ROZHODNUTÍ RADY 2014/129/SZBP
ze dne 10. března 2014
o podpoře evropské sítě nezávislých analytických středisek pro nešíření na podporu provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie EU proti šíření“), jejíž kapitola III obsahuje výčet opatření k boji proti tomuto šíření, jež je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích.
(2)
Unie strategii EU proti šíření aktivně provádí a uplatňuje opatření uvedená v kapitole III této strategie, jako je vytváření nezbytných struktur v rámci Unie.
(3)
Rada přijala dne 8. prosince 2008 závěry a dokument nazvaný „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“ (dále jen „nové pokyny pro činnost“), kde se uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení i nadále představuje jedno z největších ohrožení bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP).
(4)
Rada v nových pokynech pro činnost vyzývá svá příslušná složení a orgány, Komisi, další orgány a členské státy, aby v návaznosti na tento dokument přijaly konkrétní opatření.
(5)
V nových pokynech pro činnost Rada zdůrazňuje, že činnost Unie zaměřená na předcházení šíření by mohla využívat podpory sítě nevládních subjektů pro nešíření, ve které by byly sdruženy instituce zabývající se zahraniční politikou a výzkumná střediska specializovaná na strategické oblasti politik Unie a která by současně vycházela z již existujících užitečných sítí. Tato síť by se mohla rozšířit o instituce ve třetích zemích, se kterými Unie vede konkrétní jednání v souvislosti s nešířením.
(6)
Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva do nich a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie EU SALW“), která stanoví pokyny pro činnost Unie v oblasti ručních palných a lehkých zbraní. Podle strategie EU SALW představují nedovolené obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem pro ně a jejich nadměrné hromadění vážné ohrožení mezinárodního míru a bezpečnosti.
(7)
Mezi cíle stanovené ve strategii EU SALW patří potřeba podporovat účinný multilateralismus za účelem vytvoření mezinárodních a regionálních mechanismů a mechanismů uvnitř EU a jejích členských států, jež budou zaměřeny proti dodávání a destabilizujícímu šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně.
(8)
Dne 26. července 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/430/SZBP (1), kterým zřídila evropskou síť nezávislých analytických středisek pro nešíření na podporu provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení a stanovila, že technické provádění rozhodnutí bude provádět konsorcium Evropské unie pro nešíření (dále jen „konsorcium“).
(9)
Výběr konsorcia jakožto jediného příjemce grantu je v tomto případě oprávněné, neboť Unie bude za podpory svých členských států pokračovat v přínosné spolupráci se sítí evropských analytických středisek, která přispívá ke zřízení společné evropské kultury nešíření a odzbrojení, a zároveň napomáhá Unii při formulování politiky v této oblasti a zvyšuje viditelnost Unie. Vzhledem k samotné povaze konsorcia, které vzniklo z podnětu Unie a je zcela závislé na její podpoře, je třeba v tomto případě poskytnout 100 % financování. Konsorcium nemá žádné nezávislé finanční zdroje nebo oprávnění získávat jiné finanční prostředky. Vedle čtyř řídících analytických středisek vytvořilo konsorcium rovněž síť zahrnující více než 60 analytických a výzkumných středisek, a kombinuje tak téměř veškeré odborné znalosti z nevládních kruhů v Unii.
(10)
Konsorcium dosud uspořádalo dva odborné semináře Unie v Bruselu v květnu 2011 a v červnu 2013 a dvě významné mezinárodní konference o nešíření v Bruselu v únoru 2012 a na přelomu září a října 2013; na internetových stránkách konsorcia bylo dále zveřejněno celkem 31 politických dokumentů věnovaných dané problematice. Provoz těchto stránek byl zahájen na jaře roku 2011 a od té doby jsou pravidelně aktualizovány, kromě jiného zveřejňováním dvouměsíčního elektronického věstníku: nonproliferation.eu. Do konsorcia vstoupilo od jeho vzniku více než 60 evropských nezávislých analytických středisek.
