PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 461/2013
ze dne 21. května 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Nařízením (ES) č. 1645/2005 (3) změnila Rada míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 základního nařízení. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla po částečných prozatímních přezkumech následně změněna nařízením (ES) č. 1286/2008 (5) a prováděcím nařízením (EU) č. 906/2011 (6). Druhý částečný prozatímní přezkum byl ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením (EU) č. 559/2012 (7). Rozhodnutím 2000/745/ES (8) přijala Komise závazky nabídnuté třemi vyvážejícími výrobci v Indii, které stanoví minimální dovozní cenu.
(2)
Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
2. Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let.
3. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti (11) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 25. listopadu 2011 žádost o zahájení přezkumu podle článku 18 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“). Tuto žádost podal výbor výrobců polyetylentereftalátů v Evropě (Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (CPME), dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují téměř 95 % výroby polyetylentereftalátů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti o přezkum a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády neobdržela žádnou odpověď.
4. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 24. února 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
5. Souběžné šetření
(8)
Dne 24. února 2012 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (13).
6. Šetření
6.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(9)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
6.2. Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i zástupce dotčené země.
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily písemně svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně velkému počtu indických vyvážejících výrobců a výrobců a dovozců v Unii se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, tento výběr provést, byli vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo na dotazník ohledně výběru vzorku a projevili ochotu spolupracovat při přezkumném šetření. Na základě toho byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců na základě objemu vývozu do Unie. Samotní výrobci zařazení do vzorku, výrobci nezařazení do vzorku ani příslušné indické orgány k tomuto vzorku nevznesli žádné námitky.
(14)
Třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly řádným způsobem zaslány dotazníky k vyplnění a všichni poskytli své odpovědi. Odpovědi na dotazník jednoho indického výrobce zařazeného do vzorku však odhalily, že během období přezkumného šetření vyvezl jen nevýznamné množství dotčeného výrobku, a proto pro výpočet sazby subvence pro uvedenou společnost nebyly relevantní. Byly dokončeny inspekce na místě u dvou zbývajících vyvážejících výrobců, kteří společně představovali 99 % celkového objemu dovozu z Indie do Unie v období přezkumného šetření.
(15)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah (dále jen „zveřejnění informací“) požádal jeden indický spolupracující výrobce o výpočet rozpětí subvencí. V tomto ohledu bylo znovu potvrzeno, že vývoz této společnosti byl nevýznamný, a proto neměl v tomto přezkumu před pozbytím platnosti žádný dopad na určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování. Tato žádost byla tedy odmítnuta.
(16)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř společností z celkem třináct výrobců v Unii známých před zahájením šetření, které byly vybrány na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Některé zúčastněné strany vznesly připomínky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) Komise by neměla provádět výběr vzorku, zejména z toho důvodu, že v předchozím šetření také nebyl použit výběr vzorku; ii) byla napadnuta metoda použitá pro výběr vzorku z toho důvodu, že „směšuje tři různé kroky“, tj. ověření postavení, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku; iii) prozatímní vzorek byl stanoven na základě nesprávných a neúplných informací; iv) vybraný prozatímní vzorek není reprezentativní, protože zahrnuje subjekty a nikoli skupiny; rovněž byl vznesen argument, že zahrnutí společností, které v jednom případě prošly nedávným odprodejem nebo v jiném případě mají přidružené prodeje, snižuje reprezentativnost vzorku.
(18)
Reakce na argumenty vznesené těmito stranami byly tyto:
-
O použití vzorku výrobců v Unii se rozhoduje nezávisle v případě každého šetření v závislosti na konkrétních okolnostech každého případu a čl. 22 odst. 6 základního nařízení se nevztahuje na použití takového vzorku pro zjištění újmy v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti. Narozdíl od předchozích šetření, kdy šetření všech společností, jež se přihlásily a spolupracovaly, bylo proveditelné, Komise při tomto přezkumu dospěla k závěru, že v době, která je k dispozici, nelze vzhledem ke značnému počtu výrobců v Unii přiměřeně přezkoumat všechny, a že proto byly splněny podmínky článku 27.
-
Komise „nesmísila“ určení postavení, určení výrobního odvětví Unie a výběr prozatímního vzorku, jelikož tyto tři kroky byly provedeny nezávisle na sobě a bylo o nich rozhodnuto odděleně. Nebylo prokázáno, do jaké míry ovlivnilo použití údajů o výrobě a prodeji, které poskytly výrobci v Unii v souvislosti s ověřením postavení, reprezentativnost vzorku.
-
Vzorek byl určen na základě informací dostupných v době výběru v souladu s článkem 27 základního nařízení. Reprezentativnost vzorku byla přezkoumána v návaznosti na připomínky stran ohledně údajů o konkrétních společnostech. Žádná z těchto připomínek nebyla shledána odůvodněnou.
-
Jak požaduje článek 27 základního nařízení, byl vzorek určen tak, aby představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Subjekty, které patří k větším skupinám, u nichž bylo zjištěno, že fungují nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo třeba zkoumat skupinu jako celek. Zároveň byly tyto společnosti zařazeny do vzorku jako hospodářské subjekty, čímž je zajištěno, že všechny příslušné údaje mohly být ověřeny. Kromě toho odprodeje a existence přidružených prodejů byly součástí charakteristiky tohoto odvětví v posuzovaném období, a proto se žádný z těchto prvků nepovažoval za prvek, který by snižoval reprezentativnost vzorku.
(19)
Po zveřejnění informací zopakovaly strany výše uvedené argumenty, které již byly zodpovězeny.
(20)
Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl plánován již v oznámení o zahájení přezkumu. Při tomto šetření nespolupracoval ani jeden z 24 oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(21)
Všech pět známých dodavatelů surovin bylo kontaktováno při zahájení přezkumu a obdrželi příslušný dotazník. Dva dodavatelé se přihlásili a dotazník vyplnili.
(22)
Při zahájení přezkumu byli osloveni všichni známí uživatelé a sdružení uživatelů. Odpovědi na dotazník poskytlo 17 uživatelů. Přihlásilo se 20 sdružení uživatelů z 16 členských států a předložilo odpovědi na dotazník.
7. Ověření obdržených informací
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a u těchto zúčastněných stran:
a)
Vyvážející výrobci
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kalkata, Indie,
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indie.
b)
Výrobci v Unii
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemsko,
-
Equipolymers, Itálie, Německo,
-
Neo Group, UAB, Litva,
-
Novapet SA, Španělsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Coca-Cola Europe, Belgie,
-
Nestle Waters France, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Výrobek dotčený tímto přezkumem je tentýž jako dotčený výrobek v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5 pocházející z Indie. V současnosti spadá do kódu KN 3907 60 20.
2. Obdobný výrobek
(25)
Stejně jako v původním šetření a v přezkumných šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek, tedy PET vyráběné a prodávané na domácím trhu v dotčené zemi, i PET vyráběné a prodávané výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník Komise byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování subvencí.
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ (dále jen „DEPBS“);
b)
režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, dále jen „DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
d)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
e)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ (dále jen „SHIS“);
f)
režim předběžného povolení („Advance Authorisation Scheme“, dále jen „AAS“);
g)
režim „Export Promotion Capital Goods Scheme“ (dále jen „EPCGS“);
h)
režim „Special Economic Zones/Export Oriented Units“ (zvláštní ekonomické zóny / jednotky orientované na vývoz, dále jen „SEZ/EOU“);
i)
režim vývozních úvěrů („Export Credit Scheme“, dále jen „ECS“);
j)
režim osvobození od daně z příjmu („Income Tax Exemption Scheme“, dále jen „ITES“).
Regionální režimy
k)
režim „West Bengal Incentive“ (dále jen „WBIS“);
l)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
m)
režim „Gujarat Sales Tax Incentive Scheme“ (dále jen „GSTIS“);
n)
režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (dále jen „GEDES“);
o)
režim „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“) vlády státu Maháráštra.
(27)
Režimy uvedené v 26. bodě odůvodnění písm. a) a c) až h) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu indickou vládu opravňuje vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Customs (N.T.) ze dne 22. září 2011. Režim navracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 2009-2014 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
(29)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. i) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. j) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(31)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. k) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999, které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004.
(32)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. l) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(33)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. m) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z jeho politiky týkající se průmyslových pobídek.
(34)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. n) vychází ze zákona o bombayské dani z elektřiny (Bombay Electricity Duty Act) z roku 1958.
(35)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. o) je spravován státem Maháráštra a vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření poskytovaly výhody, pokud jde o dotčený výrobek, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku tyto režimy:
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);
b)
režim navracení cla („DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
d)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“);
e)
režim předběžného povolení („AAS“).
Regionální režimy
f)
režim „West Bengal Incentive“ („WBIS“).
2. Režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“)
a) Právní základ
(37)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(38)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(39)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 INR/kg.
(40)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení.
(41)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenositelné a jsou platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání.
(42)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).
(43)
Bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu využívaly v prvních třech čtvrtinách období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DEPBS
(44)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(45)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(46)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k DDS
(47)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření s ohledem na čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(48)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení nebo prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim „Advance Authorisation Scheme (AAS)“ nebo režim navracení cla (DDS).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření a řadu let před obdobím přezkumného šetření. Vývozci však nemohli využít DDS a DEPBS současně pro týž vývoz. Během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření činila sazba DDS 2,2 % s maximální hodnotou 1,5 INR/kg, což znamenalo, že režim DDS byl méně velkorysý, a tedy méně atraktivní než DEPBS. Je třeba uvést, že indická vláda zajistila plynulý přechod z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. - 42 /2011-Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku je vysvětleno, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(50)
Míry DDS použitelné na dotčený výrobek se od 1. října 2011 zvýšily z 2,2 % na 5,5 % hodnoty FOB a související maximální hodnota se zvýšila z 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. U této nové míry bylo zjištěno, že poskytuje podobné míry subvencování, jako poskytoval DEPBS do 30. září 2011 s 8 % mírou a maximální hodnotou 58 INR/kg. Pokud jde o ceny PET převládající během období přezkumného šetření, byla obecně použitelná maximální hodnota DEPBS a jejím výsledkem byla teoretická výhoda ve výši 4,64 INR/kg neboli 5,8 %. V případě DDS nebyla maximální hodnota použitelná, a teoretická výhoda tedy činila 5,5 %.
(51)
Šetřením byly potvrzeny úvahy předchozího bodu odůvodnění. Průměrná roční subvenční rozpětí společností zařazených do vzorku činila 5,5 % pro DEPBS a 6 % pro DDS.
(52)
Srovnání obou režimů rovněž ukazuje, že mají společné mnohé charakteristiky uplatňování.
(53)
Ve 47. až 51. bodě odůvodnění je prokázáno, že i přes ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 a že režim DEPBS je napadnutelný.
(54)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah tvrdil jeden vyvážející výrobce, že režim DEPBS byl ukončen, a proto by neměl být vyrovnán. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že režim DEPBS byl ukončen dne 30. září 2011, jak je popsáno rovněž ve 47. bodě odůvodnění. Subvencování však pokračovalo a vývozci měli možnost místo DEPBS požádat o výhody například v rámci DDS nebo AAS a tyto výhody získat. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
f) Výpočet výše subvence
(55)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(56)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 3,78 % a 4,42 %.
3. Režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, „DDS“)
a) Právní základ
(58)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(59)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(60)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DDS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření činila 5,5 % hodnoty FOB s maximální hodnotou 5,5 INR/kg.
(61)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Předloží-li přepravní společnost obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument srovná s údaji na přepravním dokladu s uspokojivým výsledkem, jsou splněny všechny podmínky pro povolení výplaty navráceného cla buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(62)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut po vyplacení částky navráceného cla, ale indická vláda vyplacenou částku vymáhá zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(63)
Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(64)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(65)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku využívaly režim DDS během poslední čtvrtiny období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DDS
(66)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(67)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(68)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(69)
Neexistuje žádný zavedený režim nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DDS.
(70)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(71)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navráceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navráceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(73)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(74)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro dotčené společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 1,65 % a 1,32 %.
4. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“)
a) Právní základ
(75)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(76)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(77)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Na určité typy vývozních činností, například na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón / jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, například na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(78)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(79)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz uskutečňuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (například příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(80)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu v období přezkumného šetření využívaly.
d) Závěr k režimu FMS
(81)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(82)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(83)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(84)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(85)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,19 % a 0,87 %.
5. Režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“)
a) Právní základ
(86)
Podrobný popis režimu SHIS je uveden v kapitole 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.10 příručky HOP I 09-14. Podrobný popis kategorií statusu tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.10.1 až 3.10.4 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.1 až 3.5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(87)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou uznaní jako tzv. „držitelé statusu“.
c) Provádění v praxi
(88)
Pro status jsou způsobilí obchodníci-vývozci i výrobci-vývozci. V závislosti na jejich vývozní výkonnosti během stávajícího roku a během několika předcházejících let je žadatelům udělen jeden z těchto statusů: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
V rámci režimu SHIS mají držitelé statusu nárok na úvěr na clo ve výši 1 % hodnoty FOB vývozu v odvětvích uvedených v odstavci 3.16.4 dokumentu FTP 09-14, tj. kožedělné (kromě hotových usní) a textilní odvětví a odvětví juty, řemesla, strojní odvětví (vyjma některá pododvětví) a odvětví plastů a základních chemických látek (vyjma farmaceutické přípravky). Jelikož je dotčený výrobek druh plastu, tento režim se na něj vztahuje.
(90)
Úvěry na clo v rámci režimu SHIS nejsou přenositelné a musí být využity k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží použitého k výrobě výrobků, které spadají do jednoho z příslušných odvětví.
(91)
Pokud žadatel využil v průběhu roku nulovou sazbu v rámci EPCG, není způsobilý pro SHIS na vývoz uskutečněný v uvedeném roce.
(92)
Tento režim byl zaveden v roce 2009 pro vývoz uskutečněný v letech 2009-2010 a 2010-2011 a od té doby je každoročně prodlužován. Naposledy (viz oznámení č. 07/2012 - Cla ze dne 9. března 2012) byla platnost tohoto režimu prodloužena do 31. března 2013.
(93)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být úvěr na clo SHIS při splnění vývozní povinnosti zaúčtován do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(94)
Šetřením bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku využívala tento režim během období přezkumného šetření a druhá nebyla způsobilá v důsledku ustanovení popsaného v 90. bodě odůvodnění.
d) Závěr k režimu SHIS
(95)
Režim SHIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci SHIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci SHIS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(96)
Kromě toho SHIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(97)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Úvěr na clo bude nakonec použit k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží, které nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(98)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(99)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro jedinou společnost zařazenou do vzorku, která tento režim využívá, činí 1 %.
6. Režim Export Promotion Capital Goods („EPCGS“)
a) Právní základ
(100)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(101)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(102)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité kapitálové zboží až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží v průběhu určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(103)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
d) Závěr k režimu EPCGS
(104)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(105)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(106)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(107)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(108)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(109)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,55 % a 0,56 %.
7. Režim předběžného povolení („AAS“)
(110)
Bylo zjištěno, že pouze jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala. Šetřením se však zjistilo, že výhody, které společnost získala, nebyly významné, a proto režim AAS není dále rozebírán.
8. Režim West Bengal Incentive 1999 („WBIS 1999“)
a) Právní základ
(111)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je uveden v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(112)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Provádění v praxi
(113)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v hospodářsky zaostalých oblastech tohoto státu.
(114)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité územní celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého hospodářského rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
(115)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala.
d) Závěr
(116)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(117)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(118)
Režim WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(119)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,36 %.
9. Výše napadnutelných subvencí
(120)
Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty výrobku, činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku 7,53 % a 8,17 %.
REŽIM
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Celkem
SPOLEČNOST
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nula
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nula
8,17
10. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(121)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude přetrvávat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(122)
Jak je uvedeno v 26. až 118. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od indických úřadů.
(123)
Režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto výhody měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Každý vývozce je kromě toho způsobilý k využívání několika subvenčních režimů.
(124)
Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu.
(125)
Indie je významným výrobcem dotčeného výrobku. Na základě údajů shromážděných během šetření měla Indie během období přezkumného šetření výrobní kapacitu ve výši asi 700 000-900 000 tun a plánovala její rozšíření, jehož důsledkem by bylo dosažení celkové kapacity země ve výši 1 600 000-1 800 000 tun do roku 2014. Odhaduje se, že v důsledku toho by kapacita v roce 2014 přesáhla domácí poptávku o asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření.
(126)
Za těchto okolností jsou indičtí výrobci dotčeného výrobku velmi závislí na prodeji na vývoz a existuje pravděpodobnost, že objem vývozu do Unie, který byl významný již během období přezkumného šetření, by v případě zrušení opatření ještě vzrostl.
(127)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že se přebytečná kapacita po roce 2014 sníží, a proto situace týkající se přebytečné kapacity bude jen dočasná. Je třeba uvést, že bylo zjištěno, že údajný pokles přebytečné kapacity po roce 2014 je v souladu s výhledem vyplývajícím ze zprávy s informacemi o trhu. Proto se dospělo k závěru, že toto tvrzení nebylo takové povahy, aby změnilo analýzu, pokud jde o vývoj přebytečné kapacity.
(128)
Po zveřejnění informací tvrdil jeden vyvážející výrobce, že významné dočasné přebytečné kapacity byly nezbytné, jelikož nárůstu výrobní kapacity obecně může být dosaženo pouze velkými přírůstky, protože moderní výrobní závody pro PET mají určitou minimální velikost. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že během období přezkumného šetření a následujícího roku došlo k rozšíření výrobní kapacity v rozsahu nejméně 150 000-200 000 tun. Z toho vyplývá, že pouze uvedenými argumenty nelze odůvodnit přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz uvedenou ve 125. bodě odůvodnění. V každém případě není v této souvislosti příčina přebytečné kapacity dostupné pro vývoz relevantní. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(129)
Některé strany tvrdily, že přebytečná kapacita dostupná pro vývoz, která se vytváří v Indii, by mohla být absorbována i jinými třetími zeměmi, a že tedy tato přebytečná kapacita dostupná pro vývoz podle výpočtu Komise nebyla řádně posouzena. V žádném případě se nepředpokládalo, že celá přebytečná kapacita dostupná pro vývoz by byla směrována do Unie. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(130)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dospět k závěru, že přetrvávání subvencování je pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(131)
Obdobný výrobek vyrábí třináct známých výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto se na ně dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(132)
Dvanáct známých výrobců v Unii, které v tomto případě zastupuje žadatel, spolupracovalo při šetření a poskytovalo podporu. Další jeden známý výrobce v Unii při tomto přezkumu nespolupracoval.
(133)
K určení celkové výroby v Unii za období přezkumného šetření byly použity veškeré dostupné informace o výrobním odvětví Unie, jako odpovědi na dotazníky, údaje z Eurostatu a žádost o přezkum.
(134)
Trh s PET v Evropské unii je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo Unii. V letech 2000-2012 prošlo výrobní odvětví PET v Unii několika přechody. Trh prochází konsolidací s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Neustále se vyvíjejí nové výrobky, jako recyklované PET a bio PET, spolu s poměrně nedávným rozvojem odvětví recyklace.
(135)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že popis situace výrobního odvětví Unie nebyl přesný, jelikož pět výrobců ve skutečnosti patří do jedné velké nadnárodní skupiny a další tři výrobci jsou ve spojení se společnostmi vyrábějícími obaly z PET. Žádná z těchto skutečností není v rozporu s popisem poskytnutým ve 134. bodě odůvodnění, kde se výslovně uvádí, že výrobci v Unii obvykle patří do větších skupin, jak bylo zveřejněno. Dopad této koncentrace je rozebrán ve 207. bodě odůvodnění. Posouzení dopadu závislého trhu je analyzováno ve 202., 203. a 204. bodě odůvodnění.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, byl vzhledem k poměrně vysokému počtu spolupracujících výrobců v Unii vybrán vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % výroby a prodeje celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(137)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu, a pokud jde o nespolupracujícího výrobce v Unii, na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(138)
Po počátečním nárůstu v letech 2009 a 2010 vykazovala spotřeba v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2008 mírný pokles ve výši 2 %, celkem 2,802 milionu tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Spotřeba
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Index (2008 = 100)
100
102
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, Eurostat a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(139)
I přes zavedená opatření se dovoz z Indie během posuzovaného období více než zdvojnásobil a z 46 313 tun v roce 2008 ze zvýšil na 96 678 v období přezkumného šetření.
(140)
Indický podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 1,6 % v roce 2008 na 3,5 % v období přezkumného šetření, a dosáhl úrovně významně převyšující podíl na trhu, který byl zjištěn během posledního přezkumu před pozbytím platnosti (0,3 %).
(141)
Průměrná cena během období přezkumného šetření činila 1 285 EUR/tunu. To odráží 22 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 21 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
46 313
44 482
83 691
96 678
Index (2008 = 100)
100
96
181
209
Průměrná cena
1 054
834
1 031
1 285
Index (2008 = 100)
100
79
98
122
Podíl dovozu na trhu (v %)
1,6
1,5
2,9
3,5
Zdroj:
Eurostat
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Thajska, Tchaj-wanu, Malajsie a Indonésie
(142)
Jak bylo uvedeno výše, byl zároveň s tímto šetřením proveden přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření, který se týkal dovozu z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska.
(143)
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska vzrostl během posuzovaného období o 56 %, i přes 59 % pokles do roku 2010. Celkový objem dovozu však zůstal pod zanedbatelnou úrovní.
(144)
Příslušný podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 0,7 % v roce 2008 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
(145)
Průměrná cena dosáhla 1 310 EUR/tunu v období přezkumného šetření, což je o 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 27 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 18 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 3
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (v tunách)
19 078
12 127
7 762
29 836
Index (2008 = 100)
100
64
41
156
Podíl dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska na trhu (v %)
0,7
0,4
0,3
1,1
Index (2008 = 100)
100
62
40
160
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 030
843
1 055
1 310
Index (2008 = 100)
100
82
102
127
Zdroj:
Eurostat
b) Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
(146)
Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena antidumpingová opatření, se v posuzovaném období snížil o 69 % po 49 % nárůstu v roce 2009. Pouze dovoz z Číny zůstal na stejné úrovni.
(147)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se snížil z 8,2 % v roce 2008 na 2,6 % v období přezkumného šetření, zejména včetně Spojených arabských emirátů (1,7 % v období přezkumného šetření) a Číny (0,6 % v období přezkumného šetření).
(148)
Průměrná cena dosáhla v období přezkumného šetření 1 258 EUR/tunu, což je 5,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 24 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 22 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 4
Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu (v tunách)
235 913
351 798
188 776
72 054
Index (2008 = 100)
100
149
80
31
Podíl dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu na trhu (v %)
8,2
12,0
6,5
2,6
Index (2008 = 100)
100
146
79
31
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 016
789
949
1 258
Index (2008 = 100)
100
78
93
124
Zdroj:
Eurostat
c) Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření
(149)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, včetně Ománu, Jižní Korey, Ruska, Mexika a Saúdské Arábie, vzrostl během posuzovaného období o 59 % po 71 % nárůstu v roce 2009. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se stal Omán nejvýznamnější zemí vyvážející do Unie.
(150)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se zvýšil z 9,7 % v roce 2008 na 15,8 % v období přezkumného šetření, zejména v důsledku nárůstu dovozu z Ománu ve výši 4,3 %. Podíl Jižní Korey na trhu činil v období přezkumného šetření 4 %, tj. 5 % pod jeho nejvyšší úrovní dosaženou v roce 2009.
(151)
Průměrná cena dosáhla 1 273 EUR/tunu, tj. 4,3 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 10 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření po počátečním 24 % poklesu v roce 2009. Průměrná cena dovozu z Ománu činila v období přezkumného šetření 1 310 EUR/tunu, tj. 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. Průměrná cena dovozu z Jižní Korey činila 1 294 EUR/tunu, tj. 2,7 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
279 188
478 570
469 753
442 692
Index (2008 = 100)
100
171
168
159
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
9,7
16,3
16,1
15,8
Index (2008 = 100)
100
168
165
162
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 156
879
997
1 273
Index (2008 = 100)
100
76
86
110
Hlavní vývozci (v tunách)
Omán
0
52 632
95 646
120 286
Jižní Korea
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusko
546
546
3
50 427
Mexiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saúdská Arábie
230
20 454
50 108
24 756
Ostatní
98 422
148 609
111 156
103 468
Zdroj:
Eurostat
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(152)
Podle čl. 8 odst. 4 základního nařízení byly posuzovány všechny hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(153)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah rozpětí subvencí, překonání účinků dřívějšího subvencování) byly posuzovány na úrovni celkové výroby v Unii pro všechny výrobce v Unii, a sice na základě informací získaných z výrobního odvětví Unie, žádosti o přezkum a veřejně dostupných statistik,
-
mikroekonomické ukazatele (zásoby, průměrné jednotkové ceny, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byly posuzovány u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných informací.
(154)
Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku prodal v červnu 2010 svá výrobní zařízení. Tato zařízení získal jiný výrobce v Unii. Jelikož je analýza makroekonomických ukazatelů založena na údajích získaných ode všech výrobců v Unii, neměl tento prodej žádný dopad na rozsah nebo jednotlivé ukazatele analýzy újmy.
(155)
V úvodu této analýzy by mělo být vysvětleno, že určité celosvětové ekonomické události, ke kterým došlo na konci roku 2010 a na začátku roku 2011, měly dopad na situaci na trhu Unie, zejména na ceny a objem prodeje obdobného výrobku. V tomto období měl pokles nabídky bavlny na asijském trhu za následek zvýšení poptávky po polyesterovém vlákně. PET a polyesterové vlákno jsou na navazujícím trhu do značné míry závislé na téže surovině, tj. na přečištěné kyselině tereftalové (PTA). Zvýšená poptávka po polyesterovém vlákně způsobila nedostatečnou nabídku PTA, čímž se zvýšily ceny PET. Jelikož výrobci PET na Blízkém východě jsou rovněž závislí na PTA z Asie, došlo k náhlému snížení dovozu PET do Unie. Zároveň hlavní dodavatelé PTA v Unii prohlásili, že vyšší moc způsobila další omezení domácí výroby PET.
4.1 Připomínky zúčastněných stran
(156)
Některé strany zpochybnily platnost analýzy újmy z toho důvodu, že byla založena na neúplných informacích, což také mělo dopad na práva zúčastněných stran na obhajobu. Byly vzneseny zejména níže uvedené argumenty.
(157)
Některé strany tvrdily, že informace získané od výrobců v Unii nejsou v souladu s pokyny pro vyplnění dotazníku, který požadoval, aby údaje od různých společností nebyly sčítány. Proto byl vznesen argument, že shromážděné informace nebyly přesné ani úplné vzhledem k tomu, že vykázaná čísla byla sečtena pro každý subjekt zařazený do vzorku. Je třeba uvést, že informace byly shromážděny řádným způsobem a byly ověřeny na místě. Bylo shledáno, že shromážděné informace poskytují dostatečně přesný obrázek o výrobním odvětví Unie, a proto bylo nutné výše uvedené tvrzení odmítnout. Po zveřejnění informací strany své tvrzení zopakovaly. Nebyly předloženy žádné nové argumenty ani důkazy. Některé strany zopakovaly své tvrzení, že údaje poskytnuté jednou společností zařazenou do vzorku nebyly úplné, jelikož se netýkaly celé skupiny, ale jen vybraného subjektu v rámci skupiny. Tato připomínka byla rozebrána ve fázi výběru vzorku, jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění.
(158)
Tytéž strany tvrdily, že se Komise pokoušela opravit údajné nedostatky ve shromážděných informacích tím, že zaslala dodatečné dotazníky. V tomto ohledu je třeba objasnit, že Komise skutečně zaslala dodatečné dotazníky, které však byly určeny pouze výrobcům v Unii nezařazeným do vzorku, aby shromáždila informace o makroekonomických ukazatelích, jež mají význam pro posouzení újmy, a tedy za účelem doplnění informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Po zveřejnění informací některé strany toto tvrzení zopakovaly, aniž by předložily jakékoli nové argumenty nebo nové důkazy. Toto tvrzení uvedených stran tedy bylo nutné zamítnout.
