija tal-ipprogrammar globali tal-arja superfiċjali u postijiet għas-snin li ġejjin, b'deskriżżjoni tal-proġetti ta’ bini fil-fażi ta’ ppjanar li diġà ġew identifikati;
(c)
it-termini u l-ispejjeż finali kif ukoll l-informazzjoni rilevanti rigward l-implimentazzjoni tal-proġetti ta’ bini ġodda li kienu tressqu lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill skont il-proċedura stabbilita fil-paragrafi (4) u (5) u mhux inklużi fid-dokumenti ta’ ħidma tas-snin preċedenti.
4. Għal kwalunkwe proġett ta’ bini li għandu mnejn ikollu implikazzjonijiet finanzjarji sinifikattivi għall-baġit, l-istituzzjoni għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kemm jista’ jkun kmieni dwar is-superfiċi rikjesta għall-kostruzzjoni u l-pjanifikazzjoni provviżorja qabel ma tibda tgħarrex is-suq lokali fil-każ ta’ kuntratti ta’ bini, jew qabel ma joħroġu stediniet għall-ħruġ tal-offerti, fil-każ ta’ xogħlijiet ta’ bini.
5. Għal kull proġett ta’ bini li għandu mnejn ikollu implikazzjonijiet finanzjarji sinifikattivi għall-baġit, l-istituzzjoni tippreżenta proġett ta’ bini, li jkun fih stima dettaljata tal-kostijiet u tal-finanzjametn, kif ukoll elenku tal-abbozz tal-kuntratti li jkun hemm il-ħsieb li jintużaw, u għandha titlob l-approvazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill qabel ma l-kuntratti jiġu konklużi. Meta ssir talba mill-istituzzjoni, id-dokumenti ppreżentati marbutin mal-proġett ta’ kostruzzjoni jiġu trattati b'mod kunfidenzjali.
Ħlief fil-każijiet ta’ forza maġġuri, il-Kunsill u l-Parlament Ewropew, għandhom jiddeliberaw fuq il-proposta dwar il-proġett ta’ bini fi żmien erba’ ġimgħat mid-data li fiha ż-żewġ istituzzjonijiet ikunu rċevewha.
Il-proġett ta’ bini jitqies approvat wara l-iskadenza ta’ dan it-terminu ta’ erba’ ġimgħat, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jiħdux deċiżjoni kuntrarja għall-proposta qabel ma jiskadi dak it-terminu.
Jekk il-Parlament Ewropew u/jew il-Kunsill iqanqlu tħassib debitament ġustifikat f’dak it-terminu ta’ erba’ ġimgħat, dak it-terminu jiġi estiż darba b’ġimagħtejn.
Jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jieħdu deċiżjoni kuntrarja għall-proġett ta’ bini, l-istituzzjoni kkonċernata għandha tirtira l-proposta tagħha u tkun tista' tippreżenta waħda ġdida.
6. Fil-każijiet ta’ forza maġġuri, it-tagħrif previst fil-paragrafu 4 jista’ jkun ippreżentat konġuntament mal-proġett ta’ kostruzzjoni. Il-Kunsill u l-Parlament Ewropew jiddeliberaw il-proġett ta’ bini fi żmien ġimagħtejn mid-data li fiha ż-żewġ istituzzjonijiet ikunu rċevewh. Il-proġett ta’ bini jitqies approvat wara l-iskadenza ta’ dan it-terminu ta’ ġimagħtejn, sakemm il-Parlament Ewropew u/jew il-Kunsill ma jiħdux deċiżjoni kuntrarja għall-proposta qabel ma jiskadi dan it-terminu.
7. Dawn li ġejjin għandhom jitqiesu bħala proġetti tal-bini li aktarx li jkollu implikazzjonijiet finanzjarji sinifikattivi fuq il-baġit huma:
(i)
kull akkwist ta’ art;
(ii)
l-akkwist, il-bejgħ, xogħlijiet strutturali, kostruzzjoni ta’ binjiet jew kull proġett li jkun jikkombina dawn l-elementi li jiġi implementat fl-istess perijodu ta’ żmien, eċċedenti EUR 3 000 000;
(iii)
kull kuntratt immobiljari (inklużi l-użufrutt, il-kirjiet fit-tul, u t-tiġdid ta’ kuntratti eżistenti skont kondizzjonijiet anqas favorevoli) li ma jkunx kopert mill-punt (ii) b'korrispettiv annwu ta’ mill-anqas EUR 750 000;
(iv)
l-estensjoni jew it-tiġdid ta’ kuntratti eżistenti (inklużi l-użufrutt u l-kirjiet fit-tul) skont l-istess kondizzjonijiet jew kondizzjonijiet aktar favorevoli, b’korrispettiv annwu ta’ mill-anqas EUR 3 000 000.