(11)
Rozhodnutími 2010/799/SZBP (2) a 2012/422/SZBP (3) bylo konsorcium pověřeno uspořádáním dvou seminářů o přispění k procesu budování důvěry a na podporu procesu vedoucího k vytvoření zóny bez jaderných zbraní a všech dalších zbraní hromadného ničení na Blízkém východě, které se konaly v Bruselu v červenci 2011 a v listopadu 2012. ( Dále bylo konsorcium rozhodnutím 2013/43/SZBP (4) pověřeno organizací dvou uzavřených seminářů na podporu úspěšného dokončení jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi na konferenci OSN v březnu 2013.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Za účelem přispění k lepšímu provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení, která je založena na zásadách účinného multilateralismu, prevence a spolupráce se třetími zeměmi, se propagace a podpora činností evropské sítě nezávislých analytických středisek („think tanks“) v oblasti nešíření prodlužuje o tři roky s těmito cíli:
a)
podpořit politický dialog týkající se bezpečnosti a dlouhodobé diskuse ohledně opatření zaměřených na boj proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů, přičemž tyto diskuse by byly vedeny v rámci občanské společnosti, a zejména mezi odborníky a výzkumnými a akademickými pracovníky;
b)
poskytnout příslušným pracovním skupinám Rady příležitost konzultovat uvedenou síť v otázkách týkajících se nešíření a poskytnout zástupcům členských států příležitost zúčastnit se zasedání subjektů tvořících tuto síť;
c)
fungovat jako užitečný mezistupeň pro činnost Unie a mezinárodního společenství v oblasti nešíření, zejména poskytováním zpráv nebo doporučení zástupcům vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“);
d)
přispívat ke zvyšování povědomí třetích zemí o výzvách týkajících se šíření a o potřebě spolupracovat s Unií i v rámci s mnohostranných fór, zejména Organizace spojených národů, za účelem předcházení programům šíření, které jsou zdrojem celosvětového znepokojení, odrazování od nich, jejich zastavení a pokud možno odstranění;
e)
přispívat k rozvoji odborných znalostí a institucionální kapacity, pokud jde o otázky nešíření a odzbrojení, v analytických centrech a vládních orgánech v Unii a třetích zemí.
2. Vzhledem ke strategii EU SALW není rozsah činností evropské sítě nezávislých analytických středisek v oblasti nešíření omezen na otázky související s hrozbami, které představují šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosiče, ale týká se rovněž otázek souvisejících s konvenčními zbraněmi včetně ručních palných a lehkých zbraní. V důsledku zahrnutí otázek týkajících se konvenčních zbraní do oblasti činnosti sítě vznikne výtečný nástroj pro dialog a doporučení ohledně činnosti Unie v této oblasti, v rámci provádění strategie EU SALW a politiky Unie pro konvenční zbraně.
3. V této souvislosti se projekty podporované Unií budou vztahovat na tyto konkrétní činnosti:
a)
poskytování prostředků pro uspořádání tří výročních poradních zasedání a až sedmi ad hoc seminářů pro odborníky a provozovatele věnované plnému rozsahu otázek nešíření a odzbrojení, zahrnující jak nekonvenční tak i konvenční zbraně, s cílem předkládat zprávy nebo doporučení zástupcům vysokého představitele;
b)
zřízení asistenční služby v rámci konsorcia za účelem poskytování ad hoc odborného poradenství ohledně otázek týkajících se plného rozsahu problematiky nešíření a odzbrojení, zahrnujícího jak konvenční tak i nekonvenční zbraně tak, aby odpovědi byly poskytovány do dvou týdnů;
c)
poskytování prostředků pro uspořádání tří významných výročních konferencí se třetími zeměmi a s občanskou společností o nešíření a odzbrojení, s cílem mezinárodně propagovat strategii EU pro nešíření a strategii EU SALW, jakož i úlohy orgánů Unie a analytických středisek v Unii v této oblasti, s cílem zvýšit viditelnost politik Unie v této oblasti a předkládat zprávy nebo doporučení zástupcům vysokého představitele;
d)
poskytování prostředků pro správu a rozvoj internetové platformy zaměřené na zprostředkovávání kontaktů a podporování dialogu v oblasti výzkumu v rámci sítě analytických středisek analyzujících otázky týkající se zamezení šíření zbraní hromadného šíření a konvenčních zbraní, včetně ručních palných a lehkých zbraní, jakož i vzdělávání nové generace odborníků na otázky nešíření a odzbrojení;
e)
poskytování prostředků na zvyšování povědomí a vyvinutí odbornosti a institucionální kapacity v rámci analytických středisek a vládních orgánů v Unii a ve třetích zemích;
f)
řešení témat navržených třetími zeměmi a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) v rámci celkových výzkumných činností konsorcia.