(159)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že informace poskytnuté výrobci zařazenými do vzorku byly v rozporu s povinnostmi, jež ukládá článek 29 základního nařízení, protože informace, které nebyly důvěrné povahy, byly poskytnuty jako důvěrné informace, a proto byly vyřazeny z dostupné dokumentace. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto informace byly klasifikovány jako „vyhrazené“ v souladu s žádostí strany, která je předložila. Na žádost uvedených stran byl status důvěrnosti předložených informací přehodnocen a ve vhodných případech byly informace po schválení dotčenými společnostmi překlasifikovány jako „dostupné k nahlédnutí zúčastněným stranám“. I toto tvrzení tedy bylo zamítnuto.
4.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(160)
V souvislosti se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu (jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění) se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 11 % i výroba v Unii. Pokles výroby v Unii byl přerušen pouze v roce 2010, kdy se výroba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, ale přesto zůstala na úrovni o 4 % pod úrovní z roku 2008. V období přezkumného šetření pak dále klesala.
Tabulka 6
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Index (2008 = 100)
100
91
96
89
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(161)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 23 %. Tento trend souvisí s uzavřením několika výrobních závodů, jež bylo částečně kompenzováno otevřením nových továren.
(162)
Využití kapacity se zvýšilo ze 75 % v roce 2008 na 86 % v období přezkumného šetření. Na toto zvýšené využití kapacity je třeba pohlížet v souvislosti s restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, jak bylo vysvětleno ve 134. bodě odůvodnění.
Tabulka 7
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Index (2008 = 100)
100
87
84
77
Využití kapacity (v %)
75
77
85
86
Index (2008 = 100)
100
104
114
116
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Objem prodeje
(163)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie vykazoval tentýž vývoj jako výroba a během posuzovaného období se snížil o 6 %.
Tabulka 8
Celkový prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Prodej (v tunách)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Index (2008 = 100)
100
89
95
94
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(164)
Po počátečním 13 % poklesu v roce 2009 získalo výrobní odvětví Unie zpět část svého podílu na trhu, o který přišly Spojené arabské emiráty, Jižní Korea, Írán a Pákistán, a to i přes zvyšující se objem dovozu z Indie, Ománu a jiných třetích zemí (Rusko, Mexiko a Saúdská Arábie) v témže období. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 3 %.
Tabulka 9
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
80
70
74
77
Index (2008 = 100)
100
87
93
97
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(165)
Během posuzovaného období trh stagnoval. Výrobní odvětví Unie netěžilo z žádného růstu, naopak i přes restrukturalizační úsilí přišlo o další podíl na trhu v důsledku rostoucího dovozu, zejména ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Na mírný pokles spotřeby v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s dočasným nedostatkem suroviny (PTA) v Unii i na celosvětovém trhu.
f) Zaměstnanost a produktivita
(166)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie vykázala mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření pokles o 41 %. Tento pokles byl konstantní během posuzovaného období, včetně roku 2010, kdy vzrostla výroba (viz 160. bod odůvodnění). Vzhledem ke zvýšené produktivitě je tento pokles odrazem restrukturalizačního úsilí řady výrobců v Unii.
(167)
Produktivita práce výrobního odvětví Unie, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v posuzovaném období o 50 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené účinnosti výrobního odvětví Unie. To je obzvlášť patrné v roce 2010, kdy výroba vzrostla, míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 37 % vyšší než v roce 2008.
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
2 060
1 629
1 449
1 218
Index (2008 = 100)
100
79
70
59
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
1 130
1 294
1 545
1 698
Index (2008 = 100)
100
115
137
150
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Rozsah skutečného rozpětí subvencí
(168)
Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za zanedbatelný. Je potřeba uvést, že tento ukazatel má větší význam v souvislosti s analýzou pravděpodobnosti obnovení újmy. Kdyby opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by subvencovaný dovoz byl obnoven v takovém objemu a za takové ceny, že by dopad rozpětí subvencí byl značný.
h) Překonání účinků dřívějšího subvencování
(169)
Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení některých ekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Unie je stále citlivé.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Stav zásob
(170)
Úroveň zásob byla během období přezkumného šetření o 24 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008. Ve srovnání s výkonem však zásoby zůstaly na dříve zjištěných úrovních, tj. mezi 5 a 6 %.
Tabulka 11
Stav zásob
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
51 495
54 808
54 314
64 069
Index (2008 = 100)
100
106
105
124
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
b) Vývoj cen
(171)
Pokud jde o vývoj cen, po počátečním poklesu v roce 2009 (- 16 %), který byl způsoben zejména hospodářskou krizí, se ceny v roce 2010 přiblížily k úrovni z roku 2008. Následovalo prudké zvýšení průměrné jednotkové ceny v období přezkumného šetření, které vedlo ke zvýšení o 25 % během posuzovaného období.
(172)
Na tento prudký nárůst cen v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s neočekávaným vývojem na trhu s bavlnou na konci roku 2010 a v prvním čtvrtletí roku 2011. Jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění, rekordní ceny bavlny způsobily přechod na polyesterové vlákno, které využívá stejnou surovinu jako PET. Zvýšená poptávka po této surovině, tj. po PTA, zvýšila ceny PET v Asii a na Blízkém východě, což mělo vedlejší účinek na ceny PET v Unii. Ke zvýšení cen v Unii v té době přispěl i krátkodobý nedostatek PTA v Unii v důsledku „vyšší moci“ deklarované jedním z výrobců PTA v Unii.
Tabulka 12
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tunu)
1 066
891
1 045
1 330
Index (2008 = 100)
100
84
98
125
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
c) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(173)
Prodejní ceny PET obvykle sledují cenové tendence u jejich hlavních surovin (zejména PTA a monoethylenglykolu - MEG), jelikož ty tvoří až 90 % celkových nákladů PET. PTA je ropný derivát, jehož cena kolísá v závislosti na ceně ropy. To způsobuje velké kolísání cen PET.
(174)
Kromě toho PET využívá stejnou surovinu jako polyesterové vlákno, jehož výroba závisí na dostupnosti PTA ve stejné míře jako u PET. Jelikož je polyesterové vlákno pro textilní odvětví alternativou bavlny, je cena PET citlivá rovněž na vývoj na trhu s bavlnou.
d) Mzdy
(175)
Průměrná mzda se v posuzovaném období snížila o 7 %. K tomuto snížení došlo v období přezkumného šetření a přispělo ke zvýšení produktivity popsanému výše (viz 167. bod odůvodnění).
Tabulka 13
Mzdy
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Mzdy (průměr na osobu)
54 512
56 014
54 876
50 784
Index (2008 = 100)
100
103
101
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
e) Ziskovost a návratnost investic
(176)
Ziskovost a návratnost investic se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zlepšily. Zisk z prodeje na trhu Unie vzrostl z - 7,9 % v roce 2008 na 5,3 % v období přezkumného šetření a návratnost investic se zlepšila z - 9,6 % na 10,6 %. V roce 2008 byla výkonnost jednoho výrobce v Unii obzvlášť slabá. Zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie v letech 2009 a 2010, kdy ceny byly pod úrovní z roku 2008, však dokládá, že vztah mezi cenami a ziskovostí je jen volný. Naopak v případě zlepšení ziskovosti se zdá, že úzce souvisí se zlepšením využití kapacity a se zvýšením produktivity popsaným výše.
(177)
Díky vývoji na celosvětovém trhu na přelomu let 2010-2011 spolu s restrukturalizačním úsilím a zlepšením účinnosti popsaným výše bylo výrobní odvětví Unie schopné zlepšit v roce 2010 svou ziskovost a v období přezkumného šetření dosáhnout úrovně 5,3 %.
(178)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že tento vývoj byl neočekávaný a mimořádný a nelze jej považovat za reprezentativní pro celkovou situaci výrobního odvětví Unie.
(179)
V tomto ohledu je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie mohlo využít nárůstu cen PET na konci roku 2011 a na začátku roku 2012, jelikož ustálilo cenu PTA ještě předtím, než došlo k popsaným událostem na trhu. Na základě statistických zdrojů týkajících se vývoje po období přezkumného šetření, které předložily zúčastněné strany, se ziskové rozpětí výrobců PET v roce 2012 podstatně snížilo. Tím se potvrzuje, že ziskovost v roce 2011 (období přezkumného šetření) byla opravdu do značné míry ovlivněna neočekávanými a dočasnými celosvětovými ekonomickými událostmi (155. bod odůvodnění), ke kterým pravděpodobně již znovu nedojde a nelze je považovat za trvalé a reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie (v %)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Index (2008 = 100)
100
221
261
267
Návratnost investic (v %)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Index (2008 = 100)
100
224
292
310
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
f) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(180)
Peněžní tok se v posuzovaném období významně zlepšil a odrážel nedávné zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 15
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Index (2008 = 100)
100
269
363
375
V % obratu
-5,9
4,5
8,3
7,5
Index (2008 = 100)
100
176
242
229
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(181)
Neexistovaly žádné konkrétní náznaky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při získávání kapitálu, zejména proto, že výrobci v Unii jsou organizováni ve větších skupinách.
g) Investice
(182)
Úroveň investic se v posuzovaném období celkově snížila o 35 %. Původní investice provedené v roce 2008 byly v roce 2009 prudce omezeny a od té doby ještě nebyly plně obnoveny.
Tabulka 16
Investice
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Investice (v tis. EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Index (2008 = 100)
100
7
22
65
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(183)
Z analýzy makroekonomických údajů vyplynulo, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období snížilo objem výroby a prodeje. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se po počátečním poklesu v roce 2009 ještě plně neobnovil a v posuzovaném období vykazoval celkový pokles o 3 procentní body (na 77 % v období přezkumného šetření). Pokles zaměstnanosti a kapacity je výsledkem probíhající restrukturalizace a je třeba na něj pohlížet v souvislosti se zvyšujícím se využitím kapacity a zvyšující se produktivitou.
(184)
Zároveň vykazovala většina příslušných mikroekonomických ukazatelů známky zlepšení. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrazně vzrostly, zejména v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Naopak investice v roce 2009 prudce poklesly a od té doby se ještě neobnovily.
(185)
Celkově se hospodářská situace výrobního odvětví zlepšila. K tomuto zlepšení však došlo poměrně nedávno a je do určité míry založeno na neočekávaném a dočasném vývoji na trhu na přelomu let 2010-2011 (viz 155. bod odůvodnění). Zdá se, že tento závěr podporují také dostupné informace o vývoji rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2012 (viz 179. bod odůvodnění), které ve srovnání s obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles.
(186)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a zdá se, že nedochází k žádné podstatné újmě. Situace výrobního odvětví Unie je však (navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému restrukturalizačnímu úsilí) stále ještě nestabilní.
(187)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěr, že výrobní odvětví Unie je stále ještě nestabilní, a tvrdily, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a od roku 1999 se významně transformovalo. Je třeba uvést, že, jak je vysvětleno ve 184. bodě odůvodnění, i přes celkové zlepšení a konsolidaci se ne všechny ekonomické ukazatele v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Například objem výroby a prodeje a rovněž podíl na trhu se snížily. Kromě toho došlo ke zlepšení poměrně nedávno a zdá se, že v důsledku propadu ziskovosti v roce 2012 mělo jen krátké trvání. Na tomto základě se dospělo k závěru, že v období přezkumného šetření sice nebyla prokázána žádná podstatná újma, ale výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní situaci. Tento argument byl proto zamítnut.
(188)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily použití údajů vztahujících se k době po období přezkumného šetření pro účely analýzy hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Jako reakce na toto tvrzení se potvrzuje, že situace výrobního odvětví Unie se posuzovala za posuzované období a na tomto základě nebyla zjištěna žádná podstatná újma. Vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie po období přezkumného šetření je však v tomto případě relevantní, zejména v souvislosti s mimořádným vývojem na celosvětovém trhu na přelomu let 2010 a 2011. Ilustruje také kolísavost, která je pro toto odvětví typická. Tento argument se proto zamítá.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(189)
Šetřením se ukázalo, že dovoz z Indie je nadále subvencován a že neexistují žádné náznaky toho, že subvencování by se v budoucnu omezilo nebo zrušilo.
(190)
Výhledová analýza pravděpodobného objemu dovozu do Unie z Indie odhalila, že kdyby byla opatření zrušena, dovoz z Indie by se vzhledem k přebytečné kapacitě dostupné pro vývoz (viz 125. bod odůvodnění), cenám v Unii a atraktivitě trhu Unie pravděpodobně zvýšil na úroveň vyšší, než byly úrovně dosažené v období přezkumného šetření. Odhaduje se, že v důsledku plánovaného rozšíření kapacity by přebytečná kapacita dostupná pro vývoz v blízké budoucnosti dosáhla asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(191)
Vzhledem k přetrvávání subvencování se očekává, že by se ceny dovozu z Indie dále snižovaly, kdyby byla opatření proti ní zrušena. Jelikož vývozci budou muset také soutěžit s levným dovozem z jiných zemí, pravděpodobně budou své ceny dále snižovat, aby zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(192)
Na základě toho bude výrobní odvětví Unie pravděpodobně vystaveno významnému objemu dovozu z Indie za subvencované ceny nižší, než jsou průměrné ceny výrobního odvětví Unie, což by poškodilo jeho hospodářskou situaci, která se nedávno zlepšila. V důsledku toho by se pravděpodobně obnovila podstatná újma, kdyby opatření proti Indii byla zrušena.
2. Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(193)
Jak bylo uvedeno ve 125. bodě odůvodnění, jsou vyvážející výrobci v Indii schopni zvýšit svůj objem vývozu na trh Unie. Indie zaznamenala v posuzovaném období významný nárůst své výrobní kapacity (viz 125. bod odůvodnění). Podle dostupných informací se očekává, že svou kapacitu bude dále zvyšovat, čímž by v blízké budoucnosti vznikl rozdíl mezi domácí spotřebou a výrobní kapacitou dostupnou pro vývoz o velikosti 600 000-700 000 tun. Tuto přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz je třeba považovat za významnou, jelikož představuje asi 21-25 % stávající spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
(194)
I když byl tedy dovoz do Unie poměrně omezený, v posuzovaném období se více než zdvojnásobil a hrozí riziko, že by do Unie mohl být přesměrován významný objem vývozu z Indie.
3. Ztráta vývozních trhů
(195)
Opatření na ochranu obchodu zaměřená proti dovozu z Indie jsou v současnosti zavedena v Turecku a v Jižní Africe. Následná možná ztráta těchto vývozních trhů pro Indii je dalším ukazatelem toho, že kdyby opatření pozbyla platnosti, cílem by se pravděpodobně stal trh Unie.
(196)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěry ohledně ztráty vývozních trhů pro Indii. Tvrdily, že oba trhy jsou jen okrajovými vývozními trhy, a že tedy z těchto trhů nelze přesměrovat žádný významný objem dovozu do Unie, kdyby opatření byla zrušena. Je třeba uvést, že pouhá existence opatření na ochranu obchodu na některých trzích vylučuje smysluplné srovnání relativního významu trhů s opatřeními a trhů bez opatření pro danou zemi. Kromě toho se v rozporu s uvedeným tvrzením nedospělo k závěru, že by objem vývozu z Indie určený pro tyto trhy byl přesměrován na trh Unie. Místo toho se dospělo k závěru, že existence opatření na ochranu obchodu na trzích jiných třetích zemí omezuje absorpční kapacitu trhů třetích zemí, pokud jde o předpokládaný nárůst přebytečné kapacity dostupné pro vývoz v Indii. Tento argument byl proto zamítnut.
(197)
Existence opatření na ochranu obchodu ve třetích zemích je také ukazatelem toho, že počínání při tvorbě cen indického vývozu se pravděpodobně bude opakovat na trhu Unie.
4. Atraktivita trhu Unie
(198)
Trh Unie s PET je atraktivní svou velikostí a cenami, jelikož se jedná o třetí největší trh na světě a má strukturální potřebu dovozu a vyšší ceny než ostatní trhy. V případě Indie bývají dovozní ceny pro Unii vyšší než ceny pro jiné třetí země, což svědčí o atraktivitě trhu Unie pro indický vývoz. To dobře dokládá skutečnost, že dovoz z Indie se v posuzovaném období zdvojnásobil, a to i přes zavedená opatření.
(199)
Atraktivitu trhu Unie pro dovozce potvrzuje i skutečnost, že výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu ve prospěch vzrůstajícího dovozu ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Platí to zejména v případě Jižní Korey, která významně zvýšila svůj vývoz na trh Unie v roce 2012 poté, co opatření proti této zemi pozbyla platnosti.
5. Další faktory
(200)
Dopad dovozu z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena opatření, na situaci výrobního odvětví Unie se nepovažoval za významný, jelikož objem příslušného dovozu byl nízký a jejich podíl na trhu v období přezkumného šetření se významně snížil.
(201)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, se během posuzovaného období zvýšil, avšak průměrná dovozní cena zůstala na podobné úrovni jako průměrná cena výrobního odvětví Unie. Dopad dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie se proto považuje pouze za omezený.
6. Závislý trh
(202)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že v důsledku vertikální integrace mezi výrobci a zpracovateli PET se významná část PET prodávala pro závislé využití, které není konkurencí pro dovoz. Rovněž tvrdily, že podíl závislého trhu byl významný a že ovlivnil výsledky analýzy.
(203)
Na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že podíl závislého prodeje nebyl významný (méně než 10 %). Je třeba zdůraznit, že dané strany vyjádřily přítomnost výrobců PET v odvětví výroby obalů jako instalovanou výrobní kapacitu PET, a nikoli jako jejich podíl na trhu v odvětví výroby obalů. Bylo tedy zjištěno, že tvrzení o významném podílu závislého využití je neopodstatněné. Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že se ceny závislého a nesouvisejícího prodeje pohybovaly na stejných úrovních.
(204)
Na základě toho se dospělo k závěru, že rozlišovací analýza dopadu závislého prodeje není nutná, a tato tvrzení stran byla odmítnuta.
7. Připomínky zúčastněných stran
(205)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že během období přezkumného šetření nedocházelo k újmě způsobené dovozem z Indie, což potvrzuje relativní hospodářská životaschopnost a zisk výrobního odvětví Unie. Je třeba uvést, že v tomto případě opravdu nebylo zjištěno žádné přetrvávání újmy, a tvrzení těchto stran tedy odpovídá zjištěním šetření.
(206)
Některé strany tvrdily, že dopad na situaci výrobního odvětví Unie mohly mít jiné faktory, jako jsou strukturální nedostatky výrobního odvětví Unie a nedostatečné investice a rovněž sezónní a konjunkturální faktory (například špatné počasí a hospodářské krize). Pokud jde o první uvedený bod, je třeba uvést, že restrukturalizace výrobního odvětví Unie již probíhá a dosažené zlepšení účinnosti naznačuje, že toto tvrzení stran je nepodložené. Pokud jde o konjunkturální faktory, zdá se, že přestože hospodářské krize měly dopad na situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009, jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, tyto účinky již v současnosti nejsou přítomné. Pokud jde o účinek špatného počasí, tím lze částečně vysvětlit klesající spotřebu v období přezkumného šetření, avšak jeho údajný dopad na situaci výrobního odvětví Unie jednak nebyl doložen a také se zdá, že mírný pokles v roce 2011 souvisel spíše s dočasným nedostatkem surovin v důsledku vývoje na celosvětovém trhu v roce 2011. Proto není žádné z těchto tvrzení vzhledem k zjištění šetření opodstatněné.
(207)
Kromě toho některé strany tvrdily, že kdyby opatření pozbyla platnosti, není obnovení újmy v tomto případě pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie je díky své struktuře (koncentrace a vertikální integrace) chráněno před účinky dovozu. Kromě toho byl vznesen argument, že přechod na dovážené PET není v blízké budoucnosti žádoucí ani možný, zejména proto, že smlouvy a strategie týkající se odběru a rovněž proces homologace velkých vlastníků značek (následných uživatelů) činí změny dodavatelů PET problematickými. Je třeba uvést, že na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu během posuzovaného období. To dokládá, že výrobní odvětví Unie jednak není chráněno před účinky dovozu a také že přechod na dovoz není hypotetický, ale již k němu skutečně dochází. Tyto argumenty proto musely být zamítnuty.
(208)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany tvrzení, že výrobní odvětví Unie je díky své struktuře chráněno před potenciální konkurencí dovozu. Zaprvé, pokud jde o tvrzení o dominantním postavení jedné z výrobních skupin na trhu Unie, která kontroluje pět výrobců, je třeba uvést, že trh Unie je otevřený trh s dalšími osmi výrobci, kteří působí mimo tuto skupinu, na němž narůstá konkurence dovozu ze třetích zemí, ať už se zavedenými opatřeními, nebo bez nich. Zadruhé, koncentrace je typická pro tento druh obchodu, který je založen na komoditě a jehož konkurenceschopnost závisí na úsporách z rozsahu. Zatřetí nebylo zjištěno, že by na trhu Unie existoval nějaký subjekt určující ceny. Kromě toho strany znovu zopakovaly, že nebyl analyzován dopad dovozu z dotčených tří zemí v souvislosti s vertikální integrací některých výrobců v Unii s odvětvím vyrábějícím obaly nebo s výrobci PTA. Jak bylo uvedeno ve 205. bodě odůvodnění, tyto aspekty byly analyzovány a byly shledány neopodstatněnými. Kromě toho ověření společností dotčených vertikální integrací s výrobci surovin potvrdilo, že neexistovala žádná komparativní výhoda, jelikož převody se uskutečňovaly za tržní cenu. Na základě výše uvedených skutečností bylo tvrzení, že výrobní odvětví Unie je chráněno před konkurencí, odmítnuto.
(209)
Kromě toho některé strany tvrdily, že žádné prvky nepodporují závěr, že indická vývozní kapacita se může zaměřit na trh Unie za „nízké ceny“, jelikož i) domácí poptávka v Indii roste a očekává se, že bude růst i nadále; ii) vzhledem k domácí spotřebě sice existuje přebytek PET, ale soutěž na vývozních trzích nezpůsobila abnormálně levný vývoz; iii) nárůst výrobní kapacity v Asii odpovídá očekávanému celosvětovému nárůstu poptávky. Je třeba uvést, že zjištění tohoto šetření prokazují, že předpokládaný růst kapacity ukazuje na vzrůstající přebytek výrobní kapacity nad domácí poptávkou. Kromě toho byly indické ceny na třetích trzích nižší než indické dovozní ceny pro Unii. Na základě zjištění popsaných ve 189. až 199. bodě odůvodnění je pravděpodobné, že pokud vyrovnávací opatření pozbudou platnosti, subvencovaný indický dovoz se zaměří na trh Unie ve významném objemu a za ceny nižší, než je průměrná cena výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se tyto argumenty stran zamítají.
8. Závěr k obnovení újmy
(210)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokud vyrovnávací opatření budou zrušena, je pravděpodobné, že podstatný objem subvencovaného dovozu z Indie bude přesměrován do Unie. Díky pokračujícímu subvencování by ceny dovozu pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Kdyby se indičtí vyvážející výrobci pokoušeli zvýšit svůj podíl na trhu, ceny tohoto dovozu by se pravděpodobně snížily ještě více. Se vší pravděpodobností by to vedlo k dalšímu zesílení tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo jeho situaci.
(211)
Během posuzovaného období se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zejména pokud jde o produktivitu a využití kapacity a také ziskové rozpětí, které v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, jež se blíží cílovému zisku určenému v původním šetření. Proto lze dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie, třebaže je jeho situace stále nestabilní, během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. Vzhledem k pravděpodobnému podstatnému nárůstu subvencovaného dovozu z Indie, který pravděpodobně bude představovat cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, se však dospělo k závěru, že kdyby opatření pozbyla platnosti, situace by se velmi pravděpodobně zhoršila a podstatná újma by se obnovila.
G. ZÁJEM UNIE
(212)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření bylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního nařízení.
(213)
Je třeba připomenout, že ani v původním šetření, ani v posledním přezkumu před pozbytím platnosti se nedospělo k závěru, že přijetí opatření by bylo v rozporu se zájmem Unie. Kromě toho byla analýza při posledním přezkumu před pozbytím platnosti provedena v situaci, kdy opatření byla již zavedena, a při posouzení se proto přihlíželo k jakémukoli nežádoucímu nepříznivému dopadu na strany dotčené danými opatřeními.
(214)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o přetrvávání subvencování a pravděpodobnosti obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(215)
Zachování vyrovnávacích opatření uložených na dovoz z Indie by pomohlo výrobnímu odvětví Unie pokračovat s probíhající restrukturalizací a dále zlepšovat svou hospodářskou situaci, která se zlepšila teprve nedávno, jelikož by se tím zabránilo tomu, aby výrobní odvětví Unie bylo vystaveno významnému objemu subvencovaného dovozu z Indie, jemuž by nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících vyrovnávacích opatření.
(216)
Proto se dospělo k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření proti Indii by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(217)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, při tomto přezkumu nespolupracoval. I přes platná opatření dovoz z Indie pokračoval a v posuzovaném období se téměř zdvojnásobil.
(218)
Docházelo rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli dovozci přístup k alternativním zdrojům dodávek.
(219)
Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude v rozporu se zájmy dovozců v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(220)
Surovinou pro výrobu dotčeného výrobku je PTA/MEG. Dva z pěti známých dodavatelů surovin (jeden dodavatel PTA a jeden dodavatel MEG) spolupracovali při šetření tím, že poskytli své odpovědi na dotazník. Oba dodavatelé surovin vyjádřili svou podporu pro zachování opatření.
(221)
Šetřením se ukázalo, že spolupracující výrobce PTA představoval během období přezkumného šetření mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku podstatnou část nákupů PTA. Vzhledem k tomu, že PTA nemá v Unii žádné jiné využití, než je výroba PET, je rozumné předpokládat, že výrobci PTA jsou do značné míry závislí na výrobním odvětví PET.
(222)
Pokud jde o spolupracujícího dodavatele MEG, MEG představoval v období přezkumného šetření jen poměrně malou část jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, nepředstavují PET jeho jediné ani nejdůležitější možné uplatnění a výrobci MEG jsou méně závislí na situaci výrobního odvětví PET. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by mělo pozitivní, i když pravděpodobně omezený, dopad na dodavatele MEG.
(223)
Bylo vzneseno tvrzení, že dodavatelé surovin nejsou závislí na výrobcích PET v Unii. Zejména se tvrdilo, že dva ze čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku ve skutečnosti dováželi suroviny.
(224)
Pokud jde o toto tvrzení, šetřením se ukázalo, že dovezeným materiálem byl převážně MEG, jenž může být použit i pro jiné účely než pro PET. Nebyly zjištěny žádné náznaky, které by svědčily o více než zanedbatelném dovozu PTA do Unie. Proto tímto tvrzením nejsou dotčeny závěry přijaté v souvislosti se závislostí výrobců PTA na výrobě PET v Unii.
(225)
Proto se dospělo k závěru, že ze zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by měli prospěch výrobci PTA a rovněž, i když v menší míře, i dodavatelé MEG. Proto by zachování opatření proti dovozu z Indie nebylo v rozporu se zájmy dodavatelů surovin.
(226)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že docházelo k vývozu PTA, a proto výrobci PTA údajně nebyli závislí na výrobním odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl tento argument stran odmítnut jako neodůvodněný.
(227)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že zrušení opatření nebude mít žádný dopad na výrobce PTA, jelikož spolupracující uživatelé údajně nepřejdou na dovoz a budou nadále odebírat PET od výrobního odvětví Unie. Úroveň spotřeby PTA v Unii tedy zůstane tatáž. Na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu. To ukazuje, že přechod na dovoz není hypotetický (viz 164. bod odůvodnění). Tento argument uvedených stran byl tedy zamítnut.
4. Zájem odvětví recyklace PET
(228)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že situace odvětví recyklace závisí na udržitelné ceně prvotních PET (nerecyklovaných PET) na trhu Unie. Toto tvrzení bylo podloženo tiskovou zprávou sdružení podniků recyklujících plasty v Evropě, podle níž by potenciální zrušení opatření u prvotních PET mohlo ještě více zhoršit situaci odvětví recyklace.