Dan il-paragrafu għandu japplika wkoll għal proġetti immobiljari li jkollhom natura interistituzzjonali, kif ukoll għad-delegazzjonijiet tal-Unjoni.
8. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 17, proġett ta’ akkwist immobiljari jista’ jkun iffinanzjat permezz ta’ mutwu soġġett li jkun hemm l-approvazzjonin minn qabel tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill.
Il-mutwi jkunu kkontrattati u mħallsin lura f'konformità mal-prinċipji tal-ġestjoni finanzjarja tajba u b'kont dovut tal-aqwa interess finanzjarju tal-Unjoni.
Meta istituzzjoni tipproponi li tiffinanzja l-akkwist permezz ta’ mutwu, il-pjan ta’ finanzjament jiġi ppreżentat, flimkien ma’ talba għal approvazzjoni minn qabel mill-istituzzjoni li tkun, bi speċifikazzjoni partikolari dwar il-livell massimu ta’ finanzjament, il-perijodu ta’ finanzjament, it-tip ta’ finanzjament, il-kondizzjonijiet tal-finanzjament u t-tifdil b’paragun ma’ tipi oħrajn ta’ arranġamenti kontrattwali.
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jiddeliberaw fuq it-talba għal approvazzjoni minn qabel fi żmien erba’ ġimgħat, prorogabbli b’ġimagħtejn, mid-data li fiha ż-żewġ istituzzjonijiet ikunu rċevewha. L-akkwist permezz ta’ mutwu jitqies riġettat jekk il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ma japprovawhx espressament qabel ma jiskadi dan it-terminu.
TITOLU VII
ESPERTI
Artikolu 204
Esperti esterni b'remunerazzjoni
Il-Kummissjoni għandha s-setgħa tadotta atti delegati skont it-termini tal-Artikolu 210 dwar ir-regoli dettaljati dwar l-esperti esterni b'remunerazzjoni, inklużi proċeduri speċifiċi għall-għażla ta’ persuni fiżiċi bħala esperti esterni b'remunerazzjoni, biex jgħinu lill-istituzzjonijiet fl-evalwazzjoni tal-applikazzjonijiet għall-għotjiet, proġetti u offerti u biex jipprovdu opinjonijiet u pariri f'każijiet speċifiċi.
Tali esperti għandhom jiġu remunerati fuq il-bażi ta’ ammont fiss imħabbar minn qabel u għandhom jintgħażlu fuq il-bażi tal-kapaċità professjonali tagħhom. L-għażla għandha ssir fuq il-bażi tal-kriterji tal-għażla li jirrispettaw il-prinċipji tan-nondiskriminazzjoni, it-trattament ugwali u l-assenza ta’ kunflitti ta’ interessi.
IT-TIELET PARTI
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI U TRANŻIZZJONALI
Artikolu 205
Dispożizzjonijiet tranżitorji
1. Fir-rigward tal-Fondi msemmijin fl-Artikolu 175(1) li għalihom l-atti bażiċi jitħassru qabel l-1 ta’ Jannar 2013, l-approprjazzjonijiet li kienu diżimpenjati fl-applikazzjoni tal-Artikolu 178 jistgħu jsiru disponibbli mill-ġdid fil-każ ta’ żball ċar attribwibbli biss għall-Kummissjoni jew fil-każ ta’ Force Majeure li għandha riperkussjonijiet serji għall-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet appoġġjati minn dawk il-Fondi.
2. Għat-trasferimenti tal-approprjazzjonijiet li jirrigwardaw in-nefqa operattiva msemmija fir-Regolamenti (KE) Nru 1260/1999, (KE) Nru 1290/2005, (KE) Nru 1080/2006, (KE) Nru 1081/2006, (KE) Nru 1083/2006, (KE) Nru 1084/2006 u (KE) Nru 1198/2006 għall-perjodu ta’ programmar 2000 sa 2006, li għalih għadhom iridu jsiru ħlasijiet tal-Unjoni għas-saldu finanzjarju ta’ impenji pendenti tal-Unjoni sal-għeluq tal-asssistenza, il-Kummissjoni tista' tagħmel trasferimenti minn titolu għal ieħor, dment li l-approprjazzjonijiet ikkonċernati jkunu għall-istess objettiv jew jirrigwardaw inizjattivi tal-Unjoni jew assistenza teknika u miżuri innovattivi u huma trasferiti għal miżuri tal-istess natura.
3. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont it-termini tal-Artikolu 210 dwar regoli dettaljati dwar id-dispożizzjonijiet tranżitorji, inkluża l-likwidazzjoni ta’ kont ta’ garanzija u l-aġġornament tal-livelli massimi u tal-ammonti.
Artikolu 206
Talbiet għal informazzjoni mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom ikunu intitolati sabiex jakkwistaw kwalunkwe informazzjoni jew spjegazzjonijiet rigward materji tal-baġit fi ħdan l-oqsma tal-kompetenza tagħhom.
Artikolu 207
Limiti massimi ammonti
Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 210 li jikkonċerna l-limiti massimi kollha u l-ammonti kollha li hemm dispost dwarhom f’dan ir-Regolament, mingħajr ħsara għall-Artikolu 118.
Artikolu 208
Regolament finanzjarju ta’ qafas għall-korpi stabbiliti skont it-TFUE u t-Trattat tal-Euratom
1. Il-Kummissjoni għandha s-setgħa tadotta Regolament finanzjarju qafas permezz ta’ atti ddelegati skont it-termini tal-Artikolu 210 għall-korpi li jitwaqqfu taħt it-TFUE u t-Trattat tal-Euratom u li għandhom personalità legali u jirċievu kontribuzzjonijiet li jitħallsu mill-baġit.
Ir-regolament finanzjarju ta’ qafas għandu jkun ibbażat fuq il-prinċipji u r-regoli li hemm dispost għalihom skont dan ir-Regolament.
Ir-regoli finanzjarji ta’ dawk il-korpi ma għandhomx imorru lil hinn mir-regolament finanzjarju ta’ qafas għajr meta l-ħtiġijiet speċifiċi tagħhom jirrikjedu dan u bil-kunsens bil-quddiem tal-Kummissjoni.
2. Il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġits tal-korpi msemmija fil-paragrafu 1, għandha tingħata mill-Parlament Ewropew fuq ir-rakkomandazzjoni tal-Kunsill. Il-korpi li hemm riferiment għalihom fil-paragrafu 1 jikkoperaw bis-sħiħ mal-istituzzjonijiet involuti fil-proċedura ta’ kwittanza u jagħtu, skont ma jkun jixraq, kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa, inkluż permezz tal-preżenzjar f’laqgħat tal-korpi rilevanti.
3. L-awditur intern tal-Kummissjoni għandu jeżerċita l-istess poteri fuq il-korpi msemmija fil-paragrafu 1 bħal dawk eżerċitati fir-rigward tal-Kummissjoni.
4. Awditur indipendenti estern jivverifika li l-kontijiet annwali ta’ kull korp imsemmi fil-paragrafu 1 jippreżentaw tajjeb id-dħul, l-infiq, u l-qagħda finanzjarja tal-korp rilevanti qabel il-konsolidazzjoni fil-kontijiet finali tal-Kummissjoni. Sakemm ma jingħadx xort’oħra fl-att bażiku li hemm riferiment għalih fil-paragrafu 1, il-Qorti tal-Awdituri tħejji Rapport Annwu Speċifiku dwar kull korp inlinja mar-rekwiżiti tal-Artikolu 287(1) TFUE. Hi u tħejji dan ir-rapport, il-Qorti tqis ix-xogħol ta’ awditjar li jkun sar mill-awditur indipendenti estern u l-azzjoni li tkun ittieħdet b’respons għal dak li jkun sab l-imsemmi awditur.
Artikolu 209
Regolament Finanzjarju mudell għal korpi ta’ sħubija pubblika-privata
Il-korpi li għandhom personalità legali u li huma stabbiliti b'att bażiku u fdati bl-implimentazzjoni ta’ sħubija pubblika-privata għandhom jadottaw ir-regoli finanzjarji tagħhom.
Dawn ir-regoli għandhom jinkludu sett ta’ prinċipji meħtieġa sabiex tiġi żgurata ġestjoni finanzjarja tajba tal-fondi tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta regolament finanzjarju mudell permezz ta’ atti delegati skont l-Artikolu 210 li għandu jistabbilixxi l-prinċipji neċessarji sabiex tiġi żgurata ġestjoni finanzjarja soda tal-fondi tal-Unjoni u li għandu jkun ibbażat fuq l-Artikolu 60.