Podrobný popis těchto projektů je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel.
2. Technickým prováděním projektů týkajících se činností uvedených v čl. 1 odst. 3 se pověřuje konsorcium EU pro nešíření tvořené La Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), The Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), The International Institute for Strategic Studies (IISS) a The Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI). Konsorcium plní tento úkol na odpovědnost vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s konsorciem nezbytná ujednání.
3. Členské státy a ESVČ navrhnou priority a témata zvláštního zájmu pro posouzení v rámci výzkumných programů konsorcia, jež budou v souladu s politikami Unie předmětem pracovních dokumentů a seminářů.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektů týkajících se činností uvedených v čl. 1 odst. 3 činí 3 600 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře finanční dohodu s konsorciem. Tato dohoda musí obsahovat ustanovení, že konsorcium zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovaných konsorciem. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise podává zprávy o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 3.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Pozbývá platnosti 36 měsíců ode dne uzavření finanční dohody uvedené v čl. 3 odst. 3.
Pozbývá však platnosti šest měsíců od svého vstupu v platnost, nebude-li této lhůtě uzavřena uvedená finanční dohoda.
V Bruselu dne 10. března 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2014/129/PESK
tal-10 ta’ Marzu 2014
li tippromwovi n-netwerk Ewropew ta' gruppi ta' riflessjoni indipendenti dwar in-nonproliferazzjoni b'appoġġ għall-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE kontra l-Proliferazzjoni tal-Armi ta' Qerda Massiva
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 26(2) u 31(1) tiegħu,
Billi:
(1)
Fit-12 ta’ Diċembru 2003, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija tal-UE kontra l-Proliferazzjoni tal-Armi ta’ Qerda Massiva (minn issa msejħa “l-Istrateġija tal-UE għan-Nonproliferazzjoni tal-AQM”), li l-Kapitolu III tagħha fih lista ta’ miżuri li jridu jittieħdu kemm fl-Unjoni kif ukoll f’pajjiżi terzi biex tiġi miġġielda tali proliferazzjoni.
(2)
L-Unjoni qed timplimenta l-Istrateġija tal-UE għan-Nonproliferazzjoni tal-AQM b’mod attiv u qed tagħti effett lill-miżuri elenkati fil-Kapitolu III tagħha, bħall-iżvilupp tal-istrutturi meħtieġa fl-Unjoni.
(3)
Fit-8 ta’ Diċembru 2008, il-Kunsill adotta l-Konklużjonijiet tiegħu u dokument intitolat “Linji ta’ azzjoni ġodda mill-Unjoni Ewropea fil-ġlieda kontra l-Proliferazzjoni tal-Armi ta’ Qerda Massiva u s-sistemi ta’ kunsinna tagħhom” (minn issa “Linji ta’ Azzjoni Ġodda”) li jiddikjara li l-proliferazzjoni tal-AQM tkompli tikkostitwixxi waħda mill-akbar sfidi għas-sigurtà u li l-politika tan-nonproliferazzjoni tikkostitwixxi parti essenzjali mill-Politika Estera u ta’ Sigurtà Komuni (PESK).
(4)
Fil-Linji ta’ Azzjoni Ġodda, il-Kunsill jappella lill-formazzjonijiet u lill-korpi kompetenti tal-Kunsill, lill-Kummissjoni, lil istituzzjonijiet oħra u lill-Istati Membri biex jagħtu segwitu konkret lil dak id-dokument.