(229)
Některé zúčastněné strany zpochybňovaly, že by situace odvětví recyklace závisela na udržitelné ceně prvotních PET na trhu Unie, a tvrdily, že ceny prvotních PET a recyklovaných PET spolu nesouvisejí. Tvrdily, že recyklované PET se převážně používají k výrobě polyesterového vlákna, a proto je nelze spojovat s vývojem cen prvotních PET. Kromě toho bylo uvedeno, že recyklované PET zcela podporují plnírny, a proto toto odvětví není závislé na výrobcích PET. Kromě toho bylo rovněž uvedeno, že odvětví recyklace se nepřihlásilo jako zúčastněná strana v tomto šetření.
(230)
Jelikož se odvětví recyklace v tomto šetření nepřihlásilo, nebylo možné žádné z výše uvedených tvrzení ověřit srovnáním se skutečnými čísly. Proto se dospělo k závěru, že obecně by platná opatření nebyla v rozporu se zájmem odvětví recyklace v Unii.
5. Zájem uživatelů
(231)
Dotčený výrobek se používá převážně k výrobě lahví na vodu a jiné nealkoholické nápoje. Jeho použití pro výrobu jiných obalů (pro potraviny, fólie atd.) zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. stejná společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarované polotovary a foukáním je tvaruje na láhve), nebo omezena na druhou fázi (vyfukování předtvarovaných polotovarů do tvaru láhve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(232)
Na tomto základě byly určeny dvě hlavní skupiny následných uživatelů pro zjištění dopadu platných opatření: i) zpracovatelé nebo výrobci lahví, kteří transformují PET granule na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodávají je k následnému zpracování; a ii) stáčírny, které plní (a vyfukují) předtvarované polotovary do lahví; tato skupina zastupuje zejména výrobce minerálních vod a nealkoholických nápojů. Stáčírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(233)
Při šetření spolupracovalo a informace požadované v dotazníku poskytlo 17 uživatelů (pět zpracovatelů a dvanáct stáčíren). Spolupracující zpracovatelé představovali 22,7 % a stáčírny 13 % celkové spotřeby PET v Unii. Odpovědi od stáčíren pocházejí z různých poboček nadnárodních společností (známých jako vlastníci značek).
(234)
Bylo zjištěno, že spolupracující uživatelé získávali PET zejména od výrobců v Unii a pouze malá část byla získána z dovozu. Dovoz z Indie představoval asi polovinu tohoto dovozu, a tedy jen minimální podíl použitých PET. Docházelo však rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli uživatelé přístup k alternativním zdrojům dodávek.
6. Připomínky uživatelského odvětví
(235)
Uživatelé tvrdili, že je významným způsobem ovlivnil podstatný nárůst ceny PET v posledních letech, který nemůže být za současné hospodářské situace přenesen na maloobchodníky a spotřebitele. Tvrdili, že tento nárůst cen způsobila akumulace mnohaletého používání opatření na ochranu obchodu, která chránila výrobce v Unii před konkurencí dovozu v době, kdy se výrobní odvětví PET v Unii stalo koncentrovanějším a integrovanějším. V důsledku toho uživatelé tvrdili, že jsou zavedená opatření kvůli jejich údajnému dopadu na cenu PET odpovědná za zhoršení zaměstnanosti v následných odvětvích, výzkumu a vývoje a konkurenceschopnosti na vývozních trzích, přičemž tento dopad je ještě citelnější pro malé a střední podniky. Rovněž se tvrdilo, že ztráta pracovních míst v důsledku zavedených opatření přesáhla počet osob, které jsou v současnosti zaměstnávány výrobním odvětvím PET v Unii.
6.1 Cenová citlivost a nákladová struktura uživatelů
(236)
Pokud jde o cenovou citlivost PET u zpracovatelů, bylo zjištěno, že PET představuje asi 80 % celkových nákladů. Proto se PET považuje při tomto typu činnosti za nejdůležitější složku nákladů. Kromě toho bylo zjištěno, že zpracovatelské odvětví je spíše fragmentované a má poměrně slabou vyjednávací pozici vůči velkým stáčírnám a potýká se s podstatnými strukturálními problémy, jež jsou typické pro odvětví založené na komoditách. V důsledku toho vykazovalo toto odvětví vzrůstající tendenci k vertikální integraci se stáčírnami a k používání dohod o zpracování, na jejichž základě jsou zaručeny poplatky za zpracování a cena PET je dojednána a zaplacena stáčírnami. Odhaduje se, že podstatnou část nákupů PET na trhu Unie kontrolují přímo velké stáčírny. Jelikož smlouvy na předtvarované polotovary často zahrnují mechanismus, který odráží kolísání cen PET, jsou zpracovatelé čím dál neutrálnější vůči vývoji cen PET.
(237)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé závěr o nárůstu používání dohod o zpracování a cenových vzorců. Informace v dokumentaci existenci tohoto trendu potvrdily. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(238)
Tvrdilo se, že zavedená opatření by zpracovatelům nezpůsobila žádnou škodu, kdyby se podobná opatření uplatnila i na dovoz předtvarovaných polotovarů do Unie. Tvrdilo se, že v oblastech blízko hranic Unie se třetími zeměmi, v nichž nejsou zavedena žádná opatření proti dovozu PET z Indie, existují podněty k přemístění výroby předtvarovaných polotovarů a k jejich dovozu bez vyrovnávacích opatření na PET do Unie. Uznává se, že do určité míry existuje ekonomické opodstatnění tohoto procesu. Avšak vzhledem k nákladům na dopravu k takovému přemístění pravděpodobně dojde jen na omezenou vzdálenost. Celkově se proto údajný negativní dopad daných opatření na některé zpracovatele považuje pouze za okrajový.
(239)
Pokud jde o dopad cen PET na stáčírny, podle vykázaných čísel se odhaduje, že PET představují na základě váženého průměru 9 % celkových nákladů u balených nealkoholických nápojů a 12 % celkových nákladů u balené minerální vody. To dokládá, že PET nejsou hlavní nákladovou složkou pro odvětví balíren.
(240)
Kromě toho šetření zjistilo, že PET byly pro stáčírny upřednostňovaným, ale nikoli jediným balicím materiálem. Výrobky z PET představovaly 75 % obratu stáčíren vod a 50 % obratu výrobců nealkoholických nápojů. Kromě toho se šetřením ukázalo, že smlouvy mezi mnoha velkými stáčírnami (vlastníky značek) a výrobci PET byly založeny na vzorci, kdy cena byla upravena tak, aby odrážela kolísání cen surovin pro PET. Tím se potvrzuje existence vyjednávací pozice velkých, a tedy nejreprezentativnějších stáčíren nad rozpětím konverze výrobců PET.
(241)
Po zveřejnění informací zopakovali někteří uživatelé svůj argument, že PET jsou základní složkou nákladů pro zpracovatele a odvětví nealkoholických nápojů a vody v lahvích a že zjištění v tomto ohledu byla nepřesná a nebyla založena na poskytnutých údajích. Je třeba uvést, že situace zpracovatelů se analyzovala odděleně a tato připomínka je v jejich případě neopodstatněná (viz 236. bod odůvodnění). Pokud jde o posouzení situace stáčíren, potvrzuje se, že poměr nákladů zjištěný během šetření je založen na číslech, která poskytly spolupracující stáčírny podle metodologie dostupné všem stranám. Zjištěný poměr nákladů byl v souladu se zjištěními předchozích šetření týkajících se téhož dotčeného výrobku (14). Tato tvrzení stran se proto považují za neodůvodněná.
(242)
Po zveřejnění informací někteří uživatelé tvrdili, že podstata údajů týkajících se jednotlivých společností a informace, které poskytli, nebyly při analýze zájmu Unie zohledněny. Potvrzuje se, že údaje byly použity v podobě, v jaké byly poskytnuty uživateli v jejich odpovědích na dotazník. Metodologie výpočtu byla zpřístupněna všem dotčeným stranám. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení odmítnuto.
(243)
Šetřením bylo rovněž zjištěno, že na základě očekávaného nebo žádoucího snížení cen PET by podle odhadu samotných ověřených stáčíren bylo výsledkem opatření jen zanedbatelné snížení nákladů pro stáčírny. Na základě těchto odhadů snížení cen PET a zjištěných poměrů nákladů bylo vypočteno, že odpovídající snížení nákladů je v rozmezí 0,3-0,7 % celkových nákladů stáčíren na jejich činnosti související s PET.
(244)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé tento závěr a tvrdili, že jakékoli úspory nákladů by byly významné. Někteří uživatelé předložili ve svých podáních nové odhady, aniž však poskytli nějaké nové důkazy. Zdůrazňuje se, že výhledové úspory jsou hypotetické, jak připustili rovněž samotní uživatelé. Pokud jde o zpracovatele, nebyla pro toto odvětví předložena žádná kvantifikace výhledových úspor. Pokud jde o stáčírny, dospělo se k závěru, že kdyby opravdu došlo k údajnému snížení ceny PET, nelze vzhledem k nákladové struktuře stáčíren považovat úspory ve výši 0,3-0,7 % celkových nákladů za „významné“. Jelikož nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, bylo toto tvrzení odmítnuto jakožto neopodstatněné.
(245)
Tvrdilo se, že někteří výrobci balené vody jsou významně zranitelní v důsledku právních požadavků uložených na zdroje vody, která má být balena u zdroje, a omezeného objemu čerpání. V tomto odvětví působí převážně malé a střední podniky, což má dopad na nákladovou strukturu daných společností. Byly rovněž pozorovány odchylky v cenách konečných výrobků v různých členských státech v závislosti na kupní síle místního obyvatelstva. Na základě toho se dospělo k závěru, že dopad případného snížení cen PET v případě zrušení opatření by byl výraznější u této části odvětví balíren.
6.2. Údajné prémiové ceny a zisk výrobního odvětví Unie
(246)
Některé strany tvrdily, že výrobci PET v Unii uplatňují prémiové ceny a prémiová rozpětí, které údajně způsobily nárůst cen v roce 2011. Toto tvrzení bylo také podpořeno srovnáním cen PET a rozložení surovin v Unii se situací na asijském trhu a v USA. Tvrdilo se, že tato situace je důsledkem akumulace nápravných opatření v oblasti obchodu.
(247)
Je třeba uvést, že nárůst cen PET v roce 2011 i jeho pokles v roce 2009 byly celosvětovým fenoménem, k němuž došlo v důsledku vývoje nákladů na suroviny (viz 155. bod odůvodnění). Údaje předložené stranami systematicky ukazovaly na těsnou souvislost mezi vývojem cen PET v Evropě, Asii a v USA. Existují však opravdu rozdíly v cenách PET ve světě, které souvisejí s různými důvody, zejména se specifickou nákladovou strukturou v každém regionu. Pokud jde o argument týkající se prémiových rozpětí v Unii, je třeba uvést, že i za výjimečných okolností na konci roku 2010 a na začátku roku 2011 výrobní odvětví Unie téměř dosáhlo ziskovosti, která se pro tento typ odvětví považuje za přiměřenou. Nebyly zjištěny žádné důkazy existence prémiových zisků. Proto bylo nutné argument o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí u PET v Unii, k nimž došlo v důsledku existence daných opatření, odmítnout.
(248)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany svůj argument, že ceny v Unii byly neodůvodněně vysoké a odrážely dopad akumulace antidumpingových opatření zavedených na trhu, kde existuje koncentrace mezi výrobci v Unii, vertikální integrace a omezená výroba, která nemůže uspokojit spotřebu. Tvrdily rovněž, že údaje o cenách také prokazují, že vyšší ceny v Unii neodrážejí vyšší náklady na suroviny. Je třeba uvést, že argumenty o koncentraci, vertikální integraci a výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie byly projednány ve 207. a 259. bodě odůvodnění. Pokud jde o údajný dopad těchto faktorů na cenu PET v Unii, je třeba uvést, že vývoj ceny PET se řídí cenou surovin, která představuje až 90 % nákladů na PET (viz 173. bod odůvodnění). Nárůst cen PET v letech 2010-2011 byl také celosvětovým fenoménem (viz 172. bod odůvodnění). Tato tvrzení stran proto byla neodůvodněná.
(249)
Pokud jde o argument týkající se rozdílu mezi cenou PET v Unii a cenami v Asii a USA, bylo kromě zjištění uvedených ve 244. bodě odůvodnění zjištěno, že rozdíl v cenách na trhu USA a na trhu Unie byl kolísavý, ale mírný. Ceny v Unii nebyly systematicky vyšší, jak se tvrdí. Bylo zjištěno, že trh Unie a asijský trh jsou velmi rozdílné, pokud jde o nákladovou strukturu, zejména v souvislosti s velikostí trhu a s úsporami z rozsahu, s přístupem k surovinám a kapacitou. Srovnání průměrných cen mezi těmito dvěma trhy tedy nemělo smysl. Tento argument stran se tedy považuje za neopodstatněný.
(250)
Některé strany rovněž tvrdily, že ceny v Unii odrážejí ve srovnání s USA nebo Asií větší rozložení nákladů na suroviny. Srovnání rozložení se provádí podle stejné logiky jako srovnání cen na různých regionálních trzích s tím rozdílem, že se zohledňuje kolísání cen surovin mezi různými regionálními trhy. Avšak stávající strukturální rozdíly mezi trhy mohou odůvodnit rozdíly v poplatcích za zpracování. Mimořádný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie na přelomu let 2010 a 2011, byl vysvětlen ve 179. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že v žádné z těchto situací nehrála opatření žádnou roli. Proto byl tento argument stran odmítnut.
(251)
Tytéž strany rovněž tvrdily, že největší výrobce v Unii si účtoval vyšší ceny v Unii než na jiných trzích a zaznamenal v roce 2010 v Unii vyšší příjmy než jinde. V této souvislosti se dospělo k závěru, že je z ekonomického hlediska odůvodnitelné, že nadnárodní společnost může mít rozdílnou nákladovou strukturu, a tedy rozdílné ceny na různých regionálních trzích. Výjimečné úrovně ziskovosti na přelomu let 2010 a 2011 byly vysvětleny ve 179. bodě odůvodnění. Z tohoto důvodu byl tento argument odmítnut.
6.3 Hospodářská situace uživatelů a údajný dopad opatření
(252)
Další tvrzení byla vznesena v souvislosti se zhoršující se hospodářskou situací uživatelského odvětví, jako je uzavírání zařízení a snižování zaměstnanosti. Tvrdilo se, že k tomu došlo v důsledku zvýšení cen PET. Kromě toho se tvrdilo, že konkurenceschopnost evropských předních značek byla oslabena, jelikož jejich vývoz do třetích zemí přímo konkuroval baleným výrobkům, jež využívají PET za mezinárodní ceny.
(253)
Je třeba uvést, že na základě informací poskytnutých spolupracujícími uživateli nebylo zjištěno, že by uživatelské odvětví bylo ztrátové, i když v období přezkumného šetření došlo k poklesu celkové úrovně ziskovosti. Podle metodologie, která byla zpřístupněna všem stranám, bylo zjištěno, že ziskové rozpětí uživatelského odvětví zjištěné na základě odpovědí na dotazník bylo na podobné úrovni jako ziskovost zjištěná u výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Dvě ověřené společnosti (stáčírny) oznámily v posuzovaném období další rozšíření objemu výroby a zvýšenou ziskovost. Bylo zjištěno, že někteří zpracovatelé pracují s velmi nízkým rozpětím a v některých případech se potýkají se strukturálními a finančními problémy. Nebylo však možné v tomto ohledu zjistit přímou souvislost se zavedenými opatřeními. Podobně souviselo určité zhoršení hospodářské situace stáčíren se stlačením způsobeným v roce 2011 náhlým nárůstem ceny PET, který nemohl být za stávajícího hospodářského útlumu přenesen na maloobchodníky. Bylo sice zjištěno, že situace uživatelského odvětví se v roce 2011 do určité míry zhoršila, avšak souvislost mezi poklesem a existencí opatření nebyla doložena, zejména vzhledem k tomu, že opatření byla zavedena od roku 2000.
(254)
Po zveřejnění informací nesouhlasily některé strany se závěrem, že uživatelské odvětví nebylo ztrátové. Tyto strany rovněž tvrdily, že zisková rozpětí uživatelů byla nižší než zisková rozpětí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o posouzení ziskovosti uživatelského odvětví, informace získané od spolupracujících uživatelů tomuto tvrzení odporují. Metodologie byla zpřístupněna všem stranám. I když někteří spolupracující uživatelé mohli utrpět ztráty, bylo zjištěno, že uživatelské odvětví obecně bylo ziskové. V každém případě, i kdyby bylo zjištěno, že nárůst cen PET byl prvkem ovlivňujícím ziskovost uživatelů, nebyla prokázána žádná souvislost mezi opatřeními a ziskovostí daných společností. Pokud jde o srovnání ziskových rozpětí uživatelů a výrobního odvětví Unie, nebylo toto tvrzení opodstatněné. V důsledku kolísání ziskovosti výrobního odvětví Unie (viz 176. až 179. bod odůvodnění) se srovnání mezi těmito dvěma segmenty nepovažuje za přesvědčivé. V každém případě oba tyto segmenty vykazovaly v období přezkumného šetření podobné úrovně ziskovosti (viz 253. bod odůvodnění). Vzhledem k tomu byly tyto připomínky stran odmítnuty jako neopodstatněné.
(255)
Pokud jde o údajné oslabení konkurenceschopnosti vývozu výrobců balené minerální vody nebo nealkoholických nápojů v Unii, nebylo toto tvrzení doloženo ani nebyla prokázána souvislost s existencí zavedených opatření.
(256)
Po zveřejnění informací strany zopakovaly, že zvýšení cen PET mělo negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Uznává se, že nárůst cen PET mimo jiné může mít negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Jelikož však nebyla zjištěna žádná souvislost mezi nárůstem cen PET a danými opatřeními, jelikož se ceny PET odvozují především z cen surovin, údajný dopad opatření na slabší konkurenceschopnost byl odmítnut.
(257)
Kromě toho, pokud jde o údajný účinek těchto opatření na zaměstnanost, šetření prokázalo, že ověřená ztráta pracovních míst v uživatelském odvětví souvisela převážně se zlepšením produktivity a účinnosti a částečně s omezením počtu dočasných zaměstnanců.
(258)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily toto zjištění z toho důvodu, že nebyla zohledněna situace celého odvětví. Kromě zjištění popsaných ve 254. bodě odůvodnění je třeba uvést, že se celkový počet pracovních míst podle údajů zpracovatelů významně zvýšil a žádný z nich neinformoval o ztrátách pracovních míst. Stáčírny tvrdily, že ztráta pracovních míst byla důsledkem zvýšení ceny PET. Jelikož však zvýšení ceny PET bylo celosvětovým fenoménem, nebyla zjištěna žádná souvislost mezi ztrátou pracovních míst a opatřeními. Kromě toho se podle údajů z odpovědí uživatelů na dotazník koncentrovalo 90 % ztrát pracovních míst u tří společností. Jedna z nich, ověřený uživatel, který představuje zásadní podíl hlášených ztracených pracovních míst, v posuzovaném období významně zvýšila svůj objem, a proto jsou tyto ztráty spojovány se zvýšením produktivity. Pokud jde o zbývající dvě společnosti, bylo zjištěno, že jejich rozpětí ziskovosti byla mezi nejvyššími u spolupracujících stran v jejich segmentu a nacházela se v tomto případě nad cílovým ziskem výrobního odvětví Unie. Tato tvrzení byla tedy odmítnuta.
6.4 Jiné argumenty
(259)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že výrobci v Unii neměli dostatečnou kapacitu pro uspokojení stávající poptávky. Je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie pracovalo v období přezkumného šetření na 86 % své výrobní kapacity a mělo dostatečnou volnou kapacitu, aby pokrylo celou domácí spotřebu PET. Kromě toho nadále existoval dovoz z jiných zemí, pro něž byla zavedena opatření i pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a projevoval vzrůstající tendenci. Kromě toho v případě Jižní Korey stávající opatření pozbyla platnosti a byla zrušena v případě dovozu dotčeného výrobku z Malajsie a Indonésie. Kromě toho může další zdroj PET pro pokrytí poptávky po PET v Unii představovat odvětví recyklace PET. Z těchto důvodů se problémy, se kterými se údajně potýkali uživatelé v důsledku údajně nedostatečné výroby v Unii, nepovažují za podložené.
(260)
Po zveřejnění informací tvrdili někteří uživatelé, že analýza se nezabývala údajným nepříznivým dopadem akumulace opatření uložených na dotčený výrobek v rámci tohoto přezkumu. Jako odpověď na tento argument je třeba uvést, že vyrovnávací opatření pouze odstraňují škodlivý účinek zjištěného subvencování. Existence údajného „akumulovaného“ účinku nebyla prokázána. Naopak, i přes zavedená opatření dovoz ze zemí, pro něž byla zavedena opatření, pokračuje a jeho objem se v posuzovaném období dokonce zvýšil. Také je k dispozici dovoz ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a to se vzrůstající tendencí a ve významném objemu. Tento argument stran byl proto odmítnut.
7. Závěr ohledně zájmu Unie
(261)
Závěrem je třeba uvést, že se očekává, že rozšíření vyrovnávacích opatření na dovoz z Indie by poskytlo výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit a stabilizovat svou hospodářskou situaci díky investicím a konsolidaci, jež byly provedeny v posledních letech.
(262)
Rovněž se dospělo k závěru, že lepší hospodářská situace výrobního odvětví Unie může být i v zájmu výrobců PTA a, v omezenější míře, výrobců MEG v Unii.
(263)
Hospodářská situace některých uživatelů se od posledního přezkumu zhoršila a bylo zjištěno, že zejména menší výrobci balené vody byli, zdá se, negativně ovlivněni mimo jiné nedávným nárůstem ceny PET, jelikož nebyli schopni přenést jej za stávající hospodářské situace na maloobchodníky. Bylo však zjištěno, že výjimečný vývoj cen a rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 byl celosvětovým fenoménem, k němuž došlo převážně v důsledku nárůstu cen surovin. Proto bylo shledáno, že tvrzení o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí spojovaných s existencí daných opatření jsou neodůvodněná. Kromě toho je trh Unie nadále otevřeným trhem, na němž jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření.
(264)
V této souvislosti nebyla prokázána žádná souvislost mezi nárůstem ceny PET a stávajícími opatřeními. Bylo zjištěno, že hospodářská situace zpracovatelů je stabilní i přes platná opatření. Bylo zjištěno, že význam PET pro celkové náklady stáčíren je omezený. Kromě toho nebyla prokázána žádná souvislost mezi kolísáním ceny PET a opatřeními. Na základě toho bylo zjištěno, že opatření nemají na uživatele neúměrný účinek.
(265)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům nelze jasně vyvodit závěr, že není v zájmu Unie zachovat stávající vyrovnávací opatření.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(266)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(267)
Na základě výše uvedených analýz by měla být vyrovnávací opatření použitelná na dovoz PET pocházejících z Indie zachována v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(268)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(269)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(270)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, platí zbytková celní sazba nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které v období přezkumného šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena zvlášť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 pocházejících z Indie.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Vyrovnávací clo
(EUR/tunu)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indie
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indie
Senpet Ltd
22,0
A183
Indie
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indie
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indie
Všechny ostatní společnosti
69,4
A999
3. V případech, kdy zboží bylo poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně upravena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (15), se výše vyrovnávacího cla vypočtená na základě výše uvedených částek snižuje o procentní podíl odpovídající poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, nepoužije se konečné vyrovnávací clo na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz je osvobozen od vyrovnávacího cla uloženého podle článku 1, pokud bylo dané zboží společnostmi, jejichž jména jsou uvedena v rozhodnutí 2000/745/ES ve znění pozdějších předpisů, vyrobeno a přímo vyvezeno (tj. fakturováno a zasláno) společnosti, která působí jako dovozce v Unii, je deklarován pod příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.
2. Při podání žádosti o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platné „závazkové faktury“ vydané vyvážejícími společnostmi, jejichž závazky byly přijaty, a obsahující podstatné prvky uvedené v příloze celním orgánům dotčeného členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno prohlášením a předložením zboží přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktuře“ celním orgánům.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. května 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 461/2013
tal-21 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu polietilentereftalatli (PET) li joriġina mill-Indja wara reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament (KE) Nru 597/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (‧ir-Regolament bażiku‧) u b’mod partikolari l-Artikolu 18 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsulta lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 2603/2000 (2), il-Kunsill impona dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ polietilentereftalatli (‘PET’) li joriġina, fost l-oħrajn, mill-Indja. Permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1645/2005 (3), il-Kunsill emenda l-livell tal-miżuri kumpensatorji fis-seħħ kontra l-importazzjonijiet ta’ PET mill-Indja. L-emendi kienu r-riżultat ta’ reviżjoni aċċellerata mibdija skont l-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku. Wara reviżjoni ta’ skadenza, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 193/2007 (4) impona dazju kumpensatorju definittiv għal perjodu ieħor ta’ ħames snin. Il-miżuri kumpensatorji suċċessivament ġew emendati bir-Regolament (KE) Nru 1286/2008 (5) u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 906/2011 (6), wara reviżjonijiet interim parzjali. Reviżjoni interim parzjali aktar tard intemmet mingħajr ma ġew emendati l-miżuri fis-seħħ bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 559/2012 (7). Bid-Deċiżjoni 2000/745/KE (8) l-Kummissjoni aċċettat impenji li jistabbilixxu prezz minimu tal-importazzjoni minn tliet produtturi esportaturi fl-Indja.
(2)
Il-miżuri kumpensatorji jikkonsistu minn dazju speċifiku. Ir-rata tad-dazju hija bejn 0 u 106,5 EUR għal kull tunnellata għall-produtturi Indjani msemmija individwalment b’rata residwa ta’ 69,4 EUR għal kull tunnellata imposta fuq l-importazzjonijiet mill-produtturi l-oħra kollha.
2. Miżuri anti-dumping eżistenti
(3)
Bir-Regolament (KE) Nru 2604/2000 (9), il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina, fost l-oħrajn, mill-Indja. Wara reviżjoni ta’ skadenza, il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 192/2007 (10), impona dazju anti-dumping definittiv għal perjodu ieħor ta’ ħames snin.
3. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ Avviż ta’ skadenza (11) imminenti tal-miżuri kumpensatorji definittivi fis-seħħ, il-Kummissjoni, fil-25 ta’ Novembru 2011, irċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku (‧ir-reviżjoni ta’ skadenza‧). It-talba kienet ippreżentata mill-Kumitat tal-Manifatturi tal-Polietilentereftalatli fl-Ewropa (‧l-applikant‧) f’isem produtturi li jirrappreżentaw kważi 95 % tal-produzzjoni ta’ ċertu polietilentereftalatli fl-Ewropa.
(5)
Ir-raġunijiet li fuqhom kienet ibbażata t-talba kienu li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar u d-dannu għall-industrija tal-Unjoni.
(6)
Qabel il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza, u skont l-Artikoli 22(1) u 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tal-Indja (‧GTI‧) li hija kienet irċeviet talba dokumentata sewwa għal reviżjoni u stiednet lill-GTI għal konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi ċċarata s-sitwazzjoni fir-rigward tal-kontenut tat-talba ta’ reviżjoni u tintlaħaq soluzzjoni maqbula b’mod reċiproku. Madankollu, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda tweġiba mill-GTI rigward l-offerta tagħha għal konsultazzjonijiet.
4. Bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(7)
Wara li stabbiliet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti evidenza suffiċjenti għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni fl-24 ta’ Frar 2012 ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (12) (‧l-avviż ta’ bidu‧), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
5. Investigazzjoni parallela
(8)
Fl-24 ta’ Frar 2012, il-Kummissjoni bdiet ukoll reviżjoni skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 dwar il-miżuri anti-dumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina mill-Indja, l-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja (13).
6. Investigazzjoni
6.1 Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(9)
L-investigazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011 (l-investigazzjoni ta’ reviżjoni' jew ‧PIR‧). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dannu kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sal-aħħar tal-PIR (minn hawn ’il quddiem ‧il-perjodu kkunsidrat‧).