Ir-regoli finanzjarji ta’ dawk il-korpi ma għandhomx imorru lil hinn mir-regolament finanzjarju ta’ qafas għajr meta l-ħtiġijiet speċifiċi tagħhom jirrikjedu dan u bil-kunsens bil-quddiem tal-Kummissjoni.
Artikolu 210
Eżerċizzju tad-delega
1. Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati suġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Id-delega tas-setgħat li hemm riferiment għalihom fl-Artikoli 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 u 209 tingħata lill-Kummissjoni sal-għeluq tal-ewwel qafas finanzjarju pluriennali post-2013 li hemm riferiment għalih fl-Artikolu 312 TFUE. Il-Kummissjoni għandha tħejji rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħat sa mhux aktar tard minn sentejn qabel tmiem l-ewwel qafas finanzjarju pluriennali post-2013. Id-delega tas-setgħa tiġġedded taċitament għal perijodi li jikkorrispondu ma’ oqfsa finanzjarji pluriennali sussegwenti, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponix tali proroga sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta’ kull perijodu ta’ validità tal- qafas finanzjarju pluriennali korrispondenti.
3. Id-delega tas-setgħat li hemm riferiment għalihom fl-Artikoli 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 u 209 shall tista’ tiġi revokata f’kull waqt mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Id-deċiżjoni tar-revoka ġġib fi tmiemha d-delega tas-setgħat speċifikati f’dik id-deċiżjoni. Ttidħol fis-seħħ l-għada li tiġi ppubblikata d-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data speċifikata aktar tard fih. Ma tolqtox il-validità tal-atti delegati li jkunu diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta dan l-att delegat, il-Kummissjoni tinnotifika dan simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont it-termini tal-Artikoli 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 u 209 jidħol fis-seħħ biss ma ma tkun ġiet espressa l-ebda oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak it-terminu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn li huma għarrfu lill-Kummissjoni li mhux se joġġezzjonaw. Dak it-terminu jittawwal b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 211
Rieżami
Dan ir-Regolament ikun rieżaminat kulmeta jkun neċessarju li dan isir u f’kull każ mill-anqas sentejn qabel għeluq l-ewwel qafas finanzjarzju multiannwu post-2013.
Tali rieżami jkopri, inter alia, l-implementazzjoni tad-dispożizzjonijiet fit-Titolu VIII tal-Ewwel Parti.
Artikolu 212
Riġett
Ir-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 hu b’dan imħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2013, ħlief għal:
(a)
l-Artikoli 53 u 57, li jibqgħu japplikaw għall-impenji kollha magħmulin sal-31 ta’ Diċembru 2013;
(b)
punt (a) tal-Artikolu 166(3), li jibqa’ japplika għall-impenji kollha magħmulin sal-31 ta’ Diċembru 2012;
(c)
punt (b) tal-Artikolu 166(3), li jibqa’ japplika għall-impenji kollha magħmulin bejn l-1 ta’ Jannar 2013 u l-31 ta’ Diċembru 2013; u
It-Titolu VI tal-Ewwel Parti tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1605/2002 jista' jkompli japplika għall-ftehimiet ta’ għotja ffirmati u d-deċiżjonijiet ta’ għotja notifikati sal-31 ta’ Diċembru 2013 fil-qafas tal-impenji globali skont il-baġit għall-2012 jew is-snin ta’ qabel, jekk jiddeċiedi hekk l-uffiċjal awtorizzanti responsabbli, b'kont tenut tal-prinċipji ta’ trattament ugwali u trasparenza.
Ir-referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella tal-korrelazzjoni fl-Anness.
Artikolu 213
Rieżami dwar is-SEAE
It-tielet subparagrafu tal-Artikolu 68(1), u t-tieni subparagrafu tal-Artikolu 98 ser jiġu rieżaminati fl-2013 filwaqt li jittieħed kont dovut tan-natura speċifika tas-SEAE u, b’mod partikolari, dik tad-Delegazzjonijiet tal-Unjoni u, fejn ikun xieraq, il-kapaċità ta’ ġestjoni finanzjarja adegwata tas-SEAE.
Artikolu 214
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2013, bl-eċċezzjoni ta':
(a)
L-Artikoli 58 sa 63, li għandhom japplikaw biss għall-impenji magħmula mill-1 ta’ Jannar 2014,
(b)
Il-punt (c) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 50(1) u l-Artikoli 82, 139 u 140, li għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2014,
(c)
L-Artikoli 177, 179 u 210, li għandhom japplikaw mis-27 ta' Ottubru 2012.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2012.