(5)
Fil-Linji ta’ Azzjoni Ġodda, il-Kunsill jenfasizza li l-azzjoni tal-Unjoni biex tiġi evitata l-proliferazzjoni tista’ tibbenefika mill-appoġġ ipprovdut minn netwerk għan-nonproliferazzjoni mhux governattiv, li jlaqqa’ flimkien lill-istituzzjonijiet ta’ politika estera u ċ-ċentri ta’ riċerka li jispeċjalizzaw fl-oqsma strateġiċi tal-Unjoni waqt li jibni fuq netwerks utli li diġà jeżistu. Tali netwerk jista’ jiġi estiż għal istituzzjonijiet f’pajjiżi terzi li magħhom l-Unjoni qed twettaq djalogi speċifiċi b’rabta man-nonproliferazzjoni.
(6)
Fil-15 u s-16 ta’ Diċembru 2005, il-Kunsill Ewropew adotta Strateġija tal-UE għall-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni illeċita u t-traffikar ta’ armi ħfief u ta’ kalibru żgħir (SALW) u l-munizzjon tagħhom (minn issa “l-Istrateġija tal-UE dwar is-SALW”) li tistabbilixxi linji gwida għal azzjoni tal-Unjoni fil-qasam tal-armi ħfief u ta’ kalibru żgħir (SALW). L-Istrateġija tal-UE dwar is-SALW tqis li l-akkumulazzjoni u t-traffikar tas-SALW u l-munizzjon tagħhom jippreżentaw theddida serja għall-paċi u s-sigurtà internazzjonali.
(7)
L-Istrateġija tal-UE dwar is-SALW tidentifika fost l-objettivi tagħha l-ħtieġa li jitrawwem multilateraliżmu effettiv biex jissawru mekkaniżmi, sew jekk internazzjonali, reġjonali jew fl-Unjoni u l-Istati Membri tagħha, fil-ġlieda kontra l-provvista u t-tixrid destabbilizzanti tas-SALW u l-munizzjon tagħhom.
(8)
Fis-26 ta' Lulju 2010, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/430/PESK (1) li stabbilixxiet in-netwerk Ewropew ta’ gruppi ta’ riflessjoni indipendenti dwar in-nonproliferazzjoni u stipulat li l-implimentazzjoni teknika ta' dik id-Deċiżjoni għandha titwettaq mill-Konsorzju tal-UE għan-Nonproliferazzjoni (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ il-“Konsorzju”).
(9)
L-għażla tal-Konsorzju bħala l-uniku benefiċjarju ta' għotja ta' flus f'dan il-każ hija ġustifikata minħabba r-rieda l-tal-Unjoni, kif appoġġata mill-Istati Membri, li tkompli kooperazzjoni produttiva ma' netwerk ta' gruppi ta’ riflessjoni Ewropej li qed jikkontribwixxi għall-ħolqien ta' kultura Ewropea komuni marbuta man-nonproliferazzjoni u d-diżarm, kif ukoll li qed jgħin lill-Unjoni tiżviluppa u ssawwar il-politika tagħha f'dawn l-oqsma u żżid il-viżibbiltà tal-Unjoni. In-natura stess tal-Konsorzju, li jaf l-eżistenza tiegħu lill-Unjoni u li jiddependi kompletament fuq l-appoġġ tal-Unjoni jirrendi neċessarju finanzjament ta' 100 %, f'dan il-każ. Il-Konsorzju m'għandu l-ebda riżorsi finanzjarji indipendenti jew awtorità legali li jiġbor aktar fondi, Barra minn hekk, il-Konsorzju stabilixxa, minbarra l-erba' gruppi ta' riflessjoni amministrattivi, network li jgħaqqad aktar minn 60 grupp ta' riflessjoni u ċentri ta' riċerka li jikkombinaw kważi l-għarfien espert mhux governattiv kollu fl-Unjoni.