6.2 Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(10)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi, lill-utenti magħrufa li huma kkonċernati, u lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat, dwar il-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza.
(11)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jippreżentaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jingħataw smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-Avviż ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(12)
Minħabba n-numru li deher kbir ta’ produtturi esportaturi fl-Indja kif ukoll ta’ produtturi u importaturi tal-Unjoni, tqies xieraq li jiġi eżaminat jekk għandux jintuża kampjunar skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ kampjunar u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi u l-importaturi mhux relatati kienu mitluba jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u jipprovdu lill-Kummissjoni l-informazzjoni mitluba fl-Avviż ta’ bidu.
(13)
Seba’ produtturi esportaturi wieġbu għall-eżerċizzju ta’ kampjunar u indikaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni. Fuq din il-bażi, intgħażel kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi bbażat fuq il-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni. Ma sarux oġġezzjonijiet għal dan il-kampjun la mill-produtturi fil-kampjun infushom, la mill-produtturi mhux inklużi fil-kampjun u lanqas mill-awtoritajiet rilevanti fl-Indja.
(14)
It-tliet produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun intbagħtulhom kwestjonarji x’jimlew u waslu tweġibiet mingħandhom kollha. Madanakollu t-tweġiba tal-kwestjonarju ta’ wieħed mill-produtturi Indjani fil-kampjun żvelat li kien jesporta biss volumi insinifikanti tal-prodott konċernat matul il-PIR u għalhekk ma kienx relevanti li jiġu kalkolati rati ta’ sussidju għal dik il-kumpanija. Iż-żjarat ta’ verifika eventwalment tlestew fiż-żewġ produtturi esportaturi li jifdal li flimkien kienu jirrapreżentaw 99 % tal-volum ta’ importazzjonijiet totali mill-Indja lill-Unjoni matul il-PIR.
(15)
Wara l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet (“l-iżvelar”), produttur Indjan li kkopera talab kalkolu ta’ marġini ta’ sussidju. F’dan ir-rigward ġie kkonfermat mill-ġdid li l-esportazzjonijiet minn din il-kumpanija kienu insinifikanti u għalhekk ma kellha ebda impatt fuq id-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ sussidjar fir-reviżjoni preżenti ta’ skadenza. Għaldaqstant din it-talba ġiet miċħuda.
(16)
Fl-avviż ta’ bidu l-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn erba’ kumpaniji, minn fost it-tlettax-il produttur tal-Unjoni li kienu magħrufa qabel il-bidu tal-investigazzjoni, magħżul fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni u bejgħ li jista’ raġonevolment jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun kien jirrappreżenta ’l fuq minn 50 % tal-produzzjoni u l-bejgħ totali stmati tal-Unjoni matul il-PIR. Il-partijiet interessati kienu mistiedna jikkonsultaw il-fajl u jikkummentaw dwar l-adegwatezza ta’ din l-għażla fi żmien 15-il jum mid-data tal-pubblikazzjoni tal-avviż ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha li talbu dan, u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(17)
Ċerti partijiet interessati qajmu oġġezzjonijiet rigward il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni. Huma sostnew li: (i) Il-Kummissjoni m’għandhiex tuża t-teħid ta’ kampjuni, b’mod partikolari, peress li ebda teħid ta’ kampjuni ma kien użat fl-investigazzjoni preċedenti; (ii) il-metodu użat għall-għażla tal-kampjun ġiet ikkontestata abbażi tal-fatt li din ‘tħawwad tliet passi differenti”, jiġifieri, l-eżerċizzju kurrenti, id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-eżerċizzju tat-teħid ta’ kampjuni; (iii) il-kampjun provviżorju ġie stabbilit fuq il-bażi ta’ informazzjoni inkorretta u inkompleta; (iv) il-kampjun provviżorju magħżul mhuwiex rappreżentattiv minħabba li jinkludi l-entitajiet aktar milli l-gruppi; intqal ukoll li inkluż kumpaniji li f’każ wieħed riċenti għaddew minn divestiment riċenti jew f’każ ieħor kienu konnessi ma tnaqqis fil-bejgħ li jnaqqas ir-rappreżentattività tal-kampjun.
(18)
L-argumenti mqajma mill-partijiet kienu indirizzati kif ġej:
-
Id-deċiżjoni li jintuża kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni tittieħed għal kull investigazzjoni b’mod indipendenti skont iċ-ċirkustanzi partikolari ta’ kull każ u l-Artikolu 22(6) tar-Regolament bażiku ma tiggvernax l-użu ta’ tali kampjun għad-determinazzjoni tad-dannu fil-kuntest ta’ reviżjoni ta’ skadenza. Kuntrarju għall-investigazzjonijiet preċedenti, fejn l-investigazzjoni tal-kumpaniji li preżentaw ruħhom u kkooperaw kienet fattibbli, il-Kummissjoni ħasset li fir-reviżjoni kurrenti, minħabba n-numru kbir, il-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux raġonevolment jiġu investigati fiż-żmien disponibbli u li l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 27 għalhekk ma ntlaħqux
-
Il-Kummissjoni ma ‧ħawditx‧ l-istabbiliment tar-rappreżentattività, l-istabbiliment tal-industrija tal-Unjoni u l-għażla tal-kampjun provviżorju billi dawn it-tliet passi baqgħu indipendenti minn xulxin u ġew deċiżi separatament. Ma ntweriex kemm l-użu tad-dejta dwar il-produzzjoni u l-bejgħ ipprovduta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kuntest tal-eżerċizzju tar-rappreżentattività kienet affettwat ir-rappreżentattività tal-kampjun.
-
Il-kampjun ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fil-mument tal-għażla skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku. Ir-rappreżentattività tal-kampjun kienet riveduta wara l-kummenti tal-partijiet dwar dejta speċifika tal-kumpaniji. L-ebda wieħed mill-kummenti li saru ma tqies li kellu bażi.
-
Kif mitlub mill-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, il-kampjun ġie stabbilit sabiex jirrappreżenta l-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni u bejgħ li raġonevolment jista’ jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. L-entitajiet li jagħmlu parti minn gruppi akbar, li nstab li joperaw b’mod indipendenti minn sussidjarji oħra tal-istess grupp, tqiesu bħala rappreżentattivi tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk ma kienx meħtieġ li l-grupp sħiħ jiġi investigat fuq bażi konsolidata. Fl-istess ħin, il-kumpaniji ddaħħlu fil-kampjun bħala entitajiet ekonomiċi, biex ġie assigurat li d-dejta rilevanti kollha setgħet tiġi verifikata. Madankollu, iċ-ċessjonijiet u l-eżistenza ta’ bejgħ relatat kienu parti mill-karatteristiċi tas-settur fil-perjodu kkunsidrat u għalhekk l-ebda wieħed minn dawn l-elementi ma tqies li jnaqqas ir-rappreżentattività tal-kampjun.
(19)
Wara l-iżvelar il-partijiet tennew l-argumenti msemmija hawn fuq li diġà ġew indirizzati.
(20)
Fl-avviż ta’ bidu kien previst kampjunar għall-importaturi mhux relatati. L-ebda wieħed mill-erbgħa u għoxrin importatur mhux relatat li ġew ikkuntattjati ma kkoopera fl-investigazzjoni preżenti.
(21)
Il-ħames fornituri kollha magħrufa tal-materja prima ġew ikkuntattjati fil-bidu u rċevew il-kwestjonarju rilevanti. Żewġ fornituri ppreżentaw irwieħhom u wieġbu l-kwestjonarju.
(22)
L-utenti kollha magħrufa u l-assoċjazzjonijiet tal-utenti ġew ikkuntattjati mal-bidu. Sbatax-il utent issottomettew risposta għall-kwestjonarju. Għoxrin assoċjazzjonijiet ta’ utenti minn 16-il Stat Membru għamlu lilhom infushom magħrufa u għamlu xi sottomissjonijiet.
7. Verifika tal-informazzjoni riċevuta
(23)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset neċessarja sabiex tistabbilixxi l-probabbiltà ta’ kontinwità jew rikorrenza tas-sussidjar u d-dannu li jirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-GTI f’Delhi u tal-partijiet interessati li ġejjin:
(a)
Produtturi esportaturi
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, l-Indja;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, l-Indja;
(b)
Produtturi tal-Unjoni
-
Indorama Polymers Europe, UAB, il-Pajjiżi l-Baxxi;
-
Equipolymers, l-Italja, il-Ġermanja;
-
Neo Group, UAB, il-Litwanja;
-
Novapet SA, Spanja;
(c)
Utenti fl-Unjoni
-
Coca-Cola Europe, il-Belġju;
-
Nestle Waters France, Franza.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak tal-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri PET b’numru ta’ viskożità ta’ 78 ml/g jew ogħla, skont l-Istandard tal-ISO 1628-5, li joriġina fl-Indja. Attwalment huwa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 3907 60 20.
2. Il-prodott simili
(25)
Bħal fl-investigazzjoni oriġinali u fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni, instab li l-prodott ikkonċernat, jiġifieri l-PET prodott u mibjugħ fis-suq domestiku tal-pajjiż ikkonċernat, u l-PET prodott u mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u użi. Għalhekk tqiesu bħala prodotti simili skont l-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAS-SUSSIDJAR
1. Introduzzjoni
(26)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni kontenuta fit-talba għal reviżjoni u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, kienu investigati l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji.
Skemi nazzjonali
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (‧DEPBS‧)
(b)
Skema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (‧DDS‧)
(c)
L-Iskema tas-Suq Iffokat (‧FMS‧)
(d)
L-Iskema tal-Prodott Iffokat (‧FPS‧)
(e)
Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (‧SHIS‧)
(f)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (‧AAS‧)
(g)
L-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Prodotti Kapitali (‧EPCGS‧)
(h)
Żoni Ekonomiċi Speċjali/unitajiet orjentati lejn l-esportazzjoni
(i)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (‧ECS‧)
(j)
L-Iskema ta’ Eżenzjoni mit-Taxxa fuq l-Introjtu (‧ITES‧)
Skema reġjonali
(a)
L-iskema ta’ Inċentivi tal-Bengal tal-Punent (‧WBIS‧)
(b)
L-iskema ta’ inċentivi għall-investiment kapitali tal-Gvern ta’ Gujarat
(c)
L-iskema ta’ inċentivi għat-taxxa fuq il-bejgħ ta’ Gujarat (‧GSTIS‧)
(d)
L-iskema ta’ eżenzjoni mid-dazju fuq l-elettriku ta’ Gujarat (‧GEDES‧)
(e)
Il-Pakkett ta’ Skemi ta’ Inċentivi (‧PSI‧) tal-Gvern ta’ Maharashtra
(27)
L-iskemi speċifikati taħt il-punti (a) u (c) sa (h) hawn fuq huma bbażati fuq l-Att tal-1992 dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolazzjoni) (Nru 22 tal-1992), li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (‘L-Att dwar il-Kummerċ Barrani’). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn huma miġburin fil-qosor fid-dokumenti tal-‘Politika dwar il-Kummerċ Barrani’, li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u jiġu aġġornati b’mod regolari. Id-dokument tal-Politika dwar il-Kummerċ Barrani rilevanti għall-PIR ta’ din l-investigazzjoni huwa l-‧Politika dwar il-Kummerċ Barrani 2009-2014‧ (‧FTP 09-14‧). Barra minn hekk, il-GTI jistabbilixxi wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-FTP 09-14 f’‘Manwal tal-Proċeduri, Volum I’ (‘HOP I 09-14’). Il-Manwal tal-Proċeduri jiġi aġġornat ukoll fuq bażi regolari.
(28)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (b) hawn fuq hija bbażata fuq taqsima 75 tal-Att dwar id-Dwana tal-1962, Taqsima 37 tal-Att tas-Sisa Ċentrali tal-1944, fuq taqsimiet 93A u 94 tal-Att Finanzjarja tal-1994 u dwar id-Dwana, Dazji tas-Sisa Ċentrali u Regoli ta’ Rifużjoni ta’ Ttaxxa tas-Servizz tal-1995. Rati ta’ rifużjoni lura huma ppubblikati fuq bażi regolari; dawk applikabbli għall-PIR kienu r-Rati Kollha tal-Industrija (AIR) tar-Rifużjoni tad-Dazju 2011-12, ippubblikati f’notifika Nru. 68/2011- Dwana (N.T..), datati 22 ta' Settembru 2011. L-iskema għar-Rifużjoni tad-Dazju hija msejħa wkoll bħala iskema ta’ remissjoni tad-dazju fil-kapitolu 4 tal-FTP 2009-2014.
(29)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (i) aktar ’il fuq hija bbażata fuq is-sezzjonijiet 21 u 35A tal-Att dwar ir-Regolamentazzjoni Bankarja tal-1949, li jippermetti lill-Bank ta’ Riżerva tal-Indja (‘RBI’) jidderieġi l-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(30)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (j) aktar ’il fuq hija bbażata fuq l-Att dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-1961, li jiġi emendat bl-Att annwali dwar il-Finanzi.
(31)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (k) aktar ’il fuq hija amministrata mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent u stabbilita fin-notifika tad-Dipartiment tal-Kummerċ u l-Industriji tal-Gvern tal-Bengal tal-Punent Nru 580-CI/H tat-22 ta’ Ġunju 1999, sostitwita bin-notifika Nru 134-CI/O/Incentive/17/03/I tal-24 ta’ Marzu 2004.
(32)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (l) aktar ’il fuq hija amministrata mill-Gvern ta’ Gujarat u hija bbażata fuq il-politika dwar l-inċentivi industrijali ta’ Gujarat.
(33)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (m) aktar ’il fuq hija amministrata mill-Gvern ta’ Gujarat u bbażata fuq il-politika tiegħu dwar l-inċentivi industrijali.
(34)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (n) aktar ’il fuq hija bbażata fuq l-Att dwar id-Dazju fuq l-Elettriku ta’ Bombay tal-1958.
(35)
L-iskema speċifikata taħt il-punt (o) aktar ’il fuq hija mmaniġġata mill-istat ta’ Maharashtra u hija bbażata fuq ir-riżoluzzjonijiet tad-Dipartiment tal-Industriji, l-Enerġija u x-Xogħol tal-Gvern ta’ Maharashtra.
(36)
L-investigazzjoni żvelat li, matul il-PIR, l-iskemi li ġejjin taw benefiċċji lill-produtturi esportaturi fil-kampjun fir-rigward tal-prodott ikkonċernat:
Skema nazzjonali
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (‧DEPBS‧)
(b)
Skema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (‧DDS‧)
(c)
L-Iskema tas-Suq Iffokat (‧FMS‧)
(d)
Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (‧SHIS‧)
(e)
L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (‧AAS‧)
Skema reġjonali
(f)
L-iskema ta’ Inċentivi tal-Bengal tal-Punent (‧WBIS‧).
2. L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (‧DEPBS‧)
(a) Bażi legali
(37)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEPBS tinsab fil-kapitolu 4.3 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 4 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(38)
Kwalunkwe manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(39)
Esportatur jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwal tal-valur tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Dawn ir-rati tad-DEPBS ġew stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għall-biċċa l-kbira tal-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn jiġu stabbiliti fuq il-bażi tan-Normi Standard ta’ Input-Output (‧SIONs‧) billi jiġi kkunsidrat kontenut preżunt importat fil-prodott tal-esportazzjoni u l-inċidenza tad-dazju doganali fuq il-kontenut preżunt tal-importazzjoni, irrispettivament minn jekk fil-fatt ikunux tħallsu jew le d-dazji doganali. Ir-rata tad-DEPBS għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR tal-investigazzjoni preżenti kienet ta’ 8 % b’limitu massimu tal-valur ta’ 58 INR/kg.
(40)
Biex tkun eliġibbli taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fil-ħin tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, trid issir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet Indjani fejn jiġi indikat li l-esportazzjoni tkun qiegħda ssir skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet doganali Indjani joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha l-merkanzija tintbagħat. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li se jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu polza tal-esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS. Ir-rata tad-DEPBS rilevanti sabiex jiġi kkalkulat l-benefiċċju hija dik li kienet tapplika fiż-żmien li tkun saret id-dikjarazzjoni tal-esportazzjoni.
(41)
Instab li skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, malli jiġi ssodisfat l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodott, għajr prodotti kapitali u prodotti li fuqhom ikun hemm restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni. Il-prodotti importati b’dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (soġġetti għal taxxa fuq il-bejgħ) jew jintużaw mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(42)
L-applikazzjonijiet għall-krediti tad-DEPBS isiru b’mod elettroniku u jistgħu jkopru ammont mingħajr limitu ta’ tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. Id-data tal-għeluq għas-sottomissjoni tal-applikazzjonijiet hija 3 xhur wara l-esportazzjoni, iżda kif ipprovdut b’mod ċar fil-paragrafu 9.3 tal-HOP I 09-14, l-applikazzjonijiet li jaslu wara l-iskadenza tad-dati tal-għeluq għas-sottomissjoni dejjem jistgħu jiġu kkunsidrati bl-impożizzjoni ta’ penali żgħira (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(43)
Instab li ż-żewġ kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul l-ewwek tliet kwarti tal-PIR.
(d) Konklużjoni dwar id-DEPBS
(44)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu tad-DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ipaċi d-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul tal-GTI mid-dazji li kienu jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu tad-DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għax itejjeb il-likwidità tiegħu.
(45)
Barra dan, id-DEPBS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk hija kkunsidrata bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(46)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Esportatur m’għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma l-prodotti importati mingħajr dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont ta’ kreditu ma jiġix ikkalkulat b’rabta mal-inputs li fil-fatt jintużaw. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DEPBS irrispettivament minn jekk jimpurtax inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal ta’ input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala inputs, xorta huma intitolati li jibbenefikaw mid-DEPBS.
(e) L-abolizzjoni tad-DEPBS u t-tranżizzjoni għad-DDS
(47)
Permezz tal-avviż pubbliku Nru 54 RE-2010)/2009-2014 tas-17 ta’ Ġunju 2011, id-DEPBS irċieva estensjoni finali ta’ tliet xhur li estendiet l-applikabilità tiegħu sat-30 ta’ Settembru 2011. Billi ma ġiet ippubblikata ebda estenzjoni wara dan, id-DEPBS effettivament ġiet irtirata mit-30 ta’ Settembru 2011 ’il quddiem. Għalhekk kien neċessarju li jiġi vverifikat jekk setgħux jiġu imposti miżuri fir-rigward tal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku.
(48)
Il-GTI spjega lill-Kummissjoni li mal-irtirar tal-iskema tad-DEPBS, il-kumpaniji setgħu jagħżlu eżenzjoni tad-dazju/skemi ta’ remissjoni oħra definiti taħt kapitolu 4 tal-FTP 09-14 jiġifieri l-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (AAS) jew l-Iskema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (DDS).
(49)
L-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ kumpaniji fil-kampjun bdew jużaw id-DDS immedjatament wara li ġiet irtirata d-DEPBS. Irid jiġu nnutat li DDS ġie introdott fl-1995 u kien jeżisti flimkien mad-DEPBS matul l-ewwel tliet kwarti tal-PIR u għal numru ta' snin qabel il-PIR. L-esportaturi, madankollu, ma setgħux jagħmlu użu mid-DDS u d-DEPBS fl-istess ħin għall-istess esportazzjonijiet. Matul l-ewwel tliet kwarti tal-PIR, ir-rata tad-DDS li ammonta għal 2.2 % b’limitu massimu ta’ 1.5 INR/kg, li tagħmel id-DDS inqas ġeneruża u għalhekk inqas attraenti mid-DEPBS. Għandu jiġi nnutat li l-GOI ħadet passi biex torganizza tranżizzjoni bla skossi mid-DEPBS għad-DDS, kif jidher fiċ-ċirkulari Nru. - 42/2011-Dwana, datat 22 ta' Settembru 2011. F’din iċ-ċirkulari huwa spjegat li “l-iskeda ta’ rifużjoni [tad-dazju] din is-sena tinkorpora oġġetti li qabel kienu taħt l-iskema id-DEPB[S]”. L-istess ċirkulari tgħid li għas-setturi li joperaw taħt id-DEPBS, "ġie deċiż li tiġi pprovduta tranżizzjoni faċli għall-oġġetti f’dawk is-setturi filwaqt li dawn jiġu inkorporati fl-iskeda tar-rifużjoni. Bħala arranġament transitorju, dawn l-elementi se jsofru tnaqqis modest mir-rati DEPB[S] tagħhom, b’rati li jvarjaw minn 1 % sa 3 % għall-biċċa l-kbira tal-oġġetti.” Fi kliem ieħor, Din iċ-ċirkolari tindika li r-rati ta’ ħlas lura ta’ dazji fis-seħħ mill-1 ta' Ottubru 2011 ġew iddeterminati bil-għan li jkunu jistgħu jagħtu xi benefiċċju simili bħala dik irtirat bid-DEPBS.
(50)
Mill-1 ta’ Ottubru 2011, rata applikabbli tad-DDS għall-prodott ikkonċernat żdiedet minn 2.2 % għal 5.5 % tal-valur FOB u tal-limitu assoċjat ġie mgħolli minn 1.5 INR/kg għal 5.5 INR/kg. Din ir-rata ġdida instab li tagħti livelli simili ta’ sussidji bħalma kienet id-DEPBS sat-30 ta’ Settembru 2011 bir-rata ta’ 8 % u limitu ta’ 58 INR/kg. Skont il-prezzijiet tal-PET li kien hemm fil-PIR, ġeneralment kien applikabbli l-limitu massimu tad-DEPBS li rriżulta f’benefiċċju teoretiku ta’ 4.64 INR/kg jew 5.8 %. Fil-każ tad-DDS, il-limitu massimu ma kienx applikabbli u għalhekk il-benefiċċju teoretiku ammonta għal 5.5 %.
(51)
L-investigazzjoni kkonfermat ir-raġunament tal-premessa preċedenti. Il-marġini medji annwalizzati tas-sussidju tal-kumpaniji fil-kampjun kienu 5.5 % u 6 % għad-DEPB u d-DDS, rispettivament.
(52)
Tqabbil taż-żewġ skemi juri wkoll li dawn għandhom diversi karatteristiċi komuni tal-implimentazzjoni.
(53)
Il-premessi (47)(48) sa (51) ta’ hawn fuq juru li, għalkemm l-iskema tad-DEPBS ġiet irtirata, il-benefiċċji sottostanti komplew jingħataw mingħajr waqfien u f’livell kważi identiku billi kienet ipprovduta tranżizzjoni mingħajr skossi għall-iskema ta’ rifużjoni tad-dazji. Għal dik ir-raġuni, ġie konkluż li s-sussidji ma ġewx irtirati fis-sens tal-Artikolu 15(1) u li d-DEPBS hija kumpensabbli.
(54)
Wara l-iżvelar tal-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet, produttur esportatur wieħed argumentaw li d-DEPBS ġiet irtirata u għalhekk ma għandhiex tiġi kkumpensata. Bi tweġiba għal dan, ta’ min jinnota li, kif spjegat hawn fuq fil-premessa (47), id-DEPBS waqfet fit-30 ta’ Settembru 2011. Madankollu, is-sussidjar kompla u l-esportaturi għandhom il-possibbiltà bħala alternattiva għad-DEPBS li japplikaw għal u jirċievu benefiċċji taħt eż. id-DDS jew l-AAS. B'konsegwenza, dan l-argument ma intlaqax.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(55)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni. F’dan ir-rigward, il-benefiċċju tqies li jingħata lill-benefiċjarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni tal-esportazzjoni skont din l-iskema. F’dak il-mument, il-GTI huwa obbligat iċedi d-dazji doganali, xi ħaġa li tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta’ kreditu tad-DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jagħtix sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa meqjus xieraq li l-benefiċċju skont id-DEPBS jiġi valutat bħala s-somma tal-krediti miksuba fuq it-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni li saru taħt din l-iskema matul il-PIR.
(56)
Fejn saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti b’dan il-mod sabiex jinkisbu l-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PIR bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(57)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tas-sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji fil-kampjun kienu jammontaw għal 3.78 % u 4.42 % rispettivament.
3. Skema ta’ Rifużjoni tad-Dazji (‧DDS‧)
(a) Bażi legali
(58)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DDS tinsab fir-Regoli dwar ir-Rifużjoni tad-Dazji Doganali u tas-Sisa Ċentrali tal-1995 kif emendati permezz ta’ notifiki suċċessivi.
(b) Eliġibbiltà
(59)
Kwalunkwe manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(60)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għal ammont ta’ rifużjoni li jiġi kkalkulat bħala perċentwal tal-valur FOB tal-prodotti esportati taħt din l-iskema. Ir-rati ta’ rifużjoni ġew stabbiliti mill-GTI għal numru ta’ prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-kwantità jew il-valur medji tal-materjali użati bħala inputs fil-manifattura ta’ prodott u l-ammont medju tad-dazji mħallsa fuq l-inputs. Dawn huma applikabbli irrispettivament minn jekk fil-fatt ikunux tħallsu d-dazji tal-importazzjoni jew le. Ir-rata tad-DDS għall-prodott ikkonċernat matul il-PIR kienet ta’ 5.5 % tal-valur FOB, soġġetta għal limitu massimu ta’ 5.5 INR/kg.
(61)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fil-mument meta d-dettalji tal-konsenja jiddaħħlu fis-server tad-Dwana (ICEGATE), ikun indikat li l-esportazzjoni tkun qiegħda ssir taħt id-DDS u l-ammont tad-DDS jiġi stabbilit b’mod irrevokabbli. Wara li l-kumpanija tal-konsenja tkun ippreżentat il-Manifest Ġenerali tal-Esportazzjoni (EGM) u l-uffiċċju tad-Dwana jkun qabbel b’mod sodisfaċenti dak id-dokument mad-dejta fil-polza tal-konsenja, ikunu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha sabiex jiġi awtorizzat il-ħlas tal-ammont ta’ rifużjoni jew permezz ta’ ħlas dirett fil-kont bankarju tal-esportatur jew permezz ta’ draft.
(62)
L-esportatur irid jipproduċi wkoll evidenza tar-realizzazzjoni tar-rikavat tal-esportazzjoni permezz ta’ Ċertifikat ta’ Realizzazzjoni Bankarja (BRC). Dan id-dokument jista’ jiġi pprovdut wara li jkun tħallas l-ammont ta’ rifużjoni iżda l-GTI se jirkupra l-ammont imħallas jekk l-esportatur jonqos milli jissottometti l-BRC fi żmien raġonevoli.
(63)
L-ammont ta’ rifużjoni jista’ jintuża għal kwalunkwe għan.
(64)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, l-ammont ta’ rifużjoni tad-dazji jista’ jitniżżel fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, mat-twettiq tal-obbligu ta’ esportazzjoni.
(65)
Il-kumpaniji fil-kampjun instab li kienu qegħdin jużaw id-DDS matul l-aħħar kwart tal-PIR.
(d) Konklużjoni dwar id-DDS
(66)
Id-DDS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Ammont ta’ rifużjoni tad-dazji huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI. Barra minn hekk, l-ammont ta’ rifużjoni tad-dazji jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(67)
Barra dan, id-DDS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk hija meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(68)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku.
(69)
Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimportax inputs. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal ta’ input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportawx prodotti li jistgħu jintużaw bħala inputs, xorta huma intitolati li jibbenefikaw mid-DDS.
(70)
Dan huwa kkonfermat miċ-ċirkulari tal-GTI Nru 24/2001 li tgħid b’mod ċar li "[ir-rati ta’ rifużjoni tad-dazju] ma għandhom l-ebda relazzjoni mal-mudell attwali tal-konsum tal-inputs u l-inċidenza attwali sofruta fuq l-inputs ta’ esportatur partikolari jew konsenji individwali […]" u tordna lill-awtoritajiet reġjonali li "ma għandha ssir l-ebda insistenza fuq l-evidenza tad-dazji attwali sofruti fuq in-natura importata jew indiġena tal-inputs […] mill-formazzjonijiet tal-kamp flimkien mat-[talba ta’ rifużjoni] imressqa mill-esportaturi".
(71)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li d-DDS hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(72)
Skont l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni. F’dan ir-rigward, il-benefiċċju tqies li jingħata lill-benefiċjarju fil-mument meta ssir tranżazzjoni tal-esportazzjoni skont din l-iskema. F’dan il-mument il-GTI jkun obbligat li jħallas l-ammont ta’ rifużjoni, xi ħaġa li tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Ladarba l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, fost ħwejjeġ oħra, l-ammont ta’ rifużjoni li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa meqjus xieraq li l-benefiċċju skont id-DDS jiġi valutat bħala t-total tal-ammonti ta’ rifużjoni miksuba fuq it-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni li jkunu saru taħt din l-iskema matul il-PI.
(73)
Fejn saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti stabbiliti b’dan il-mod sabiex jinkisbu l-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(74)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tas-sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati inklużi fil-kampjun kienu jammontaw għal 1.65 % u 1.32 %, rispettivament
4. L-Iskema tas-Suq Iffokat (FMS)
(a) Bażi legali
(75)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-FMS tinsab fil-paragrafu 3.14 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.8 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(76)
Kwalunkwe manifattur-esportatur jew negozjant-esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(77)
Taħt din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi nnotifikati skont it-tabelli 1 u 2 tal-Appendiċi 37(C) tal-HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta’ dazju ekwivalenti għal 3 % tal-valur FOB. Mill-1 ta’ April 2011, l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn il-pajjiżi nnotifikati skont it-tabella 3 tal-Appendiċi 37(C) (‧Swieq ta’ Fokus Speċjali‧) huma intitolati għal kreditu ta’ dazju ekwivalenti għal 4 % tal-valur FOB. Ċerti tipi ta’ attivitajiet tal-esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, eż. l-esportazzjonijiet ta’ prodotti importati jew prodotti trasbordati, meqjusa bħala esportazzjonijiet, esportazzjonijiet ta’ servizzi u l-fatturat tal-esportazzjoni ta’ unitajiet li joperaw taħt żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Ċerti tipi ta’ prodotti huma esklużi wkoll mill-iskema, eż. djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt mhux maħdum.
(78)
Il-krediti ta’ dazju skont il-FMS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament għall-kreditu rilevanti. Huma jistgħu jintużaw għall-ħlas tad-dazji doganali fuq l-importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe input jew prodotti, inklużi prodotti kapitali.
(79)
Iċ-ċertifikat ta’ intitolament għall-kreditu jinħareġ mill-port minn fejn ikunu saru l-esportazzjonijiet u wara r-realizzazzjoni tal-esportazzonijiet jew wara li jintbagħtu l-prodotti. Sakemm l-applikant jipprovdi lill-awtoritajiet kopji tad-dokumentazzjoni rilevanti kollha tal-esportazzjoni (eż. ordni ta’ esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni bankarja), il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti ta’ dazju.
(80)
Instab li l-kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjoni dwar il-FMS
(81)
L-FMS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ipaċi d-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien irid jitħallas. Barra minn hekk, il-kreditu ta’ dazju tal-FMS jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(82)
Barra dan, l-FMS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(83)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Esportatur m’għandu l-ebda obbligu li fil-fatt jikkonsma l-prodotti importati mingħajr dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont ta’ kreditu ma jiġix ikkalkulat b’rabta mal-inputs li fil-fatt jintużaw. Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ biex tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji tal-importazzjoni fis-sens tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS irrispettivament minn jekk jimpurtax inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċement jesporta prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal ta’ input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala inputs, xorta huma intitolati li jibbenefikaw mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista’ juża l-krediti ta’ dazju tal-FMS biex jimporta prodotti kapitali għalkemm il-prodotti kapitali mhumiex koperti mill-kamp ta’ applikazzjoni tas-sistemi permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji, kif stabbilit fl-Anness I punt (i) tar-Regolament bażiku, minħabba li ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(84)
L-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-PIR kif imniżżel mill-produttur esportatur li kkoopera fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) ġie allokat fuq il-fatturat tal-esportazzjoni matul il-PIR bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(85)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-kumpaniji kkonċernati inklużi fil-kampjun kienet tammonta għal 0.19 % u 0.87 %, rispettivament.
5. Iċ-Ċertifikat tal-Inċentivi għad-Detenturi tal-Istatus (SHIS)
(a) Bażi legali
(86)
Id-deskrizzjoni dettaljata ta’ SHIS tinsab fil-kapitolu 3.16 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.10 tal-HOP I 09-14. Id-deskrizzjoni dettaljata tal-kategoriji tal-Istatus tinsab fil-paragrafi 3.10.1 sa 3.10.4 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafi 3.1 sa 3.5 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(87)
Il-manifatturi-esportaturi jew in-negozjanti-esportaturi rikonoxxuti bħala hekk imsejħa detenturi tal-Istatus huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(88)
L-esportaturi negozjanti kif ukoll manifatturi huma eliġibbli għall-Istatus. Skont il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tagħhom matul is-sena kurrenti flimkien ma’ numru ta’ snin preċedenti, l-applikanti jingħataw wieħed mill-istatusijiet li ġejjin: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
Taħt l-SHIS, id-detenturi tal-istatus huma intitolati għal kreditu ta’ dazju ekwivalenti għal 1 % tal-valur FOB tal-esportazzjonijiet fis-setturi speċifikati fil-paragrafu 3.16.4 tal-FTP 09-14 jiġifieri ġilda (bl-esklużjoni tal-ġilda lesta), is-settur tat-tessuti u tal-ġuta, l-artiġjanat, is-settur tal-inġinerija (bl-esklużjoni ta’ xi sottosetturi), il-plastik u kimiki bażiċi (bl-esklużjoni tal-prodotti farmaċewtiċi). Il-prodott ikkonċernat, billi huwa tip ta’ plastik, huwa kopert mill-iskema.
(90)
Il-krediti ta’ dazju tal-SHIS mhumiex trasferibbli u jridu jintużaw biex jitħallas id-dazju fuq l-importazzjoni ta’ prodotti kapitali użati għall-manifattura ta’ prodotti li jaqgħu taħt wieħed mis-setturi koperti.
(91)
Jekk esportatur ikun uża EPCG ta’ Dazju Żero matul sena, huwa ma jkunx eliġibbli għal SHIS għall-esportazzjonijiet li jsiru f’dik is-sena.
(92)
L-iskema ddaħħlet fl-2009 għall-esportazzjonijiet magħmula matul is-snin 2009-2010 u 2010-2011 u minn dak iż-żmien ġiet estiża fuq bażi annwali. L-aħħar estensjoni (cfr. in-notifika Nru 07/2012 - Dwana datata 9 ta’ Marzu 2012) tawlet il-validità tal-iskema sal-31 ta’ Marzu 2013.
(93)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabilità, il-kreditu ta’ dazju tal-SHIS jista’ jitniżżel fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, wara li jiġi ssodisfat l-obbligu ta’ esportazzjoni.
(94)
L-investigazzjoni żvelat li kumpanija waħda fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PIR filwaqt li l-oħra ma kinitx eliġibbli b’riżultat tad-dispożizzjoni deskritta fil-premessa (90).
(d) Konklużjoni dwar l-SHIS
(95)
L-SHIS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-SHIS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ipaċi d-dazji tal-importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien irid jitħallas. Barra minn hekk, il-kreditu ta’ dazju tal-SHIS jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li jtejjeb il-likwidità tiegħu.
(96)
Barra dan, l-SHIS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk meqjusa bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(97)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija ma tikkonformax mar-regoli stretti stabbiliti fl-Anness I punt (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni) u l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-rifużjoni ta’ sostituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Il-kreditu ta’ dazju eventwalment jintuża biex jitħallsu d-dazji fuq l-importazzjonijiet ta’ prodotti kapitali li ma jkunux koperti mill-kamp ta’ applikazzjoni tar-rifużjoni tad-dazju permissibbli kif stabbilit fl-Anness I punt (i) tar-Regolament bażiku, minħabba li ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(98)
L-ammont tas-sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarju, li nstab li jeżisti matul il-PIR, kif imniżżel mill-produttur esportatur li kkoopera fuq bażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (nominatur) ġie allokat fuq il-fatturat tal-esportazzjoni matul il-PIR bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(99)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-unika kumpanija fil-kampjun li użat dik l-iskema kienet tammonta għal 1 %.
6. L-Iskema ta’ Promozzjoni tal-Esportazzjoni ta’ Prodotti Kapitali (‘EPCGS’)
(a) Bażi legali
(100)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-kapitolu 5 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-kapitolu 5 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(101)
Il-manifatturi-esportaturi, in-negozjanti-esportaturi “marbuta ma’” manifatturi ta’ appoġġ u l-fornituri ta’ servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(102)
Bil-kundizzjoni ta’ obbligu tal-esportazzjoni, kumpanija hija permessa li timporta prodotti kapitali (prodotti kapitali ġodda jew użati li ma għandhomx aktar minn 10 snin) b’rata ta’ dazju mnaqqsa. Għal dan il-għan, il-GTI joħroġ liċenzja tal-EPCGS, wara applikazzjoni u l-ħlas ta’ tariffa. L-iskema tipprovdi għal rata ta’ dazju mnaqqsa ta’ 3 % fuq l-importazzjoni, applikabbli għall-prodotti kapitali kollha importati taħt din l-iskema. Sabiex jiġi ssodisfat l-obbligu tal-esportazzjoni, il-prodotti kapitali importati jridu jintużaw biex jiġi prodott ċertu ammont ta’ prodotti għall-esportazzjoni matul perjodu partikolari. Skont l-FTP 09-14 il-prodotti kapitali jistgħu jiġu importati b’rata ta’ dazju ta’ 0 % taħt l-EPCGS iżda f’dan il-każ, il-perjodu taż-żmien għat-twettiq tal-obbligu ta’ esportazzjoni jkun iqsar.
(103)
Id-detentur ta’ liċenzja tal-EPCGS jista’ jakkwista wkoll il-prodotti kapitali lokalment. F’każ bħal dan, il-manifattur lokali tal-prodotti kapitali jista’ juża l-benefiċċju għall-importazzjoni mingħajr dazju, tal-komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawk il-prodotti kapitali. Inkella, il-manifattur lokali jista’ jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni meqjusa fir-rigward tal-provvista ta’ prodotti kapitali lil detentur ta’ liċenzja tal-EPCGS.
(d) Konklużjoni dwar l-EPCGS
(104)
L-EPCGS tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, minħabba li din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazji tal-GTI li kieku kienu jkunu dovuti. Barra minn hekk, it-tnaqqis fid-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, minħabba li d-dazji ffrankati mal-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(105)
Barra dan, l-EPCGS hija kontinġenti fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk hija meqjusa speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(106)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rifużjoni tad-dazji jew sistema sostituta ta’ rifużjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-prodotti kapitali mhumiex koperti mill-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dawn is-sistemi permissibbli, kif stipulat fl-Anness I punt (i), tar-Regolament bażiku, minħabba li ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(107)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq prodotti kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu normali ta’ deprezzament ta’ dawn il-prodotti kapitali fl-industrija kkonċernata. L-ammont ikkalkulat b’dan il-mod, li huwa attribwibbli lill-PIR, kien aġġustat billi żdied l-imgħax matul dan il-perjodu sabiex jirrifletti l-valur sħiħ tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata kummerċjali tal-imgħax matul il-perjodu tal-investigazzjoni fl-Indja kienet meqjusa xierqa għal dan il-għan. Fejn saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(108)
Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat xieraq tal-esportazzjoni matul il-PIR bħala d-denominatur xieraq minħabba li s-sussidju huwa kontinġenti fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(109)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PIR għall-kumpaniji kkonċernati inklużi fil-kampjun kienet tammonta għal 0.55 % u 0.56 %, rispettivament.
7. L-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (‧AAS‧)
(110)
Instab li kumpanija waħda biss fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PIR. Madankollu, l-investigazzjoni stabbiliet li l-benefiċċju miksub mill-kumpanija ma kienx sinifikanti u għalhekk l-AAS ma ġietx analizzata aktar.
8. L-Iskema ta’ Inċentivi tal-Bengal tal-Punent 1999 (‧WBIS 1999‧)
(a) Bażi legali
(111)
Id-deskrizzjoni dettaljata ta’ din l-iskema kif applikata mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent (‧GOWB‧) hija ppreżentata fin-Notifika Nru 580-CI/H tat-22 ta’ Ġunju 1999 tad-Dipartiment tal-Kummerċ u l-Industrija tal-GOWB.
(b) Eliġibbiltà
(112)
Il-kumpaniji li jwaqqfu stabbiliment industrijali ġdid jew li jagħmlu espansjoni fuq skala kbira ta’ stabbiliment industrijali eżistenti f’żoni inqas żviluppati huma eliġibbli biex jużaw benefiċċji taħt din l-iskema. Madankollu, teżisti lista eżawrjenti ta’ industriji mhux eliġibbli (lista negattiva ta’ industriji) li timpedixxi kumpaniji f’ċerti oqsma tal-operazzjonijiet milli jibbenefikaw mill-inċentivi.
(c) Implimentazzjoni prattika
(113)
L-Istat tal-Bengal tal-Punent jagħti lill-kumpaniji industrijali eliġibbli inċentivi fil-forma ta’ numru ta’ benefiċċji, inkluża eżenzjoni mit-taxxa ċentrali fuq il-bejgħ (‧CST‧) u ħelsien mit-taxxa fuq il-valur miżjud (‧CENVAT‧) fuq il-bejgħ ta’ prodotti lesti, sabiex jinkoraġġixxi l-iżvilupp industrijali ta’ żoni ekonomikament inqas żviluppati f’dan l-Istat.
(114)
Taħt din l-iskema, il-kumpaniji jridu jinvestu f’żoni li għadhom mhux żviluppati. Dawn iż-żoni, li jirrappreżentaw ċerti unitajiet territorjali fil-Bengal tal-Punent huma kklassifikati f’kategoriji differenti skont l-iżvilupp ekonomiku tagħhom filwaqt li fl-istess ħin hemm żoni żviluppati esklużi mill-applikazzjoni tal-iskemi ta’ inċentivi. Il-kriterji prinċipali biex jiġi stabbilit l-ammont tal-inċentivi huma d-daqs tal-investiment u ż-żona fejn tinsab jew fejn se tkun qiegħda l-intrapriża.
(115)
Instab li kumpanija waħda fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PIR.
(d) Konklużjoni
(116)
Din l-iskema tipprovdi sussidji fis-sens tal-Artikoli 3(1)(a)(ii) u 3(2) tar-Regolament bażiku. Hija tikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-Gvern tal-Bengal tal-Punent, billi l-inċentivi mogħtija, fl-eżenzjoni preżenti mis-CST u l-ħelsien mis-CENVAT fuq il-bejgħ ta’ prodotti lesti, inaqqsu d-dħul mit-taxxa li kien ikun dovut. Barra minn hekk, dawn l-inċentivi jagħtu lil kumpanija benefiċċju, billi jtejbu s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha billi ma jitħallsux taxxi li kienu jkunu dovuti.
(117)
Barra dan, din l-iskema hija speċifika għar-reġjun fis-sens tal-Artikoli 4(2)(a) u 4(3) tar-Regolament bażiku billi hija disponibbli biss għal ċerti kumpaniji li investew f’ċerti żoni ġeografiċi indikati fi ħdan il-ġurisdizzjoni tal-Istat ikkonċernat. Mhijiex disponibbli għal kumpaniji li ma jinsabux f’dawn iż-żoni u, barra minn hekk, il-livell tal-benefiċċju huwa differenzjat skont iż-żona kkonċernata.
(118)
Il-WBIS 1999 għalhekk hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(119)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkulat fuq il-bażi tal-ammont ta’ taxxa fuq il-bejgħ u s-CENVAT fuq il-bejgħ tal-prodotti lesti li normalment kien dovut matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni iżda li b’din l-iskema baqa’ ma tħallasx. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-bejgħ totali matul il-perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju mhuwiex kontinġenti fuq l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati. Ir-rata tas-sussidju miksuba ammontat għal 1,36 %.
9. Ammont ta’ sussidji kumpensabbli
(120)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espress ad valorem, għall-produtturi esportaturi fil-kampjun kien 7.53 % u 8.17 %, rispettivament.
SKEMA
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Total
KUMPANIJA
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nil
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
Nil
8,17
10. Konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar
(121)
Skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri fis-seħħ tkunx probabbli li twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza tas-sussidjar.
(122)
Kif muri taħt il-premessi (26) sa (118) aktar ’il fuq, ġie stabbilit li matul il-PIR l-esportaturi Indjani tal-prodott ikkonċernat komplew jibbenefikaw minn sussidju kumpensabbli mill-awtoritajiet Indjani.
(123)
L-iskemi tas-sussidji jagħtu benefiċċji rikorrenti u ma hemm l-ebda indikazzjoni li dawn il-benefiċċji se jintemmu fil-futur prevedibbli. Barra minn hekk, kull esportatur huwa eliġibbli għal diversi programmi ta’ sussidju.
(124)
Ġie eżaminat ukoll jekk l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni jsirux f’volumi sinifikanti jekk jitneħħew il-miżuri.
(125)
L-Indja hija produttur kbir tal-prodott ikkonċernat. Abbażi tad-dejta miġbura matul l-investigazzjoni, l-Indja kellha kapaċità ta’ produzzjoni ta’ madwar 700,000-900,000 tunnellata matul il-PIR u permezz tal-pjanijiet ta’ espansjoni il-kapaċità totali tal-pajjiż se tiżdied għal 1,600,000-1,800,000 tunnellata sal-2014. Bħala riżultat, l-eċċess ta’ kapaċità fuq id-domanda domestika huwa stmat li jilħaq madwar 600,000-700,000 tunnellata fl-2014, u jkun jirrappreżenta 21-25 % tal-konsum totali tal-Unjoni matul il-PIR.
(126)
F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-produtturi Indjani tal-prodott ikkonċernat jiddependu ħafna fuq il-bejgħ tal-esportazzjoni u hemm il-probabbiltà li l-volumi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, li diġà kienu sinifikanti matul il-PIR, jiżdiedu jekk jitneħħew il-miżuri.
(127)
Produttur esportatur issottometta li l-kapaċità eċċessiva tonqos wara l-2014 u għalhekk is-sitwazzjoni tal-kapaċità eċċessiva se tkunu biss temporanja. Huwa nnotat li l-allegat tnaqqis tal-kapaċità eċċessiva wara l-2014 nstabet konformi mal-projezzjonijiet tar-rapport ta’ analiżi tas-suq. Għalhekk ġie konkluż li din is-sottomissjoni ma kinitx ta’ natura li timmodifika l-analiżi fir-rigward tal-iżvilupp ta’ kapaċitajiet żejda.
(128)
Wara l-iżvelar, produttur esportatur iddikjara illi l-kapaċitajiet żejda temporanju importanti kienu inevitabbli minħabba l-fatt li il-kapaċità tal-produzzjoni ġeneralment tiżdied biss f’żidiet kbar minħabba d-daqs minimu ta’ impjanti moderni PET. Bi tweġiba għal dan ta’ min jinnota li matul il-PIR u s-sena ta’ wara, saru est estensjonijiet fil-kapaċità tal-produzzjoni fil-medda ta’ mill-inqas 150,000 ruħ sa 200,000 tunnellata. Isegwi li r-raġunament invokat waħdu ma jistax jiġġustifika l-kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet ikkwotati fil-premessa (125). Fi kwalunkwe każ, f’dan il-kuntest, il-kawża ta’ kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet hija irrilevanti. B’hekk, l-affermazzjoni ġiet miċħuda.
(129)
Xi partijiet indikaw li l-kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet li qed tiżviluppa fl-Indja tista’ tkun assorbita wkoll minn pajjiżi terzi oħra u li għalhekk il-kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet kif ikkalkulatha mill-Kummissjoni ma kinitx valutata b’mod xieraq. Ma kien assunt bl-ebda mod li l-intier tal-kapaċità eċċessiva disponibbli għall-esportazzjonijiet se tkun diretta lejn l-Unjoni. Għalhekk it-talba kienet rifjutata.
(130)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà ta’ kontinwazzjoni tas-sussidjar.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(131)
Il-prodott simili huwa mmanifatturat minn 13-il produttur magħruf fl-Unjoni. Dawn jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala ‧l-industrija tal-Unjoni‧.
(132)
Tnax-il produttur magħruf tal-Unjoni, rappreżentati mill-ilmentatur fil-każ preżenti, ikkooperaw u appoġġjaw l-investigazzjoni. Produttur magħruf ieħor tal-Unjoni ma kkooperax fir-reviżjoni preżenti.
(133)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar l-industrija tal-Unjoni, bħat-tweġibiet għall-kwestjonarju, l-Eurostat u t-talba għar-reviżjoni, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-PIR.
(134)
Is-suq tal-Unjoni għall-PET huwa kkaratterizzat minn numru relattivament għoli ta’ produtturi, li ġeneralment jappartjenu għal gruppi akbar bil-kwartieri ġenerali barra mill-Unjoni. Bejn l-2000 u l-2012, l-industrija tal-PET tal-Unjoni għaddiet minn diversi tranżizzjonijiet. Is-suq qiegħed fi proċess ta’ konsolidament b’numru ta’ akkwiżizzjonijiet u għeluq riċenti. Qed ikomplu jiġu żviluppati prodotti ġodda, bħal PET riċiklat u PET bijoloġiku, bi spinoff relattivament riċenti tal-industrija tar-riċiklaġġ.
(135)
Wara l-iżvelar xi partijiet argumentaw li d-deskrizzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx eżatta minħabba li ħames produtturi kienu fil-fatt jappartjenu għal grupp transnazzjonali kbir wieħed u tliet produtturi oħra kienu relatati mal-kumpaniji tal-ippakkettjar tal-PET. L-ebda waħda minn dawn il-fatti ma tikkontradixxi d-deskrizzjoni mogħtija fil-premessa (134) li tistqarr espliċitament li l-produtturi tal-Unjoni normalment jappartjenu għal gruppi ikbar milli kif iddivulgat. L-impatt ta’ din il-konċentrazzjoni hija indirizzata fil-premessa (207) hawn taħt. L-istima tal-impatt ta’ suq magħluq hija analizzata fil-premessi (202) sa (204) hawn taħt.
(136)
Kif indikat hawn fuq, minħabba n-numru relattivament kbir ta’ produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, intgħażel kampjun ta’ erba’ produtturi tal-Unjoni, li kien jirrappreżenta ’l fuq minn 50 % tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili fil-PIR.
E. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum tal-Unjoni
(137)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, id-dejta dwar il-volumi tal-importazzjoni miksuba mill-Eurostat u, fir-rigward tal-produttur tal-Unjoni li ma kkooperax, minn stimi bbażati fuq it-talba għal reviżjoni.
(138)
Wara żieda inizjali fl-2009 u fl-2010, il-konsum wera tnaqqis żgħir ta’ 2 % fil-PIR meta mqabbel mal-2008, biex laħaq 2,802 miljun tunnellata fil-PIR.
Tabella 1
Konsum
2008
2009
2010
PIR
Volum (tunnellati)
Konsum
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indiċi (2008 = 100)
100
102
102
98
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, l-Eurostat u t-talba għal reviżjoni
2. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja
(139)
Minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu b’aktar mid-doppju matul il-perjodu kkunsidrat, minn 46,313-il tunnellata fl-2008 għal 96,678 tunnellata fil-PIR.
(140)
Is-sehem mis-suq, tal-Indja, għalhekk żdied minn 1.6 % fl-2008 għal 3.5 % fil-PIR, biex laħaq livell konsiderevolment ogħla mis-sehem tas-suq stabbilit fl-aħħar reviżjoni ta’ skadenza (0.3 %).
(141)
Il-prezz medju kien ta’ 1,285 EUR/tunnellata fil-PIR. Dan jirrifletti żieda ta’ 22 % fil-prezz matul il-perjodu ikkunsidrat, li nkisbet fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 21 % fl-2009.
Tabella 2
Importazzjonijiet mill-Indja
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet (tunnellati)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indiċi (2008=100)
100
96
181
209
Prezz medju
1 054
834
1 031
1 285
Indiċi (2008=100)
100
79
98
122
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Sors:
Eurostat
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(a) Importazzjonijiet mit-Tajlandja, it-Tajwan, il-Malasja, l-Indoneżja
(142)
Kif issemma aktar ’il fuq, saret reviżjoni ta’ skadenza anti-dumping rigward l-importazzjonijiet mill-Indja, l-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja b’mod parallel mal-investigazzjoni preżenti.
(143)
Importazzjonijiet mill-Indonesja, mill-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja żdiedu b’aktar minn 56 % matul il-perjodu kkunsidrat minkejja li kien hemm tnaqqis ta’ 59 % sal-2010. Madankollu, il-volumi totali ta’ importazzjoni baqgħu taħt il-livell de minimis.
(144)
Is-sehem mis-suq rispettiv għalhekk żdied minn 0.7 % fl-2008 għal 1.1 % fil-PIR.
(145)
Il-prezz medju kien 1,310/EUR/tunnellata fil-PIR, 1.5 % inqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni. Dan jirrifletti żieda ta’ 27 % fil-prezz matul il-perjodu ikkunsidrat, li nkisbet fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 18 % fl-2009.
Tabella 3
Importazzjonijiet mill-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja (tunnellati)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indiċi (2008 = 100)
100
64
41
156
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajwan u t-Tajlandja (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indiċi (2008 = 100)
100
62
40
160
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 030
843
1 055
1 310
Indiċi (2008 = 100)
100
82
102
127
Sors:
Eurostat
(b) Importazzjonijiet miċ-Ċina, l-Emirati Arab Magħquda (l-UAE), l-Iran u l-Pakistan
(146)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi b’miżuri fis-seħħ anti-dumping naqsu b’69 % matul il-perjodu kkunsidrat wara żieda ta’ 49 % fl-2009. Kien biss importazzjonijiet miċ-Ċina li baqgħu stabbli.
(147)
Is-sehem mis-suq tal-pajjiżi inkwistjoni naqas minn 8.2 % fl-2008 għal 2.6 % fil-PIR, inkluż prinċipalment l-UAE (1.7 % fil-PIR) u ċ-Ċina (0.6 % fil-PIR).
(148)
Il-prezz medju kien 1,258 EUR/tunnellata fil-PIR, 5.5 % anqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni. Dan jirrifletti żieda ta’ 24 % fuq il-perjodu kkunsidrat li nkisbet fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 22 % fl-2009.
Tabella 4
Importazzjonijiet miċ-Ċina, l-UAE, l-Iran u l-Pakistan
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet miċ-Ċina, l-UAE, l-Iran u l-Pakistan (tunnellati)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indiċi (2008 = 100)
100
149
80
31
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miċ-Ċina, l-UAE, l-Iran u l-Pakistan (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indiċi (2008 = 100)
100
146
79
31
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 016
789
949
1 258
Indiċi (2008 = 100)
100
78
93
124
Sors:
Eurostat
(c) Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri
(149)
Volumi ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr ebda miżuri inklużi l-Oman, il-Korea t’Isfel, ir-Russja, il-Messiku u l-Arabja Sawdija żdiedu b’59 % matul il-perjodu kkunsidrat, wara żieda ta’ 71 % fl-2009. Bejn l-2009 u l-PIR, l-Oman sar l-akbar pajjiż esportatur fl-Unjoni.
(150)
Is-sehem mis-suq tal-pajjiżi inkwistjoni żdied minn 9.7 % fl-2008 għal 15.8 % fil-PIR, l-aktar minħabba ż-żieda ta’ 4.3 % fl-importazzjonijiet mill-Oman. Is-sehem mis-suq tal-Korea ta’ Isfel fil-PIR kien ta’ 4 %, 5 % aktar baxx mill-ogħla livell tagħha li laħqet fl-2009.