(10)
S'issa, il-Konsorzju organizza żewġ seminars ta' esperti tal-Unjoni, fi Brussell f'Mejju 2011 u f'Ġunju 2013, u żewġ konferenzi internazzjonali ewlenin dwar in-nonproliferazzjoni, fi Brussell fi Frar 2012 u f'Settembru/Ottubru 2013, barra li kellu 31 dokument ta' politika dwar is-suġġett ippubblikati fuq is-sit tal-internet tiegħu. Is-sit tal-internet tnieda fir-Rebbiegħa 2011 u ġie aġġornat regolarment minn dakinhar, fost l-oħrajn permezz tal-pubblikazzjoni ta' fuljett elettroniku ta' kull xahrejn: nonproliferation.eu. Aktar minn 60 grupp ta' riflessjoni indipendenti Ewropew issieħeb fil-Konsorzju mill-bidu tiegħu.
(11)
Permezz ta' Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2010/799/PESK (2) u 2012/422/PESK (3), il-Konsorzju ġie inkarigat ukoll bl-organizzazzjoni ta' żewġ seminars biex jiġi promoss il-bini ta' fiduċja u b'appoġġ għal proċess bil-għan li jistabbilixxi żona ħielsa mill-AQM u mezzi ta' konsenja fil-Lvant Nofsani, li saru fi Brussell f'Lulju 2011 u Novembru 2012. Barra dan, permezz ta' Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/43/PESK (4), il-Konsorzju ġie inkarigat bl-organizzazzjoni ta' żewġ seminars magħluqa għall-faċilitazzjoni tal-konklużjoni b'suċċess tan-negozjati ta' Trattat dwar il-Kummerċ fl-Armi fil-Konferenza tan-NU ta' Marzu 2013,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Għall-finijiet ta’ kontribut għall-implimentazzjoni mtejba tal-Istrateġija tal-UE għan-Nonproliferazzjoni tal-AQM, li hija bbażata fuq il-prinċipji ta’ multilateraliżmu, prevenzjoni u kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi, il-promozzjoni u l-appoġġ kontinwu tal-attivitajiet tan-netwerk Ewropew ta' gruppi ta’ riflessjoni indipendenti dwar in-nonproliferazzjoni huma b'dan estiżi għal tliet snin biex jiġu segwiti l-objettivi li ġejjin:
(a)
l-inkoraġġiment ta’ djalogu politiku u dak relatat mas-sigurtà u d-diskussjoni fuq perijodu fit-tul dwar miżuri li jiġġieldu l-proliferazzjoni tal-AQM u s-sistemi ta’ kunsinna tagħhom fis-soċjetajiet ċivili, u b’mod aktar partikolari fost l-esperti, ir-riċerkaturi u l-akkademiċi;
(b)
il-provvediment għal dawk li jipparteċipaw fil-korpi preparatorji rilevanti tal-Kunsill bl-opportunità li jikkonsultaw in-netwerk dwar kwistjonijiet relatati man-nonproliferazzjoni u biex jippermettu lir-rappreżentanti tal-Istati Membri jipparteċipaw fil-laqgħat tan-netwerk;
(c)
il-kostituzzjoni ta’ pass ’il quddiem siewi fl-azzjoni ta’ nonproliferazzjoni mill-Unjoni u l-komunità internazzjonali, b’mod partikolari bil-provvediment ta’ rapporti u/jew rakkomandazzjonijiet lir-rappreżentanti tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ);
(d)
il-kontribut għal aktar sensibilizzazzjoni ta’ pajjiżi terzi dwar l-isfidi tal-proliferazzjoni u tal-ħtieġa li jaħdmu f’kooperazzjoni mal-Unjoni u fil-kuntest ta’ fora multilaterali, b’mod partikolari n-Nazzjonijiet Uniti, sabiex jiġu evitati, skoraġġuti, imwaqqfa u fejn possibbli eliminati programmi ta’ proliferazzjoni li jippreokkupaw id-dinja kollha;
(e)
il-kontribut għall-iżvilupp tal-għarfien espert u l-ħila istituzzjonali fi kwistjonijiet ta' nonproliferazzjoni u diżarm fi gruppi ta' riflessjoni u gvernijiet fl-Unjoni u pajjiżi terzi.