(151)
Il-prezz medju kien jammonta għal 1,273 EUR/tunnellata, 4.3 % anqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni. Dan jirrifletti żieda ta’ 10 % matul il-perjodu meqjus li inkisbet fl-2010 u fil-PIR wara tnaqqis inizjali ta’ 24 % fl-2009. Il-prezz medju ta’ importazzjonijiet mill-Oman kien ta’ 1,310 EUR/tunnellata fil-PIR, 1.5 % taħt il-prezz medju tal-unità tal-industrija tal-Unjoni. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Korea ta’ Isfel kien 1,294 EUR/tunnellata, 2.7 % anqas mill-prezz unitarju medju tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 5
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (tunnellati)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indiċi (2008 = 100)
100
171
168
159
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indiċi (2008 = 100)
100
168
165
162
Prezz tal-importazzjonijiet (EUR/tunnellata)
1 156
879
997
1 273
Indiċi (2008 = 100)
100
76
86
110
Esportaturi prinċipali (tunnellati)
L-Oman
0
52 632
95 646
120 286
Il-Korea ta’ Isfel
177 341
254 451
183 801
114 346
Ir-Russja
546
546
3
50 427
Il-Messiku
2 650
1 879
29 039
29 409
L-Arabja Sawdija
230
20 454
50 108
24 756
Oħrajn
98 422
148 609
111 156
103 468
Sors:
Eurostat
4. Sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(152)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku ġew eżaminati l-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li kellhom effett fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(153)
Għall-finijiet tal-analiżi tad-dannu, l-indikaturi tad-dannu ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
l-indikaturi makro-ekonomiċi (produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni, użu tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem mis-suq, tkabbir, impjiegi, produttività, daqs tal-marġini ta’ sussidju u rkupru mill-effetti ta’ sussidjar preċedenti) kienu valutati fil-livell tal-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni għall-produtturi kollha tal-Unjoni, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura mill-industrija tal-Unjoni, it-talba għal reviżjoni kif ukoll statistiki disponibbli pubblikament;
-
l-indikaturi mikro-ekonomiċi (ħażniet, prezzijiet medji tal-unità, pagi, profittabilità, redditu fuq l-investimenti, fluss tal-flus, ħila ta’ tkabbir tal-kapital u investimenti) twettqu għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun fuq il-bażi tal-informazzjoni li ssottomettew.
(154)
Wieħed mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun iddivesta waħda mill-faċilitajiet tiegħu ta’ produzzjoni f’Ġunju 2010. Din tal-aħħar ġiet akkwistata minn produttur ieħor tal-Unjoni. Billi l-analiżi tal-indikaturi makro-ekonomiċi hija bbażata fuq id-dejta miġbura mill-produtturi kollha tal-Unjoni, iċ-ċessjoni ma kellha l-ebda impatt fuq il-kamp ta’ applikazzjoni jew l-indikaturi individwali tal-analiżi tad-dannu.
(155)
Bħala punt preliminari għall-analiżi għandu jiġi spjegat li ċerti avvenimenti ekonomiċi globali lejn l-aħħar tal-2010 u fil-bidu tal-2011 kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikolari fuq il-prezzijiet u l-volumi tal-bejgħ tal-prodott simili. F’dan il-perjodu naqset il-provvista tal-qoton li wassal għal żieda fid-domanda għall-fibra tal-poliester fis-suq Asjatiku. Il-PET u l-fibra tal-poliester huma fil-biċċa l-kbira dipendenti upstream fuq l-istess materja prima, jiġifieri l-aċidu teraftaliku purifikat (PTA). Iż-żieda fid-domanda għall-fibra tal-poliester wasslet għal provvista insuffiċjenti ta’ PTA, li għolliet il-prezzijiet tal-PET. Billi l-produtturi tal-PET fil-Lvant Nofsani jiddependu wkoll fuq PTA mill-Asja, dan ikkaġuna tnaqqis f’daqqa fl-importazzjonijiet tal-PET fl-Unjoni. Fl-istess ħin, il-fornituri prinċipali tal-PTA fl-Unjoni ddikjaraw ‧force majeure‧ li rriżultat f’restrizzjonijiet addizzjonali tal-produzzjoni domestika tal-PET.
4.1 Kummenti tal-partijiet
(156)
Xi partijiet ikkontestaw il-validità tal-analiżi tad-dannu minħabba li din kienet ibbażata fuq informazzjoni defiċjenti, li min-naħa tagħha affettwat ukoll id-drittijiet tad-difiża tal-partijiet interessati. B’mod partikolari, tqajmu l-argumenti msemmija hawn isfel.
(157)
Xi partijiet sostnew li l-informazzjoni miġbura mill-produtturi tal-Unjoni ma kinitx tikkonforma mal-istruzzjonijiet għall-mili tal-kwestjonarju, li kienu jitolbu li d-dejta minn kumpaniji differenti ma tiġix aggregata. Għalhekk kien sostnut li l-informazzjoni miġbura ma kinitx preċiża minħabba li ċ-ċifri rrappurtati kienu aggregati għal kull entità fil-kampjun. Għandu jiġi nnotat li l-informazzjoni kienet debitament miġbura u vverifikata fuq il-post. L-informazzjoni miġbura nstabet li tipprovdi stampa suffiċjentement preċiża tal-industrija tal-Unjoni u għalhekk l-affermazzjoni msemmija hawn fuq kellha tiġi rifjutata. Wara l-iżvelar il-partijiet tennew it-talba tagħhom. Ebda argument jew evidenza ġodda ma ġew preżentati. l-istess partijiet tennew it-talba tagħhom li d-dejta pprovduta minn kumpanija waħda fil-kampjun ma kinux kompluti peress li ma kellhiex x’taqsam l-grupp kollu iżda magħżula entità fil-grupp. Dan il-kumment ġie indirizzat fl-istadju tat-teħid ta’ kampjuni kif spjegat fil-premessa (18) hawn fuq.
(158)
L-istess partijiet argumentaw li l-Kummissjoni ppruvat tirranġa l-allegati insuffiċjenzi tal-informazzjoni miġbura billi bagħtet kwestjonarji addizzjonali. F’dan ir-rigward għandu jiġi ċċarat li l-Kummissjoni fil-fatt bagħtet kwestjonarji addizzjonali, iżda indirizzathom biss lill-produtturi tal-Unjoni mhux inklużi fil-kampjun sabiex tiġbor informazzjoni dwar l-indikaturi makro-ekonomiċi rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu u għalhekk dan sar biex tiġi supplimentata l-informazzjoni pprovduta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Wara l-iżvelar xi partijiet tennew l-istqarrija mingħajr ma ressqu xi argumenti ġodda jew ma ppreżentaw evidenza ġdida. L-affermazzjoni tal-partijiet għalhekk kellha tiġi rifjutata.
(159)
Barra minn hekk, l-istess partijiet sostnew ukoll li l-informazzjoni pprovduta mill-produtturi fil-kampjun kienet kuntrarja għall-obbligi msemmija fl-Artikolu 29 tar-Regolament bażiku minħabba li informazzjoni li ma kinitx ta’ natura kunfidenzjali kienet ġiet ipprovduta bħala informazzjoni kunfidenzjali u għalhekk kienet eskluża mill-fajl miftuħ. F’dan ir-rigward għandu jiġi nnotat li l-informazzjoni kienet ikklassifikata bħala limitata bi qbil mat-talba tal-parti li għamlet is-sottomissjoni. Fuq talba tal-partijiet, reġa’ ġie kkunsidrat l-istatus tal-kunfidenzjalità tal-informazzjoni ppreżentata u, fejn kien xieraq, l-informazzjoni reġgħet ġiet ikklassifikata bħala miftuħa għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati wara approvazzjoni mill-kumpaniji kkonċernati. Anki din it-talba għalhekk ġiet miċħuda.
4.2 Indikaturi makro-ekonomiċi
(a) Il-produzzjoni
(160)
Bi qbil mat-telf fis-sehem tas-suq mill-industrija tal-Unjoni (diskuss fil-premessa aktar ’l isfel) il-produzzjoni tal-Unjoni naqset bi 11 % bejn l-2008 u l-PIR. It-tnaqqis fil-produzzjoni tal-Unjoni kien interrott biss fl-2010 meta din żdiedet meta mqabbla mal-2009 iżda xorta baqgħet 4 % inqas mil-livell tagħha fl-2008. Hija kompliet tonqos fil-PIR.
Tabella 6
Produzzjoni totali tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indiċi (2008 = 100)
100
91
96
89
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(b) Kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(161)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 23 % bejn l-2008 u l-PIR. Din ix-xejra hija relatata mal-għeluq ta’ diversi faċilitajiet tal-manifattura li kien paċut b’mod parzjali bil-ftuħ ta’ fabbriki ġodda.
(162)
L-użu tal-kapaċità żdied minn 75 % fl-2008 għal 86 % fil-PIR. Iż-żieda fl-użu tal-kapaċità trid titqies fil-kuntest tal-isforzi ta’ ristrutturar tal-industrija tal-Unjoni kif spjegati fil-premessa (134) aktar ’il fuq.
Tabella 7
Kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2008
2009
2010
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indiċi
100
87
84
77
Użu tal-kapaċità (%)
75
77
85
86
Indiċi (2008 = 100)
100
104
114
116
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(c) Volum tal-bejgħ
(163)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni segwa l-istess żvilupp bħall-produzzjoni, bi tnaqqis ta’ 6 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 8
Bejgħ totali tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Bejgħ (tunnellati)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indiċi (2008 = 100)
100
89
95
94
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(d) Sehem mis-suq
(164)
Wara tnaqqis inizjali ta’ 13 % fl-2009, l-industrija tal-Unjoni reġgħet kisbet parti mis-sehem tas-suq mitluf mill-UAE, il-Korea ta’ Isfel, l-Iran u l-Pakistan minkejja żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet mill-Indja, l-Oman u pajjiżi terzi oħra (ir-Russja, il-Messiku u l-Arabja Sawdija) matul l-istess perjodu. B’mod globali, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 9
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni (%)
80
70
74
77
Indiċi (2008 = 100)
100
87
93
97
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għar-reviżjoni u l-Eurostat
(e) Tkabbir
(165)
Is-suq staġna matul il-perjodu kkunsidrat. Ma kienx hemm tkabbir għall-industrija tal-Unjoni minn fejn tibbenefika, għall-kuntrarju, minkejja l-isforzi ta’ ristrutturar, l-industrija tal-Unjoni tilfet aktar sehem mis-suq għall-importazzjonijiet li kienu qegħdin jiżdiedu, b’mod partikolari mill-pajjiżi li ma kellhom l-ebda miżuri. It-tnaqqis żgħir fil-konsum matul il-PIR għandu jitqies fl-isfond tan-nuqqas temporanju tal-materja prima (PTA) fl-Unjoni kif ukoll fis-suq globali.
(f) Impjiegi u produttività
(166)
Il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni wera tnaqqis ta’ 41 % bejn l-2008 u l-PIR. Dan it-tnaqqis kien kostanti matul il-perjodu kkunsidrat, inkluż fl-2010 meta l-produzzjoni żdiedet (ara l-premessa aktar (160) aktar ’il fuq). Fid-dawl taż-żieda fil-produttività, dan it-tnaqqis huwa riflessjoni tal-isforzi ta’ ristrutturar minn numru ta’ produtturi tal-Unjoni.
(167)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala l-output (tunnellati) għal kull persuna fis-sena, żdiedet b’50 % fil-perjodu kkunsidrat. Dan jirrifletti l-fatt li l-produzzjoni naqset b’pass aktar bil-mod mil-livell tal-impjiegi u huwa indikazzjoni ta’ effiċjenza akbar tal-industrija tal-Unjoni. Dan huwa partikolarment evidenti fl-2010 meta l-produzzjoni żdiedet filwaqt li l-livell tal-impjiegi naqas u l-produttività kienet 37 % ogħla milli fl-2008.
Tabella 10
Impjiegi u produttività
2008
2009
2010
PIR
Numru ta’ impjegati
2 060
1 629
1 449
1 218
Indiċi
100
79
70
59
Produttività (tunnellata/impjegat)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indiċi (2008 = 100)
100
115
137
150
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal reviżjoni
(g) Daqs tal-marġini attwali tas-sussidju
(168)
Rigward l-impatt tad-daqs tal-marġini attwali tas-sussidju tal-importazzjonijiet Indjani fuq l-industrija tal-Unjoni, minħabba s-sensittività tal-prezzijiet tas-suq għal dan il-prodott, dan l-impatt ma jistax jitqies bħala negliġibbli. Għandu jiġi nnotat li dan l-indikatur huwa iżjed rilevanti fil-kuntest tal-probabbiltà ta’ rikorrenza tal-analiżi tad-dannu. Kieku kellhom jiskadu l-miżuri, huwa probabbli li l-importazzjonijiet issussidjati jirritornaw f’tali volumi u prezzijiet li l-impatt tad-daqs tal-marġini ta’ sussidju jkun wieħed sinifikanti.
(h) Irkupru mill-effetti ta’ sussidjar preċedenti
(169)
Filwaqt li l-indikaturi eżaminati hawn fuq juru titjib f’xi indikaturi ekonomiċi tal-industrija tal-Unjoni, b’referenza għall-impożizzjoni ta’ miżuri kumpensatorji definittivi fl-2001, huma jipprovdu wkoll evidenza li l-industrija tal-Unjoni għadha vulnerabbli.
4.3 Indikaturi mikro-ekonomiċi
(a) Ħażniet
(170)
Il-livell ta’ stokks kien ta’ 24 % ogħla fil-PIR b’rabta mal-livelli tagħhom fl-2008. Madankollu, il-ħażniet baqgħu f’livelli stabbiliti qabel f’relazzjoni mal-produzzjoni, jiġifieri bejn 5 % u 6 %.
Tabella 11
Ħażniet
2008
2009
2010
PIR
Ħażniet tal-għeluq
51 495
54 808
54 314
64 069
Indiċi (2008 = 100)
100
106
105
124
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(b) Żvilupp tal-prezzijiet
(171)
Fir-rigward tal-prezz tal-iżvilupp, wara tnaqqis inizjali fl-2009 (- 16 %), prinċipalment ikkawżat mill-kriżi ekonomika, il-prezzijiet kienu viċin il-livell tal-2008, fl-2010. Dan kien segwit minn żieda qawwija fil-prezz medju tal-unità fil-PIR, li ġab iż-żieda fuq il-perjodu kkunsidrat sa 25 %.
(172)
Iż-żieda f’daqqa fil-prezzijiet fil-PIR għandha titqies fil-kuntest tal-iżviluppi mhux mistennija fis-suq fl-aħħar tal-2010 u fl-ewwel kwart tal-2011 fis-suq tal-qoton. Kif issemma aktar ’il fuq (il-premessa (155) aktar ’il fuq), il-prezzijiet rekord tal-qoton ikkawżaw qalba għall-fibra tal-poliester li tikkompeti għall-istess materja prima bħall-PET. Iż-żieda fid-domanda għall-materja prima, b’mod partikolari PTA, għolliet il-prezzijiet tal-PET fl-Asja u fil-Lvant Nofsani b’riperkussjonijiet fuq il-prezzijiet tal-PET fl-Unjoni. Iż-żieda fil-prezzijiet fl-Unjoni f’dak iż-żmien kienet amplifikata ulterjorment mill-iskarsezza għal żmien qasir tal-PTA fl-Unjoni minħabba l-force majeure ddikjarata ta’ wieħed mill-produtturi tal-PTA fl-Unjoni.
Tabella 12
Prezz tal-Bejgħ tal-Unità fl-Unjoni
2008
2009
2010
PIR
Prezz tal-Bejgħ tal-Unità fl-Unjoni (EUR/tunnellata)
1 066
891
1 045
1 330
Indiċi (2008 = 100)
100
84
98
125
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(c) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet tal-bejgħ
(173)
Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-PET normalment isegwu x-xejriet tal-prezzijiet tal-materja prima tiegħu (prinċipalment il-PTA u l-monoethylene glycol - MEG) billi dawn jikkostitwixxu sa 90 % tal-kost totali tal-PET. Il-PTA huwa derivattiv taż-żejt, li l-prezz tiegħu jvarja abbażi tal-prezz taż-żejt mhux maħdum. Dan jikkawża volatilità għolja tal-prezzijiet tal-PET.
(174)
Barra minn hekk, il-PET jikkompeti għall-istess materja prima mal-fibra tal-poliester, li l-produzzjoni tiegħu tiddependi daqs il-PET fuq id-disponibbiltà tal-PTA. Billi l-fibra tal-poliester hija alternattiva tal-qoton għall-industrija tat-tessuti, il-prezz tal-PET għalhekk huwa sensittiv ukoll għall-iżviluppi fis-suq tal-qoton.
(d) Pagi
(175)
Il-pagi medji naqsu b’7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan it-tnaqqis seħħ fil-PIR u amplifika ż-żidiet fil-produttività osservati aktar ’il fuq (ara l-premessa 9167) aktar ’il fuq).
Tabella 13
Pagi
2008
2009
2010
PIR
Pagi (medja għal kull persuna)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indiċi (2008 = 100)
100
103
101
93
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(e) Profittabilità u redditu fuq l-investiment
(176)
Il-profittabilità u r-redditu fuq l-investiment żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2008 u l-PIR. Il-profitt fuq il-bejgħ fis-suq tal-Unjoni żdied minn - 7.9 % fl-2008 għal 5.3 % fil-PIR, filwaqt li r-redditu fuq l-investiment żdied minn - 9.6 % għal 10.6 %. Is-sena 2008 kienet affettwata mill-prestazzjoni partikolarment ħażina ta’ wieħed mill-produtturi tal-Unjoni. Madankollu, it-titjib fis-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni fl-2009 u fl-2010, meta l-prezzijiet kienu taħt il-livelli tagħhom fl-2008, juri r-relazzjoni laxka bejn il-prezzijiet u l-profittabilità. Għall-kuntrarju, it-titjib fil-profittabilità jidher korrelatat mill-qrib mat-titjib fl-użu tal-kapaċità u maż-żidiet fil-produttività osservati aktar ’il fuq.
(177)
Bis-saħħa tal-iżviluppi fis-suq globali fl-2010 u l-bidu tal-2011, imsieħba mal-isforzi ta’ ristrutturar u ż-żidiet fl-effiċjenza deskritti hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi ttejjeb il-profittabilità tagħha fl-2010 u tilħaq il-livell ta’ 5.3 % fil-PIR.
(178)
Waħda mill-partijiet interessati argumentat li dan l-iżvilupp ma kienx mistenni u straordinarju, li ma jistax jitqies bħala rappreżentattiv tas-sitwazzjoni globali tal-industrija tal-Unjoni.
(179)
F’dan ir-rigward għandu jiġi nnotat li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tibbenefika miż-żieda fil-prezz tal-PET fl-aħħar tal-2011 u l-bidu tal-2012 billi kienet iffissat il-prezz tal-PTA qabel ma seħħew l-avvenimenti deskritti fis-suq. Ibbażata fuq is-sorsi statistiċi dwar l-iżvilupp ta’ wara l-PIR, sottomessi mill-partijiet, il-marġini ta’ profitt tal-produtturi tal-PET kienu sostanzjalment anqas fl-2012. Dan jikkonferma li l-profitabbiltà fl-2011 (PIR) kienet tabilħaqq influwenzata l-aktar minn avvenimenti ekonomiċi globali temporanji u mhux mistennija (il-premessa (155)) li mhumiex probabbli li jerġgħu jseħħu u ma jistgħux jitqiesu permanenti u rappreżentattivi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 14
Profittabilità u Redditu fuq l-Investimenti
2008
2009
2010
PIR
Profittabilità tal-bejgħ tal-Unjoni (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indiċi
100
221
261
267
Redditu fuq l-investimenti (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indiċi (2008 = 100)
100
224
292
310
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(f) Fluss tal-flus u kapaċità ta’ tkabbir tal-kapital
(180)
Il-flussi tal-flus tjiebu b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat li jirrifletti t-titjib riċenti fil-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 15
Fluss tal-flus
2008
2009
2010
PIR
Fluss tal-flus (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indiċi (2008 = 100)
100
269
363
375
F’% tal-fatturat
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indiċi (2008 = 100)
100
176
242
229
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(181)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet partikolari li l-industrija tal-Unjoni kienet se ssib diffikultajiet biex iżżid il-kapital, prinċipalment minħabba li l-produtturi tal-Unjoni huma inkorporati fi gruppi akbar.
(g) Investimenti
(182)
Il-livell tal-investimenti b’mod ġenerali naqas b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-investimenti inizjali li saru fl-2008 tnaqqsu b’mod drammatiku fl-2009 u minn dak iż-żmien ’l hawn ma rkuprawx b’mod sħiħ.
Tabella 16
Investimenti
2008
2009
2010
PIR
Investimenti (EUR '000)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indiċi (2008 =100)
100
7
22
65
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
5. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(183)
L-analiżi tad-dejta makro-ekonomika wriet li l-industrija tal-Unjoni naqqset il-produzzjoni u l-volumi tal-bejgħ tagħha matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ma rkuprax b’mod sħiħ mit-tnaqqis inizjali fl-2009 u wera tnaqqis globali ta’ 3 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat (għal 77 % fil-PIR). It-tnaqqis fl-impjiegi u fil-kapaċità huwa riżultat tar-ristrutturar li għaddej u għandu jitqies fil-kuntest taż-żieda fl-użu tal-kapaċità u fil-produttività.
(184)
Fl-istess ħin ħafna mill-indikaturi mikro-ekonomiċi rilevanti wrew sinjali ta’ titjib. Il-profittabilità, ir-redditu fuq l-investiment u l-flussi tal-flus żdiedu b’mod sinifikanti, b’mod partikolari fl-2010 u fil-PIR. L-investimenti, min-naħa l-oħra, naqsu b’mod drammatiku fl-2009 u ma rkuprawx minn dak iż-żmien ’l hawn.
(185)
B’mod ġenerali, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tjiebet. Madankollu, dan it-titjib huwa relattivament riċenti u sa ċertu punt ibbażat fuq żviluppi mhux previsti u temporanji tas-suq fl-aħħar tal-2010 u l-bidu tal-2011 (ara l-premessa (155) aktar ’il fuq). Dan jidher li huwa appoġġat mill-informazzjoni disponibbli dwar l-iżviluppi tal-marġini tal-industrija tal-Unjoni fl-2012 (ara l-premessa (179) aktar ’il fuq) li juru tnaqqis meta mqabbel mal-PIR.
(186)
Fid-dawl tal-analiżi ta’ hawn fuq, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet u ma jidhirx li qiegħed iseħħ dannu materjali. Minkejja xejriet apparentement pożittivi u sforzi ta’ ristrutturar sinifikanti, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha fraġli.
(187)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw il-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni kienet għadha fraġli billi sostnew li l-industrija tal-Unjoni kienet fi stat tajjeb u ġiet mibdula sostanzjalment mill-1999. Ta’ min jinnota li kif ġie spjegat hawn fuq (il-premessa (184)), minkejja titjib ġenerali u konsolidazzjoni, mhux l-indikaturi ekonomiċi kollha żviluppaw b’mod pożittiv matul il-perjodu meqjus. Pereżempju, il-volumi tal-produzzjoni u tal-bejgħ kif ukoll is-sehem mis-suq naqas. Barra minn hekk, it-titjib kienu relattivament reċenti u bi tnaqqis fil-profitabbiltà fl-2012, jidher li kellu ħajja qasira. Fuq din il-bażi kien ikkunsidrat li filwaqt li l-ebda ħsara materjali ma ġiet pruvata li teżistu fil-PIR, l-industrija tal-Unjoni kienet għadha fi stat fraġli. Dan l-argument għalhekk ġie miċħud.
(188)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw l-użu ta’ dejta li tirreferi għall-perjodu ta’ wara l-PIR għall-analiżi tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Bi tweġiba għal din l-istqarrija, huwa kkonfermat li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni kienet evalwata għall-perjodu kkunsidrat u fuq din il-bażi, l-ebda ħsara materjali ma ġiet stabbilita. Madankollu, l-iżvilupp tal-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni lil hinn mill-PIR f’dan il-każ hija l-aktar rilevanti fil-kuntest tan-natura straordinarja tal-iżviluppi tas-suq globali li saru bejn l-2010/2011. Dan juri wkoll il-volatilità tipika għal dan is-settur. Għaldaqstant, l-argument ġie mwarrab.
F. PROBABBILTÀ TA’ RIKORRENZA TAD-DANNU
1. L-impatt tal-volum proġettat tal-importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezzijiet f’każ ta’ tneħħija tal-miżuri
(189)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet mill-Indja komplew ikunu ssussidjati u li ma kienx hemm indikazzjonijiet li s-sussidjar kien se jitnaqqas jew jitwaqqaf fil-ġejjieni.
(190)
Analiżi prospettiva tal-volumi probabbli tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-Indja żvelat li, minħabba l-kapaċità żejda disponibbli (ara l-premessa (125) aktar ’il fuq), il-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni, l-importazzjonijiet mill-Indja huma probabbli li jiżdiedu għal livelli konsiderevolment ogħla minn dawk milħuqa fil-PIR, kieku kellhom jitneħħew il-miżuri. Bl-espansjonijiet ippjanati fil-kapaċità, il-kapaċità żejda kombinata hija stmata li tilħaq madwar 600,000-700,000 tunnellata fil-futur qrib, li tkun tirrappreżenta madwar 21-25 % tal-konsum totali tal-Unjoni fil-PIR.
(191)
Minħabba t-tkomplija tas-sussidji, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indja huma mistennija li jonqsu aktar, kieku kellhom jitneħħew il-miżuri kontra l-Indja. Ukoll, billi l-esportaturi jkollhom jikkompetu kontra importazzjonijiet bi prezzijiet irħas minn pajjiżi oħra u x’aktarx li jbaxxu l-prezzijiet tagħhom aktar sabiex iżidu s-sehem tagħhom fis-suq tal-Unjoni.
(192)
Fuq din il-bażi, l-industrija tal-Unjoni hija probabbli li tkun esposta għal volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet mill-Indja bi prezzijiet sussidjati aktar baxxi mill-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni, li jimminaw is-sitwazzjoni ekonomika riċentement imtejba ta’ din tal-aħħar. Minħabba f’hekk, hija probabbli rikorrenza tad-dannu materjali jekk jitneħħew il-miżuri kontra l-Indja.
2. Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet
(193)
Kif indikat aktar ’il fuq (ara l-premessa (125) aktar ’il fuq), il-produtturi esportaturi fl-Indja għandhom il-potenzjal li jżidu l-volumi tal-esportazzjoni tagħhom lejn is-suq tal-Unjoni. L-Indja kellha tkabbir sinifikanti fil-kapaċità tal-produzzjoni tagħha matul il-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (125) aktar ’il fuq). Skont l-informazzjoni disponibbli hija mistennija żżid il-kapaċità tagħha aktar, biex toħloq diskrepanza ta’ 600,000-700,000 tunnellata bejn il-konsum domestiku u l-kapaċità tal-produzzjoni fil-futur qrib. Kapaċità żejda bħal din disponibbli għall-esportazzjonijiet trid titqies bħala sinifikanti billi tirrappreżenta madwar 21-25 % tal-konsum attwali tal-Unjoni fil-PIR.
(194)
Għalhekk, għalkemm l-importazzjonijiet fl-Unjoni kienu relattivament baxxi, dawn żdiedu b’aktar mid-doppju matul il-perjodu kkunsidrat u hemm ir-riskju li esportazzjonijiet sinifikanti mill-Indja jistgħu jiġu trasferiti lejn l-Unjoni.
3. Telf ta’ swieq tal-esportazzjoni
(195)
Fil-preżent hemm fis-seħħ miżuri għad-difiża tan-negozju kontra l-importazzjonijiet Indjani fit-Turkija u l-Afrika ta’ Isfel. It-telf konsegwenti possibbli ta’ dawn is-swieq tal-esportazzjoni għall-Indja huwa indikatur ieħor li s-suq tal-Unjoni x’aktarx li jiġi mmirat jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(196)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw il-konklużjonijiet rigward it-telf fis-swieq tal-esportazzjoni għall-Indja. Intqal li ż-żewġt iswieq kienu suq tal-esportazzjoni marġinali, għalhekk ma jiġux ridiretti volumi sinifikanti ta’ esportazzjoni minn dawn is-swieq lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jitneħħew. Ta’ min jinnota li hija biss l-eżistenza ta’ difiża kummerċjali fuq xi swieq jeskludu kwalunkwe paragun bis-sens ta’ importanza relattiva tas-swieq ma’ u mingħajr miżuri għal pajjiż partikolari. Barra minn hekk, kuntrarju għall-istqarrija, ma kienx meqjus li l-volumi tal-esportazzjoni mill-Indja mqiegħda f’dawn is-swieq jistgħu jiġu ridiretti lejn is-suq tal-Unjoni. Minflok, ġie meqjus li l-eżistenza ta’ miżuri tad-difiża tal-kummerċ fuq swieq terzi oħra tirrestrinġi l-kapaċità ta’ assorbiment ta’ swieq terzi fir-rigward taż-zjieda mbassra fil-kapaċitajiet żejda disponibbli għal esportazzjoni fl-Indja. Dan l-argument għalhekk ġie miċħud.
(197)
L-eżistenza ta’ miżuri għad-difiża tan-negozju f’pajjiżi terzi hija wkoll indikazzjoni li l-imġiba tal-ipprezzar tal-esportazzjonijiet Indjani x’aktarx li tiġi replikata fis-suq tal-Unjoni.
4. Attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(198)
Is-suq tal-PET tal-Unjoni huwa attraenti f’termini tad-daqs u l-prezzijiet tiegħu, billi huwa t-tielet l-akbar suq fid-dinja, bi ħtieġa strutturali għall-importazzjonijiet u prezzijiet ogħla meta mqabbel ma’ swieq oħra. Fil-każ tal-Indja, il-prezzijiet tal-importazzjoni lejn l-Unjoni għandhom tendenza li jkunu ogħla mill-prezzijiet lejn pajjiżi terzi oħra, li jindika l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għall-esportazzjonijiet Indjani. Dan huwa illustrat tajjeb mill-fatt li l-importazzjonijiet mill-Indja rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat, minkejja l-miżuri fis-seħħ.
(199)
L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għall-esportaturi huwa kkonfermat ukoll mill-fatt li l-industrija tal-Unjoni kompliet titlef mis-sehem tas-suq għall-importazzjonijiet li kienu qegħdin jiżdiedu mill-pajjiżi mingħajr miżuri. Dan jgħodd b’mod partikolari fil-każ tal-Korea ta’ Isfel li żiedet b’mod sinifikanti l-esportazzjonijiet tagħha fis-suq tal-Unjoni fl-2012 wara li skadew il-miżuri kontra l-pajjiż.
5. Fatturi oħra
(200)
L-impatt tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra b’miżuri, fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ma tqiesx bħala wieħed sinifikanti, minħabba l-volumi rilevanti baxxi tal-importazzjoni u t-tnaqqis sostanzjali fis-sehem mis-suq tagħhom fil-PIR.
(201)
Il-volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri żdied matul il-perjodu kkunsidrat, madankollu, il-prezz medju rispettiv tal-importazzjoni baqa’ qrib il-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, l-impatt tal-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni huwa meqjus bħala limitat.
6. Is-suq ristrett
(202)
Wara l-iżvelar, xi partijiet saħqu li minħabba l-integrazzjoni vertikali bejn produtturi tal-PET u konvertituri, parti konsiderevoli ta’ PET kienet mibjugħa għal użu magħluq li ma kienx jikkompeti mal-importazzjonijiet. Kien allegat ukoll li s-sehem tas-suq magħluq kien sinifikanti, li jaffettwa r-riżultati tal-analiżi.
(203)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun il-proporzjon ta’ bejgħ magħluq instab li ma kienx sinifikanti (inqas minn 10 %). Għandu jiġi enfasizzat li l-partijiet inkwistjoni esprimew il-preżenza ta’ produtturi tal-PET fin-negozju tal-imballaġġ f’termini ta’ kapaċità tal-produzzjoni installata ta’ PET u mhux f’termini tas-sehem tagħhom tas-suq tal-ippakkjar. Għalhekk, l-istqarrija dwar proporzjon sinifikanti tal-użu magħluq instab li ma kinitx sostanzjata. Fir-rigward il-livelli tal-prezzijiet, il-prezzijiet ta’ bejgħ relatati u mhux relatati nstabu li kienu fl-istess firxa.
(204)
Abbażi ta’ dan, ġie konkluż li analiżi distintiva tal-impatt ta’ bejgħ ristrett ma kienx meħtieġ u l-asserzjonjiet tal-partijiet ġew miċħuda.
7. Kummenti tal-partijiet
(205)
Xi partijiet argumentaw li d-dannu minħabba l-importazzjonijiet mill-Indja ma kienx jeżisti matul il-PIR kif jidher mis-saħħa ekonomika relattiva u l-profitti tal-industrija tal-Unjoni. Irid jiġi nnotat li, fil-fatt, ma kienet stabbilita l-ebda kontinwazzjoni tad-dannu fil-każ preżenti, u għalhekk l-affermazzjoni tal-partijiet tikkorrispondi mas-sejbiet tal-investigazzjoni.
(206)
Xi partijiet sostnew li fatturi oħra, bħall-ineffiċjenzi strutturali tal-industrija tal-Unjoni u n-nuqqas ta’ investiment kif ukoll fatturi konġunturali (eż. it-temp ħażin, il-kriżijiet ekonomiċi) setgħu kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Rigward l-ewwel punt li tqajjem, irid jiġi nnotat li r-ristrutturar tal-industrija tal-Unjoni diġà qiegħed iseħħ u ż-żidiet miksuba fl-effiċjenza jissuġġerixxu li l-affermazzjonijiet tal-partijiet huma mingħajr bażi. Rigward il-fatturi konġunturali, għalkemm il-kriżijiet ekonomiċi kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fl-2009, kif issemma aktar ’il fuq (il-premessa (171) aktar ’il fuq), l-effetti rilevanti ma jidhrux li għadhom preżenti. Rigward l-effett ta’ temp ħażin, dan jista’ jispjega parzjalment it-tnaqqis fil-konsum fil-PIR, madankollu, minn naħa, l-impatt allegat fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx sostanzjata u, min-naħa l-oħra, it-tnaqqis żgħir fl-2011 jidher li hu pjuttost marbut mal-iskarsezza temporanja tal-materja prima minħabba żviluppi fis-suq globali fl-2011. Għalhekk, l-ebda waħda minn dawn id-dikjarazzjonijiet ma hija ġġustifikata fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni.
(207)
Barra minn hekk, xi partijiet argumentaw li mhix probabbli r-rikorrenza tad-dannu f’dan il-każ kieku kellhom jiskadu l-miżuri, minħabba li bis-saħħa tal-istruttura tagħha (il-konċentrazzjoni u l-integrazzjoni vertikali), l-industrija tal-Unjoni hija protetta mill-effetti tal-importazzjonijiet. Barra dan, kien argumentat li l-qalba għal PET importat la hija mixtieqa u lanqas possibbli fil-futur qrib, b’mod partikolari minħabba li l-kuntratti u l-politiki tax-xiri kif ukoll il-proċess ta’ omologazzjoni tas-sidien tal-marki l-kbar (l-utenti downstream) jagħmlu l-bdil tal-fornituri tal-PET wieħed ikkumplikat. Ta’ min jinnota li ufq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni l-industrija tal-Unjoni baqgħet titlef is-sehem mis-suq għall-benefiċċju tal-importazzjonijiet matul il-perjodu meqjus; dan juri, minn naħa waħda, li l-industrija tal-Unjoni mhijiex protetta mill-effetti tal-importazzjonijiet u, min-naħa l-oħra, il-bidla lejn l-importazzjonijiet mhijiex ipotetika iżda saħansitra diġà qed isseħħ. L-argumenti għalhekk kellhom jiġu rifjutati.
(208)
Wara l-iżvelar xi partijiet tennew l-istqarrija li l-industrija tal-Unjoni ġiet protetta minn kompetizzjoni potenzali tal-importazzjonijiet minħabba l-istruttura tagħha. L-ewwel nett, fir-rigward tal-istqarrija dwar pożizzjoni dominanti ta’ wieħed gruppi ta’ produtturi fis-suq tal-Unjoni li jikkontrollaw ħames produtturi, huwa nnotat li s-suq tal-Unjoni huwa suq miftuħ bi tmien produtturi oħra li joperaw barra dan il-grupp u kompetizzjoni dejjem tikber tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi - kemm bil-miżuri fis-seħħ kif ukoll mingħajrhom. It-tieni nett, il-konċentrazzjoni hi tipika għal dan it-tip ta’ negozju bbażat fuq prodott ta’ komodità li jiddependi fuq ekonomiji ta’ skala għall-kompetittività tiegħhu. It-tielet, ma nstab le hemm ebda kumpanija li tindika l-prezz fis-suq tal-Unjoni. Fl-aħħar nett, il-partijiet tennew li l-impatt tal-importazzjonijiet mit-tliet pajjiżi kkonċernati fid-dawl tal-integrazzjoni vertikali ta’ xi produtturi tal-Unjoni mal-industrija tal-ippakkettjar jew mal-produtturi tal-PTA ma ġiex analizzat. Kif stabbilit fil-premessa (205) hawn fuq, dawn l-aspetti kienu tabilħaqq analizzati u nstabu li ma kinux sostanzjati. Barra minn hekk, il-verifika tal-kumpaniji kkonċernati b’integrazzjoni vertikali ma’ produtturi tal-materja prima kkonfermat li ma kien hemm l-ebda vantaġġ komparattiv minħabba li t-trasferimenti saru bil-prezz tas-suq. Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, l-istqarrija li l-industrija tal-Unjoni tiġi mħarsa mill-kompetizzjoni ġiet miċħuda.
(209)
Imbagħad, xi partijiet argumentaw li l-ebda elementi ma jappoġġjaw konklużjoni li l-kapaċità tal-esportazzjoni Indjana, tista’ tkun immirata lejn is-suq tal-Unjoni bi ‘prezzijiet irħas’ minħabba li (i) id-domanda domestika fl-Indja qed tikber u hija mistennija li tkompli tikber; (ii) PET li jaqbeż il-konsum domestiku jeżisti, iżda il-kompetizzjoni fis-swieq tal-esportazzjoni ma rriżultatx f’esportazzjonijiet bi prezzijiet baxxi b’mod anormali; (iii) żidiet fil-kapaċità tal-produzzjoni fl-Asja jirrispondu għaż-żieda fid-domanda mistennija madwar id-dinja. Għandu jiġi nnotat li s-sejbiet fl-investigazzjoni preżenti juru li t-tkabbir proġettat fil-kapaċità juri eċċess li qiegħed jiżdied fil-kapaċità tal-produzzjoni fuq id-domanda domestika. Barra minn hekk, il-prezzijiet Indjani fi swieq terzi kienu aktar baxxi meta mqabbla mal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Indjani fl-Unjoni. Fuq il-bażi tas-sejbiet deskritti aktar ’il fuq fil-premessi (189) sa (199), huwa probabbli li l-importazzjonijiet Indjani ssussidjati jimmiraw is-suq tal-Unjoni f’volumi sostanzjali u bi prezz aktar baxx mill-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni jekk il-miżuri kumpensatorji jitħallew jiskadu. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti tal-partijiet ġew rifjutati.
8. Konklużjoni dwar ir-rikorrenza tad-dannu
(210)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq ġie konkluż li l-volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet sussidjati mill-Indja jiġi dirett mill-ġdid lejn ll-Unjoni jekk jitneħħew il-miżuri kumpensatorji. Minħabba t-tkomplija tas-sussidjar, il-prezzijiet wisq probabbli se jkunu f’livell aktar baxx mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet x’aktarx li se jonqsu saħansitra aktar jekk il-produtturi esportaturi Indjani jippruvaw iżidu l-ishma tagħhom tas-suq. Il-probabbiltà hija li dan ikollu l-effett li jirrinforza l-pressjoni tal-prezzijiet fuq l-industrija tal-Unjoni, b’impatt negattiv mistenni fuq is-sitwazzjoni tagħha.
(211)
Matul il-perjodu kkunsidrat, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni tjiebet, b’mod partikolari f’termini tal-produttività u l-użu tal-kapaċità kif ukoll tal-marġini ta’ profitt li fil-PIR laħaq livell qrib il-profitt fil-mira stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk jista’ jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni, għalkemm xorta waħda kienet f’sitwazzjoni fraġli, ma sofrietx dannu materjali matul il-PIR. Madankollu, minħabba ż-żieda sostanzjali li x’aktarx ikun hemm fl-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, li x’aktarx iwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, ġie konkluż li s-sitwazzjoni wisq probabbli tmur għall-agħar u jkun hemm rikorrenza tad-dannu materjali, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
(212)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri kumpensatorji eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni kollha kemm hi. L-istabbiliment tal-interess tal-Unjoni kien ibbażat fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jesprimu l-veduti tagħhom skont l-Artikolu 31(2) tar-Regolament bażiku.
(213)
Ta’ min ifakkar li l-adozzjoni tal-miżuri kienet tqieset li ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni, la fl-investigazzjoni oriġinali u lanqas fl-aħħar reviżjoni ta’ skadenza. Barra minn hekk, l-analiżi fl-aħħar reviżjoni ta’ skadenza twettqet fis-sitwazzjoni fejn il-miżuri diġà kienu fis-seħħ u għalhekk il-valutazzjoni kkunsidrat kwalunkwe impatt negattiv mhux xieraq fuq il-partijiet ikkonċernati mill-miżuri inkwistjoni.
(214)
Fuq din il-bażi, ġie eżaminat jekk minkejja l-konklużjonijiet dwar il-kontinwazzjoni tas-sussidjar u l-probabbiltà ta’ rikorrenza tad-dannu, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti li jwasslu għall-konklużjoni li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(215)
L-issoktar tal-miżuri kumpensatorji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja tgħin lill-industrija tal-Unjoni biex tkompli r-ristrutturar li għaddej u ttejjeb is-sitwazzjoni ekonomika tagħha li tjiebet biss dan l-aħħar, billi tgħin sabiex jiġi evitat li l-industrija tal-Unjoni tkun esposta għall-volumi sostanzjali ta’ importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx tiflaħ għalihom. Għaldaqstant, l-industrija tal-Unjoni tkompli tibbenefika miż-żamma tal-miżuri kumpensatorji preżenti.
(216)
Għalhekk ġie konkluż li ż-żamma tal-miżuri kumpensatorji kontra l-Indja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
2. L-interess tal-importaturi mhux relatati fl-Unjoni
(217)
L-ebda wieħed mill-importaturi mhux relatati ma kkoopera fir-reviżjoni preżenti. Minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet mill-Indja komplew u kważi rduppjaw matul il-perjodu kkunsidrat.
(218)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri kienu wkoll disponibbli u laħqu sehem sinifikanti mis-suq matul il-PIR (ara l-premessa (149) aktar ’il fuq). Għalhekk, anki bil-miżuri fis-seħħ, l-importaturi kellhom aċċess għal sorsi alternattivi ta’ provvista.
(219)
Meta wieħed iqis li ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-miżuri fis-seħħ affettwaw lill-importaturi b’mod konsiderevoli, ġie konkluż li l-issoktar tal-miżuri mhux se jkun kontra l-interess tal-importaturi tal-Unjoni.
3. L-interess tal-fornituri tal-materja prima fl-Unjoni
(220)
Il-materja prima għall-manifattura tal-prodott ikkonċernat hija l-PTA/MEG. Tnejn minn ħames fornituri magħrufa tal-materja prima (fornitur wieħed tal-PTA u wieħed tal-MEG) ikkooperaw fl-investigazzjoni billi ssottomettew it-tweġiba għall-kwestjonarju. Iż-żewġ fornituri tal-materja prima esprimew l-appoġġ tagħhom għall-issoktar tal-miżuri.
(221)
L-investigazzjoni wriet li l-produttur tal-PTA li kkoopera kien jirrappreżenta parti sostanzjali tax-xiri ta’ PTA tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-PIR. Billi l-PTA ma għandu l-ebda użu ieħor fl-Unjoni għajr il-produzzjoni tal-PET, huwa loġiku li wieħed jassumi li l-produtturi tal-PTA jiddependu prinċipalment fuq l-industrija tal-PET.
(222)
Dwar il-fornitur tal-MEG li kkoopera, il-MEG kien jirrappreżenta parti relattivament żgħira tal-fatturat tiegħu fil-PIR. Fir-rigward tal-MEG, il-PET mhuwiex l-unika applikazzjoni jew l-applikazzjoni prinċipali possibbli tiegħu u l-produtturi tal-MEG huma inqas dipendenti fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-PET. Għalhekk huwa meqjus li l-issoktar tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet issussidjati ta’ PET mill-Indja jkollu impatt pożittiv, għalkemm x’aktarx limitat fuq il-fornituri tal-MEG.
(223)
Ġie allegat li l-fornituri tal-materja prima ma jiddependux fuq il-produtturi tal-Unjoni tal-PET; b’mod partikolari, kien ġiet argumentat li tnejn mill-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu fil-fatt jimportaw materja prima.
(224)
Fir-rigward ta’ din l-affermazzjoni, l-investigazzjoni wriet li l-materjal impurtat kien prinċipalment MEG li jista’ jintuża wkoll għal applikazzjonijiet oħra differenti mill-PET. Ma nġabret l-ebda indikazzjoni li turi importazzjonijiet aktar minn negliġibbli ta’ PTA fl-Unjoni. Għalhekk, din l-affermazzjoni ma taffettwax il-konklużjonijiet magħmula fir-rigward tad-dipendenza tal-produtturi tal-PTA fuq il-produzzjoni tal-PET fl-Unjoni.
(225)
Għaldaqstant, huwa meqjus li l-issoktar tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet issussidjati ta’ PET mill-Indja jkun ta’ benefiċċju għall-produtturi tal-PTA u wkoll, għalkemm f’livell anqas, għall-fornituri tal-MEG. Minħabba f’hekk, l-issoktar tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet mill-Indja ma jkunux kontra l-interess tal-fornituri tal-materja prima.
(226)
Wara l-iżvelar, xi partijiet saħqu li l-PTA ġie esportat u għalhekk il-produtturi tal-PTA kienu ddikjaraw li ma humiex dipendenti fuq l-industrija tal-Unjoni. L-ebda evidenza li tappoġġja din l-istqarrija ma ġiet ippreżentata. Għalhekk l-argument tal-partijiet ġie miċħud bħala li ma kinux sostanzjati.
(227)
Barra minn hekk, l-istess partijiet affermaw li t-tneħħija tal-miżuri mhu ser ikollha l-ebda impatt fuq il-produtturi tal-PTA minħabba li l-utenti li qegħdin jikkooperaw allegatament mhux se jaqilbu lejn l-importazzjonijiet u ser ikomplu jakkwistaw il-PET mill-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, il-livell ta’ konsum tal-PTA fl-Unjoni se jibqa’ l-istess. Fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni l-industrija tal-Unjoni baqgħet titlef is-sehem mis-suq għall-benefiċċju tal-importazzjonijiet matul il-perjodu kkunsidrat. Dan juri li l-bidla lejn l-importazzjonijiet mhijiex ipotetiċi (ara l-premessa (164) hawn fuq). Il-kumment tal-parti kien għalhekk miċħud.
4. L-interess tal-industrija tar-riċiklaġġ tal-PET
(228)
L-industrija tal-Unjoni argumentat li s-sitwazzjoni tal-industrija tar-riċiklaġġ tiddependi fuq il-prezz sostenibbli tal-PET verġni (PET mhux riċiklat) fis-suq tal-Unjoni. L-affermazzjoni tagħhom kienet issostanzjata minn stqarrija għall-istampa ta’ assoċjazzjoni tar-riċiklaturi tal-plastik fl-Ewropa, li sostniet li t-tneħħija potenzjali tal-miżuri fuq il-PET verġni setgħet tiddeterjora aktar is-sitwazzjoni tal-industrija tar-riċiklaġġ.
(229)
Xi partijiet interessati argumentaw li s-sitwazzjoni tal-industrija tar-riċiklaġġ tiddependi fuq il-prezz sostenibbli tal-PET verġni fis-suq tal-Unjoni fejn argumentaw li l-prezzijiet tal-PET verġni u tal-PET riċiklat ma kinux relatati. Kien sostnut li l-PET riċiklat jintuża prinċipalment għall-produzzjoni tal-fibra tal-poliester u għalhekk ma jistax jintrabat mal-iżviluppi fil-prezzijiet tal-PET verġni. Barra minn hekk, ġie nnotat li l-PET riċiklat huwa appoġġat kompletament minn dawk li jimlew il-fliexken u għalhekk l-industrija ma tiddependix fuq il-produtturi tal-PET. Fl-aħħar nett, ġie nnotat ukoll li l-industrija tar-riċiklaġġ ma ppreżentatx ruħha bħala parti interessata fl-investigazzjoni preżenti.
(230)
Billi l-industrija tar-riċiklaġġ ma ppreżentatx ruħha f’din l-investigazzjoni, l-ebda waħda mill-allegazzjonijiet hawn fuq imsemmija ma setgħet tiġi verifikata maċ-ċifri attwali. Għalhekk tqies li b’mod ġenerali l-miżuri fis-seħħ ma jkunux kontra l-interess tal-industrija tar-riċiklaġġ fl-Unjoni.
5. L-interess tal-utenti
(231)
Il-prodott ikkonċernat jintuża prinċipalment biex jiġu prodotti fliexken għall-ilma u xorb ieħor mhux alkoħoliku. L-użu tiegħu għall-produzzjoni ta’ pakketti oħra (oġġetti tal-ikel, lożor, eċċ.) baqa’ relattivament limitat. Il-fliexken tal-PET jiġu prodotti f’żewġ stadji: (i) l-ewwel issir preforma bl-injezzjoni tal-PET bil-forma, u (ii) aktar tard il-preforma tissaħħan u tintefaħ fi flixkun. Il-produzzjoni tal-fliexken tista’ tkun proċess integrat (jiġifieri l-istess kumpanija tixtri l-PET, tipproduċi l-preforma u tonfoħha fi flixkun) jew limitat għat-tieni stadju (l-infiħ tal-preforma fi flixkun). Il-preforom jistgħu jiġu trasportati b’mod relattivament faċli billi huma żgħar u densi, filwaqt li l-fliexken vojta huma instabbli u minħabba d-daqs tagħhom, it-trasport tagħhom huwa għali ħafna.
(232)
Fuq din il-bażi, kienu stabbiliti żewġ gruppi prinċipali ta’ utenti downstream biex jiġi studjat l-impatt tal-miżuri fis-seħħ: (i) konvertituri u/jew produtturi tal-fliexken, li jikkonvertu ċippijiet tal-PET fi preforom (jew fliexken) u jerġgħu jbigħuhom għall-ipproċessar downstream; u (ii) dawk li jibbottiljaw, jimlew (u jonfħu) l-fliexken mill-preforma; dan il-grupp jirrappreżenta l-aktar produtturi ta’ ilma minerali u luminati. Il-bottiljaturi sikwit ikunu involuti fin-negozju tal-PET jew permezz ta’ operazzjonijiet integrati ta’ produzzjoni tal-fliexken jew permezz ta’ ftehimiet dwar ħlasijiet (tolling) ma’ konvertituri sottokuntrattati u/jew produtturi tal-fliexken li jinnegozjaw il-prezz tal-PET għalihom mal-produttur (soft tolling) jew anki jixtru l-PET għall-fliexken tagħhom stess (hard tolling).
(233)
Sbatax (ħames konvertituri u tnax-il bottiljatur) ikkooperaw fl-investigazzjoni u pprovdew informazzjoni miġbura mill-kwestjonarju. Il-konvertituri li kkooperaw irrappreżentat 22.7 % u l-bottiljaturi 13 % tal-konsum totali tal-PET fl-Unjoni. It-tweġibiet tal-bottiljaturi waslu minn diversi fergħat tal-kumpaniji multinazzjonali (magħrufin bħala sidien tal-marka).
(234)
Ġie stabbilit li l-utenti li kkooperaw kienu jakkwistaw il-PET prinċipalment mill-produtturi tal-Unjoni u proporzjon żgħir biss kien jinkiseb mill-importazzjonijiet. L-importazzjonijiet mill-Indja kienu jirrappreżentaw bejn wieħed u ieħor nofs dawn l-importazzjonijiet u għalhekk proporzjon minimu tal-PET akkwistat. Madankollu, l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri kienu wkoll disponibbli u laħqu sehem sinifikanti mis-suq matul il-PIR (ara l-premessa (149) aktar ’il fuq). Għalhekk, anki bil-miżuri fis-seħħ, l-utenti kellhom aċċess għal sorsi alternattivi ta’ provvista.
6. L-argumenti tal-industrija tal-utenti
(235)
L-utenti sostnew li kienu affettwati b’mod sinifikanti miż-żidiet sostanzjali fil-prezz tal-PET f’dawn l-aħħar snin, li ma jistgħux jiġu mgħoddija lill-bejjiegħa bl-imnut u l-konsumaturi fl-ambjent ekonomiku preżenti. Ġie sostnut li dawn iż-żidiet fil-prezzijiet irriżultaw mill-akkumulazzjoni ta’ bosta snin ta’ applikazzjoni ta’ miżuri għad-difiża tan-negozju, li pproteġew lill-produtturi tal-Unjoni mill-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet fiż-żmien meta l-industrija tal-PET tal-Unjoni saret iżjed ikkonċentrata u integrata. Minħabba f’hekk, l-utenti sostnew li l-miżuri fis-seħħ, permezz tal-allegat impatt tagħhom fuq il-prezz tal-PET, huma responsabbli għad-deterjorament tal-impjiegi, l-R&D u l-kompetittività tal-industrija downstream fis-swieq tal-esportazzjoni, b’impatt aktar akut fuq l-SMEs. Ġie sostnut ukoll li t-telf tal-impjiegi minħabba l-miżuri fis-seħħ kien jaqbeż in-numru ta’ persuni attwalment impjegati fl-industrija tal-PET tal-Unjoni.
6.1 Sensittività fil-prezz u l-istruttura tal-ispejjeż tal-utenti
(236)
Rigward is-sensittività tal-konvertituri għall-prezzijiet tal-PET, il-PET instab li jirrappreżenta madwar 80 % tal-kostijiet totali. Għalhekk il-PET huwa kkunsidrat bħala komponent kritiku tal-kostijiet għal din it-tip ta’ attività. Barra minn hekk, l-industrija tal-konvertituri nstabet li hija pjuttost frammentata b’pożizzjoni ta’ negozjar relattivament dgħajfa kontra l-bottiljaturi l-kbar u l-problemi strutturali inerenti tipiċi għall-industrija bbażata fuq il-komodità. Minħabba f’hekk, dan is-settur wera tendenza akbar għal integrazzjoni vertikali mal-bottiljaturi u l-użu ta’ ftehimiet dwar ħlasijiet li fuq il-bażi tagħhom jiġu ggarantiti t-tariffi għall-konverżjoni u l-prezz tal-PET finalment jiġi nnegozjat u mħallas mill-bottiljaturi. Huwa stmat li parti sostanzjali mix-xiri tal-PET fis-suq tal-Unjoni hija kkontrollata direttament mill-bottiljaturi l-kbar. Billi l-kuntratti għall-preforom sikwit jinkludu mekkaniżmu biex jirrifletti l-varjazzjoni fil-prezzijiet tal-PET, il-konvertituri huma dejjem aktar newtrali lejn l-iżviluppi fil-prezzijiet tal-PET.
(237)
Wara l-iżvelar xi utenti kkontestaw il-konklużjoni dwar l-użu akbar ta’ tolling u formuli tal-prezzijiet. L-informazzjoni fil-fajl ikkonfermat l-eżistenza ta’ xejra bħal din. Għalhekk id-dikjarazzjoni ġiet miċħuda.
(238)
Ġie sostnut li l-miżuri fis-seħħ ma jikkawżax dannu lill-konvertituri, jekk jiġu applikati miżuri simili fuq l-importazzjonijiet tal-preforom fl-Unjoni. Kien argumentat li fiż-żoni qrib il-fruntiera tal-Unjoni ma’ pajjiżi terzi, li fihom ma hemm l-ebda miżuri kontra l-importazzjonijiet ta’ PET mill-Indja, hemm inċentivi biex tiġi delokalizzata l-produzzjoni tal-preforom u biex dawn jiġu impurtati mingħajr il-miżuri kumpensatorji fuq il-PET fl-Unjoni. Huwa rikonoxxut li sa ċertu punt hemm motivazzjoni ekonomika għaliex qiegħed iseħħ dan il-proċess. Madankollu, minħabba l-kost tat-trasport, id-delokalizzazzjoni x’aktarx li sseħħ biss f’distanzi limitati. B’mod ġenerali, l-allegat impatt negattiv tal-miżuri inkwistjoni fuq xi konvertituri għalhekk huwa kkunsidrat bħala wieħed marġinali.
(239)
Rigward l-impatt tal-prezz tal-PET fuq il-bottiljaturi, skont iċ-ċifri rrappurtati, il-PET huwa stmat li jirrappreżenta, fuq bażi medja peżata, 9 % tal-kostijiet totali tal-produzzjoni tax-xorb mhux alkoħoliku bbottiljat u 12 % tal-kostijiet totali tal-produzzjoni tal-ilma minerali bbottiljat. Dan juri li l-PET mhuwiex il-komponent prinċipali ta’ nefqa għall-industrija tal-ibbottiljar.
(240)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbiliet li l-PET kien il-materjal preferut, għalkemm mhux il-materjal esklussiv tal-ippakkjar, tal-bottiljaturi. Il-prodotti tal-PET kienu jirrappreżentaw 75 % tal-fatturat tal-bottiljaturi tal-ilma u 50 % tal-fatturat tal-produtturi ta’ xarbiet mhux alkoħoliċi. Barra dan, l-investigazzjoni wriet li l-kuntratti bejn bosta bottiljaturi kbar u l-produtturi tal-PET kienu bbażati fuq formula li biha l-prezz kien aġġustat biex jirrifletti l-varjazzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima għall-PET. Dan jikkonferma l-kontroll miżjud tal-bottiljaturi l-kbar, u għalhekk l-aktar rappreżentattivi, fuq il-marġini ta’ konverżjoni tal-produtturi tal-PET.
(241)
Wara l-iżvelar xi utenti tennew l-argument tagħhom li l-PET huwa komponent bażiku ta’ nefqa konvertituri, industriji tas-soft drinks u ilma bbottiljat u s-sejbiet f’dan ir-rigward ma kinux preċiżi u mhux ibbażati fuq id-dejta rapportata. Ta’ min jinnota li s-sitwazzjoni tal-konvertituri ġiet analizzata separatament u dan il-kumment huwa fil-każ tagħhom bla bażi (ara l-premessa (236) hawn fuq). Fir-rigward tal-valutazzjoni tas-sitwazzjoni tal-bottiljaturi huwa kkonfermat li l-proporzjonijiet tal-ispiża stabbiliti fl-investigazzjoni huma bbażati fuq iċ-ċifri rrappurtati mill-bottiljaturi li kkooperaw skont metodoloġija disponibbli lill-partijiet kollha. Il-proporzjonijiet stabbiliti tal-ispejjeż huma konformi mas-sejbiet ta’ investigazzjonijiet preċedenti dwar l-istess prodott ikkonċernat (14). L-argumenti tal-partijiet għalhekk tqiesu bħala li ma kinux sostanzjati.
(242)
Wara l-iżvelar xi utenti stqarrew li l-essenza tad-dejta speċifika tal-kumpanija u l-informazzjoni pprovduta minnhom ma kinitx rifless fl-analiżi tal-interess tal-Unjoni. Huwa kkonfermat li d-dejta intużat kif irrappurtat mill-utenti fit-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju. Il-metodoloġija tal-kalkolu kienet disponibbli għall-partijiet kollha konċernati. Fuq din il-bażi, l-asserzjoni ma ntlaqgħetx.
(243)
L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li abbażi tat-tnaqqis mistenni u/jew mixtieq tat-twaqqigħ fil-prezzijiet tal-PET li skont stima vverifikata mill-bottiljaturi infushom, jekk il-miżura tirriżulta fi tnaqqis negliġibbli tal-ispejjeż għall-bottiljaturi. Abbażi ta’ dawn l-istimi tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-PET u l-proporzjonijiet stabbiliti tal-kostijiet, it-tnaqqis rispettiv fil-kostijiet ġie kkalkulat fil-medda ta’ 0.3-0.7 % tal-kostijiet totali tal-utenti għall-attivitajiet tagħhom relatati mal-PET.
(244)
Wara l-iżvelar xi utenti kkontestaw din il-konklużjoni bl-argument li kull iffrankar fl-ispiża jkun sinifikanti. Xi utenti ressqu stimi ġodda fis-sottomissjonijiet tagħhom mingħajr ma provdew ebda evidenza ġdida. Wieħed irid jenfasizza li l-iffrankar prospettiv huma ta’ natura ipotetika, kif ġie ammess ukoll minn xi utenti stess. Fir-rigward tal-konvertituri, l-ebda kwantifikazzjoni ta’ tfaddil prospettiv ma tressqet għal dan is-segment. Fir-rigward tal-bottiljaturi, ġie meqjus li jekk l-allegat tnaqqis fil-prezz tal-PET jimmaterjalizza, fid-dawl tal-istruttura tal-ispejjeż tal-bottiljaturi, tfaddil ta’ bejn 0.3 %-0.7 % tal-ispejjeż totali ma jistax jitqies bħala ‘sinifikanti”. Peress li l-ebda evidenza ġdida ma kienet provduta, it-talba ġiet irrifjutata bħala li ma kinitx sostanzjata.
(245)
Intqal li xi produtturi tal-ilma bbottiljat għandhom vulnerabbiltajiet inererenti li joħorġu mir-rekwiżiti legali imposti biex l-ilma tas-sors jiġi bbottiljat fis-sors u l-volumi limitati tal-estrazzjoni. Is-settur qed jiġi ddominat mill-SMEs, fatt li għandu impatt fuq l-istruttura tal-kostijiet tal-kumpaniji inkwistjoni. Barra minn hekk, kienu osservati varjazzjonijiet fil-livelli tal-prezzijiet tal-prodotti finali bejn l-Istati Membri skont il-poter tal-akkwst tal-popolazzjoni lokali. Għal dawn ir-raġunijiet tqies li l-impatt ta’ tnaqqis eventwali fil-prezzijiet tal-PET, jekk jitneħħew il-miżuri, ikun aktar evidenti għal din il-parti tal-industrija tal-ibbottiljar.
6.2 Allegati primjum tal-prezzijiet u profitti tal-industrija tal-Unjoni
(246)
Xi partijiet allegaw l-eżistenza ta’ prezzijiet primjum u marġini primjum prattikati mill-produtturi tal-PET fl-Unjoni, u qalu li dawn huma l-oriġini taż-żidiet fil-prezzijiet fl-2011. Din l-istqarrija kienet ukoll appoġġata mill-paragun li sar bejn il-prezzijiet tal-PET u l-firxa fuq il-materja prima fl-Unjoni mas-sitwazzjoni fis-suq Asjatiku u fl-Istati Uniti. Ġie sostnut li din is-sitwazzjoni tirriżulta mill-akkumulazzjoni ta’ rimedji kummerċjali.
(247)
Għandu jiġi nnotat li ż-żieda fil-prezzijiet tal-PET fl-2011, kif ukoll it-tnaqqis tagħhom fl-2009, kien fenomenu dinji imbuttat mill-evoluzzjoni fil-prezzijiet tal-materja prima (ara l-premessa (155)). Id-dejta ppreżentata mill-partijiet uriet b’mod sistematiku korrelazzjoni mill-qrib ħafna bejn l-evoluzzjoni tal-prezzijiet tal-PET fl-Ewropa, l-Asja u l-USA. Madankollu, fil-fatt hemm differenzi fil-prezzijiet tal-PET madwar id-dinja li huma relatati ma’ diversi raġunijiet, b’mod partikolari l-istruttura speċifika tal-ispejjeż f’kull reġjun. Rigward l-argument dwar il-marġini primjum eżistenti fl-Unjoni, huwa nnotat li anki f’ċirkustanzi eċċezzjonali lejn l-aħħar tal-2010 u l-bidu tal-2011, l-industrija tal-Unjoni sempliċiment laħqet il-profittabilità kkunsidrata raġonevoli għal din it-tip ta’ industrija. Ma nstabet l-ebda evidenza ta’ profitt primjum. Għaldaqstant, l-argument dwar prezzijiet ‧primjum‧ u marġini ‧primjum‧ eżistenti fuq il-PET fl-Unjoni li huma dovuti għall-eżistenza tal-miżuri inkwistjoni, irid jiġi rifjutat.
(248)
Wara l-iżvelar, xi partijiet tennew l-argument tagħhom li l-prezzijiet fl-Unjoni kienu għoljin b’mod inġustifikabbli li jirrifletti l-impatt ta’ akkumulazzjoni ta’ miżuri anti-dumping li joperaw f’suq b’konċentrazzjoni fost il-produtturi tal-Unjoni, integrazzjoni vertikali u produzzjoni limitata li mhix kapaċi tissodisfa l-konsum. Intqal ukoll li d-dejta dwar il-prezzijiet uriet ukoll li prezzijiet ogħla fl-Unjoni mhumiex jirriflettu spejjeż ogħla tal-materja prima. Huwa innutat li l-argumenti dwar il-konċentrazzjoni, l-integrazzjoni vertikali u l-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni ġew indirizzati fil-premessi (207) u (259) rispettivament. Fir-rigward tal-impatt ddikjarat ta’ dawn il-fatturi fuq il-prezz tal-PET fl-Unjoni huwa mfakkar li l-iżvilupp tal-prezz tal-PET huwa kkawżat mill-prezz tal-materja prima li tammonta għal 90 % l-ispiża tal-PET (ara l-premessa (173) hawn fuq). Barra minn hekk, iż-żieda fil-prezzijiet tal-PET fl-2010/2011 kien fenomenu dinji (ara l-premessa (172) hawn fuq). L-argumenti tal-partijiet għalhekk tqiesu bħala li ma kinux sostanzjati.
(249)
Fir-rigward tal-argument dwar id-distakk bejn il-prezz tal-PET tal-Unjoni u l-prezzijiet fl-Asja u l-Istati Uniti, u barra s-sejbiet diġà mesmmija fil-premessa (244) hawn fuq, instab li d-differenza fil-prezzijiet bejn l-Istati Uniti u s-suq tal-Unjoni kienet volatili, iżda moderat. Il-prezzijiet tal-Unjoni ma kinux sistematikament ogħla kif iddikjarat. Is-suq tal-Asja u tal-Unjoni instabu li kienu differenti ħafna f’termini tal-istrutturi tal-ispejjeż marbuta b’mod partikolari mad-daqs tas-suq u ekonomiji ta’ skala, aċċess għall-materji primi u l-kapaċità. Għalhekk, it-tqabbil tal-prezzijiet medji bejn dawn iż-żewġt iswieq ma kienx sinifikanti. L-argument tal-partijiet injstab li ma kienx sostanzjat.
(250)
Barra minn hekk, xi partijiet sostnew li l-prezzijiet fl-Unjoni jirriflettu firxa ogħla fuq il-prezz tal-materja prima kif imqabbla mal-Istati Uniti jew l-Asja. Il-paraguni mal-firxa jsegwu l-istess loġika bħal paraguni fuq il-prezzijiet ta’ diversi swieq reġjonali bid-differenza li l-varjazzjonijiet fil-prezzijiet tal-materja prima bejn id-diversi swieq reġjonali huma kkunsidrati. Madankollu, id-differenzi strutturali eżistenti bejn is-swieq tista’ tiġġustifika d-differenza fil-konverżjoni tat-tariffi. Profitti straordinarji li saru mill-industrija tal-Unjoni bejn l-2010/2011 ġew spjegati fil-premessa (179) hawn fuq. Fl-ebda waħda minn dawn is-sitwazzjonijiet ma nstab li l-miżuri kellhom rwol. Għalhekk l-argument tal-partijiet ġie miċħud.
(251)
L-istess partijiet sostnew ukoll li l-akbar produttur fl-Unjoni jitlob prezzijiet ogħla fl-Unjoni milli fi swieq oħra u jirreġistra dħul ogħla fl-2010 fl-Unjoni milli bnadi oħra. F’dan il-kuntest, huwa kkunsidrat li huwa ekonomikament ġustifikabbli li kumpannija transnazzjonali jkollha strutturi tal-ispejjeż differenti u għalhekk prezzijiet differenti fuq swieq reġjonali differenti. Il-livelli ta’ profittabilità eċċezzjonali bejn l-2010/2011 ġew spjegati fil-premessa (179) hawn fuq. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument ġie rrifjutat.
6.3 Is-sitwazzjoni ekonomika tal-utenti u l-impatt dikjarat tal-miżuri
(252)
Affermazzjonijiet oħra saru fir-rigward tad-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-utenti, bħall-għeluq ta’ faċilitajiet u t-tnaqqis fl-impjiegi. Ġie allegat li dan kien ir-riżultat taż-żieda fil-prezzijiet tal-PET. Barra minn hekk, ġie sostnut li l-kompetittività tal-marki Ewropej ewlenin naqset ħafna billi l-esportazzjonijiet tagħhom f’pajjiżi terzi kienu f’kompetizzjoni diretta ma’ prodotti bbottiljati li jibbenefikaw minn PET bi prezzijiet internazzjonali.
(253)
Għandu jiġi nnotat li, fuq il-bażi tal-informazzjoni ppreżentata mill-utenti li kkooperaw, is-segment tal-utenti ma nstabx li kien qiegħed jagħmel it-telf minkejja li kien hemm tnaqqis fil-livell ġenerali tal-profittabilità fil-PIR. Il-marġni ta’ qligħ tal-industrija tal-utenti stabbilit fuq il-bażi tar-risposti għall-kwestjonarju skont il-metodoloġija disponibbli għall-partijiet kollha nstab li kien f’livell simili tal-qligħ stabbilit għall-industrija tal-Unjoni fil-PIR. Iż-żewġ kumpaniji (bottiljaturi) verifikati rrapportaw aktar espansjonijiet fil-volumi tal-produzzjoni u żiedu l-profittabilità matul il-perjodu kkunsidrat. Xi konvertituri nstabu joperaw b’marġini stretti, f’xi każijiet jiffaċċjaw diffikultajiet strutturali u finanzjarji. Madankollu, ma setgħet tiġi stabbilita l-ebda rabta diretta mal-miżuri fis-seħħ f’dan ir-rigward. Bl-istess mod, ċertu deterjorament fis-sitwazzjoni ekonomika tal-bottiljaturi kien marbut mal-pressjoni kkawżata fl-2011 miż-żieda f’daqqa fil-prezz tal-PET li ma setgħetx tiġi mgħoddija lill-bejjiegħa bl-imnut fir-riċessjoni ekonomika kurrenti. Madankollu, filwaqt li kien stabbilit li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-utenti ddeterjorat sa ċertu punt fl-2011, ir-rabta bejn id-deterjorament u l-eżistenza tal-miżuri ma kinitx murija, speċjalment minħabba li l-miżuri kienu fis-seħħ mill-2000.
(254)
Wara l-iżvelar xi partijiet ma qablux mal-konklużjoni li l-industrija tal-utenti ma kinitx tagħmel it-telf. Il-partijiet sostnew ukoll li l-marġini ta’ profitt tal-utenti kien iżjed baxx minn dak tal-industrija tal-Unjoni. Rigward il-valutazzjoni tal-profittabilità tal-industrija tal-utenti, l-informazzjoni miġbura mill-utenti li koperaw ikkontradixxiet din l-istqarrija. Il-metodoloġija kienet disponibbli għall-partijiet. Għalkemm xi utenti li kkooperaw setgħu kienu qed jagħmlu telf, l-industrija tal-utenti nstabet li kienet tagħmel profitt b’mod ġenerali. Fi kwalunkwe każ, jekk iż-żieda fil-prezzijiet tal-PET tinstab li tkun element wieħed li jaffettwa l-profitabbiltà tal-utenti, l-ebda rabta bejn il-miżuri u l-profitabbiltà tal-kumpaniji inkwistjoni ma kienet murija. F’dak li għandu x’jaqsam mat-tqabbil ta’ marġini ta’ profitt tal-utenti u l-industrija tal-Unjoni, din it-talba ma kinitx sostanzjata. Minħabba l-volatilità tal-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni (ara l-premessi (176) sa (179) hawn fuq), il-paragun bejn iż-żewġ segmenti ma kienx meqjus konklużiv. Fi kwalunkwe każ, iż-żewġ taqsimiet urew livelli ta’ profittabilità simili matul il-PIR (ara l-premessa (253). F’dan id-dawl, il-kummenti tal-partijiet ġew irrifjutati bħala li ma kinux sostanzjati.
(255)
Rigward l-allegat tnaqqis fil-kompetittività tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-ilma minerali/xorb mhux alkoħoliku bbottiljat tal-Unjoni, din l-affermazzjoni la kienet issostanzjata, u f’dan il-kuntest lanqas ma ntweriet rabta mal-eżistenza tal-miżuri fis-seħħ.
(256)
Wara l-iżvelar il-partijiet tennew li ż-żieda fil-prezzijiet tal-PET għandhom impatt negattiv fuq il-kompetittività tal-esportazzjonijiet tal-ilma bbottiljat. Huwa rikonoxxut li żieda fil-prezz tal-PET, fost affarijiet oħra, jista’ jkollha impatt negattiv fuq il-kompetittività tal-esportazzjonijiet ta’ l-ilma bbottiljat. Madankollu, peress li ma nstabet l-ebda rabta bejn żieda fil-prezz tal-PET u l-miżuri inkwistjoni, minħabba li l-prezzijiet tal-PET primarjament ġejjin mill-prezzijiet tal-materja prima, l-impatt sostnut tal-miżuri fuq il-kompetittività mnaqqsa ġie miċħud.
(257)
Fl-aħħar nett, rigward l-allegat effett tal-miżuri fuq l-impjiegi, l-investigazzjoni żvelat li t-telf ivverifikat tal-impjiegi tal-industrija tal-utenti kien marbut prinċipalment maż-żieda fil-produttività u fl-effiċjenza u parti kienet tirrigwarda t-tnaqqis fil-persunal temporanju.
(258)
Wara l-iżvelar xi partijiet ikkontestaw din is-sejba fuq il-bażi li ma tirriflettix is-sitwazzjoni tas-settur kollu kemm hu. Minbarra s-sejbiet deskritti fil-premessa (254) hawn fuq, huwa osservat li impjiegi totali rrappurtati mill-konvertituri żdiedu b’mod sinifikanti u ħadd kinnhom ma rrappurta telf ta’ impjiegi. Il-bottiljaturi sostnew telf ta’ impjiegi bħala riżultat ta’ żieda fil-prezz tal-PET. Madankollu, peress li ż-żieda fil-prezz tal-PET kienet fenomenu dinji, ma ġiet stabbilita l-ebda rabta bejn it-telf ta’ impjiegi u l-miżuri. Barra minn hekk, 90 % tat-telf tal-impjiegi rrappurtati mit-tweġibiet tal-utenti għall-kwestjonarju kienu kkonċentrati fuq tliet kumpaniji. Waħda minnhom, utent ivverifikat li jirrappreżenta parti sostanzjali tat-telf ta’ impjiegi rapportat, żied sostanzjalment il-volumi tiegħu matul il-perjodu kkunsidrat u dan it-telf huwa għalhekk assoċjat mal-gwadanji fil-produttività. Rigward iż-żewġ kumpanniji li baqa’, dawn instabu li għandhom marġini tal-profittabilità fost l-ogħla tal-partijiet li kkooperaw fis-segment tagħhom u ‘l fuq mill-profitt immirat tal-industrija tal-Unjoni f’dan il-każ. Għalhekk dawk l-affermazzjonijiet ġew miċħuda.
6.4 Argumenti oħra
(259)
Wara l-iżvelar xi partijiet argumentaw li l-produtturi tal-Unjoni ma għandhomx biżżejjed kapaċitajiet biex ilaħħqu mad-domanda eżistenti. Ta’ min jinnota li l-industrija tal-Unjoni ħadmet b’86 % tal-kapaċità ta’ produzzjoni tagħha fil-PIR u għandha biżżejjed kapaċità ta’ riżerva biex tkopri l-konsum domestiku totali ta’ PET. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra kemm bil-miżuri kif ukoll mingħajrhom ikomplu jseħħu u għandhom it-tendenza li jiżdiedu. Barra minn hekk, il-miżuri attwali skadew fil-każ tal-Korea t’Isfel u jitneħħew għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Malasja u l-Indoneżja. Barra minn hekk, l-industrija tar-riċiklaġġ tal-PET tista’ tikkostitwixxi sors ulterjuri ta’ PET biex tkopri d-domanda domestika fl-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, il-problemi allegati ffaċċjati mill-utenti minħabba allegat nuqqas ta’ produzzjoni fl-Unjoni ma tqisx li kienu sostanzjati.
(260)
Wara l-iżvelar xi utenti stqarrew li l-analiżi ma kinitx tindirizza l-impatt negattiv dikjarat tal-akkumulazzjoni tal-miżuri fuq il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni. Bħala tweġiba għal dan l-argument, huwa nnutat li l-miżuri kumpensatorji sempliċiment jirrimedjaw għall-effett ta’ ħsara tas-sussidji stabbiliti. L-eżistenza tal-allegat effett ‘akkumulat’ ma kinitx pruvata. Għall-kuntrarju, minkejja l-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi b’miżuri għadhom iseħħu u l-volumi tagħhom żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet minn pajjiżi li ma għandhom l-ebda miżuri huma disponibbli b’xejra li qed tikber u f’volumi sostanzjali. Il-kumment tal-parti kien għalhekk miċħud.
7. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(261)
Biex wieħed jikkonkludi, huwa mistenni li l-estensjoni tal-miżuri kompensatorji fuq l-importazzjonijiet mill-Indja tipprovdi opportunità għall-industrija tal-Unjoni biex ittejjeb is-sitwazzjoni ekonomika tagħha u tikkapitalizza fuq l-investimenti u r-ristrutturar li saru f’dawn l-aħħar snin.
(262)
Huwa kkunsidrat ukoll li t-titjib fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni tista’ tkun fl-interess ukoll tal-produtturi tal-PTA u, sa ċertu punt anqas, tal-produtturi tal-MEG fl-Unjoni.
(263)
Is-sitwazzjoni ekonomika tal-utenti marret għall-agħar mill-aħħar reviżjoni u b’mod partikolari l-produtturi ż-żgħar tal-ilma tal-fliexken instab, fost raġunijiet oħra, li kienu affettwati ħażin, speċjalment jidher, miż-żieda riċenti fil-prezz tal-PET billi ma setgħux jgħadduha lill-bejjiegħa bl-imnut fil-klima ekonomika preżenti. Madankollu, l-iżviluppi eċċezzjonali tal-2011 fil-prezzijiet u l-marġini nstab li kienu fenomenu globali misjuq prinċipalment miż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima. Għalhekk, l-allegazzjonijiet dwar prezzijiet ‧primjum‧ u marġini ‧primjum‧ eżistenti marbuta mal-eżistenza tal-miżuri inkwistjoni nstab li ma kinux ġustifikati. Fl-istess ħin, is-suq tal-Unjoni għadu suq miftuħ b’sorsi alternattivi eżistenti ta’ provvista minn pajjiżi terzi oħra mingħajr l-ebda miżuri.
(264)
F’dan l-isfond, ma ntweriet l-ebda rabta diretta bejn iż-żieda fil-prezzijiet tal-PET u l-miżuri eżistenti. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-konvertituri nstabet li kienet stabbli minkejja l-miżuri fis-seħħ. Il-piż tal-PET fil-kost totali tal-bottiljaturi nstab li kien limitat. Barra minn hekk, ma ġiet murija ebda rabta bejn il-varjazzjonijiet fil-prezz tal-PET u l-miżuri. Għal dawn ir-raġunijiet, il-miżuri ma nstabux li għandhom effett sproporzjonati fuq l-utenti.
(265)
Fid-dawl tal-fatturi kollha spjegati hawn fuq, ma tistax tintlaħaq konklużjoni ċara li mhux fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri kumpensatorji preżenti.
H. MIŻURI KUMPENSATORJI
(266)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet kollha li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Huma ngħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara din id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-konsiderazzjoni dovuta fejn kien meħtieġ.
(267)
Fuq il-bażi tal-analiżijiet ta’ hawn fuq, il-miżuri kumpensatorji applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ PET li joriġina mill-Indja għandhom jinżammu f’konformità mal-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku. Huwa mfakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu minn dazji speċifiċi.
(268)
Ir-rati tad-dazju kumpensatorju tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat magħmul minn dawn il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1(2) ta’ dan ir-Regolament b’isimha u l-indirizz tagħha, inklużi entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata ta’ dazju applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħra kollha’.
(269)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju kumpensatorju individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament imbagħad jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jgawdu minn rati ta’ dazju individwali.
(270)
Sabiex jiġi assigurat infurzar xieraq tad-dazju kumpensatorju, il-livell tad-dazju residwu m’għandux japplika biss għall-esportaturi li ma kkooperawx iżda għandu japplika wkoll għal dawk il-kumpaniji li ma kellhomx esportazzjonijiet matul il-PIR. Madankollu, dawn il-kumpaniji tal-aħħar huma mistiedna, meta jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-Artikolu 20 tar-Regolament bażiku, sabiex jippreżentaw talba għal reviżjoni skont dak l-Artikolu sabiex is-sitwazzjoni tagħhom tiġi eżaminata individwalment,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju kumpensatorju definittiv huwa b’dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ polietilentereftalatli b’numru ta’ viskożità ta’ 78 ml/g jew ogħla, skont l-istandard ISO 1628-5, li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 3907 60 20 u li joriġina mill-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju kumpensatorju definittiv applikabbli għall-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju kumpensatorju
(EUR/tunnellata)
Kodiċi TARIC addizzjonali
L-Indja
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
L-Indja
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
L-Indja
Senpet Ltd
22,0
A183
L-Indja
Futura Poliesters Ltd
0
A184
L-Indja
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
L-Indja
All other companies
69,4
A999
3. F’każijiet fejn il-prodotti tkun saritilhom il-ħsara qabel ma jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni libera, il-prezz attwalment imħallas jew li jkun irid jitħallas jiġi maqsum għall-istabbiliment tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta' Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi il-Kodiċi Doganali Komunitarju (15), l-ammont ta’ dazju kumpensatorju, ikkalkulat fuq il-bażi tal-ammonti stabbiliti hawn fuq, għandu jitnaqqas b’perċentwal li jikkorrispondi mat-tqassim tal-prezz attwalment imħallas jew li jkun irid jitħallas.
4. Minkejja l-paragrafi 1 u 2, id-dazju kumpensatorju definittiv m’għandux japplika għal importazzjonijiet maħruġa għaċ-ċirkolazzjoni libera skont l-Artikolu 2.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ fir-rigward tad-dazji doganali.
Artikolu 2
1. L-importazzjonijiet għandhom ikunu eżentati mid-dazji kumpensatorji imposti mill-Artikolu 1 sakemm huma prodotti u esportati direttament (jiġifieri fatturati u mibgħuta bil-baħar) lil kumpanija li taġixxi bħala importatur fl-Unjoni mill-kumpaniji li l-ismijiet tagħhom huma elenkati fid-Deċiżjoni 2000/745/KE, kif emendata minn żmien għal żmien, dikjarata taħt il-kodiċi TARIC addizzjonali adatt u li l-kundizzjonijiet tal-paragrafu 2 ikunu sodisfatti.
2. Meta tiġi ppreżentata t-talba għar-rilaxx fiċ-ċirkolazzjoni libera, l-eżenzjoni mid-dazji għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni ta’ Fattura ta’ Impenn valida lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istat Membru kkonċernat, maħruġa mill-kumpaniji esportaturi li mingħandhom ikunu aċċettati impenji, li jkun fiha l-elementi essenzjali elenkati fl-Anness. L-eżenzjoni mid-dazju għandha tkun kondizzjonali wkoll fuq il-fatt li l-prodotti ddikjarati u ppreżentati lid-dwana jkunu jaqblu eżatt mad-deskrizzjoni fuq il-Fattura ta’ Impenn.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta’ Mejju 2013.