2. Fid-dawl tal-Istrateġija tal-UE dwar is-SALW, il-kamp ta’ applikazzjoni tal-attivitajiet tan-netwerk Ewropew ta’ gruppi ta’ riflessjoni indipendenti dwar in-nonproliferazzjoni m’għandux ikun limitat għall-indirizzar ta’ kwistjonijiet relatati mat-theddid ippreżentat mill-proliferazzjoni tal-AQM u s-sistema ta' kunsenja tagħhom, iżda għandu jkopri wkoll kwistjonijiet relatati ma’ armi konvenzjonali inklużi s-SALW. L-inklużjoni ta’ kwistjonijiet dwar armi konvenzjonali fil-qasam tal-attività tan-netwerk ser joffri għodda eċċezzjonali għad-djalogu u rakkomandazzjoni għal azzjoni tal-Unjoni f’dan il-qasam fil-qafas tal-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE dwar is-SALW u l-politika tal-Unjoni dwar l-armi konvenzjonali.
3. F’dan il-kuntest, il-proġetti li jridu jiġu appoġġati mill-Unjoni għandhom ikopru l-attivitajiet speċifiċi li ġejjin:
(a)
il-provvediment ta' mezzi għall-organizzazzjoni ta' tliet laqgħat konsultattivi annwali u sa seba' seminars ad hoc għal esperti u prattikanti dwar il-firxa sħiħa ta' kwistjonijiet ta' nonproliferazzjoni u diżarm li jkopru kemm armi konvenzjonali kif ukoll dawk li mhumiex, bil-ħsieb li jitressqu rapporti u/jew rakkomandazzonijiet quddiem ir-rappreżentanti tar-RGħ;
(b)
il-ħolqien ta' Faċilità tal-Għoti ta' Assistenza fil-Konsorzju, biex tagħti għarfien espert ad hoc dwar mistoqsijiet li jirrigwardaw il-firxa sħiħa ta' kwistjonijiet ta' nonproliferazzjoni u diżarm li jkopru armi konvenzjonali u mhux konvenzjonali, għal tweġibiet f'perijodu ta' ġimagħtejn;
(c)
il-provvediment ta' mezzi biex isiru tliet konferenzi prinċipali annwali ma' pajjiżi terzi u mas-soċjetà ċivili dwar in-nonproliferazzjoni u d-diżarm biex jippromwovu internazzjonalment l-Istrateġija tal-UE għan-Nonproliferazzjoni tal-AQM u l-Istrateġija tal-UE għas-SALW, u r-rwol, f'dan il-qasam, tal-istituzzjonijiet tal-Unjoni u l-gruppi ta' riflessjoni fl-Unjoni, bil-ħsieb li tiżdied il-viżibbiltà tal-politika tal-Unjoni f'dan il-qasam u li jitressqu rapporti u/jew rakkomandazzjonijiet quddiem ir-rappreżentanti tar-RGħ;
(d)
il-provvediment tal-mezzi għall-ġestjoni u l-iżvilupp ta' pjattaforma fuq l-Internet biex jiġu ffaċilitati l-kuntatti u jitrawwem djalogu ta’ riċerka fost in-netwerk tal-gruppi ta’ riflessjoni li janalizzaw kwistjonijiet marbuta mal-prevenzjoni tal-proliferazzjoni tal-AQM u armi konvenzjonali, fosthom is-SALW, kif ukoll għall-edukazzjoni ta' ġenerazzjoni ġdida ta' esperti dwar in-nonproliferazzjoni u d-diżarm;
(e)
il-provvediment ta' mezzi biex titqajjem kuxjenza u jiġi żviluppat għarfien espert u ħila istituzzjonali fil-qasam tan-nonproliferazzjoni fi gruppi ta' riflessjoni u gvernijiet fl-Unjoni u pajjiżi terzi;
(f)
l-indirizzar ta' suġġetti proposti mill-Istati Membri u s-Servizz Ewropew ta’ Azzjoni Esterna (SEAE) fl-attivitajiet ġenerali ta' riċerka tal-Konsorzju.
Deskrizzjoni dettaljata tal-proġetti tinsab fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir- RGħ għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-proġetti li jkopru l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(3) għandha titwettaq mill- Konsorzju tal-UE għan-Nonproliferazzjoni ibbażat fuq la Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), the Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), the International Institute for Strategic Studies (IISS) u Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI). Il-Konsorzju għandu jwettaq dan il-kompitu taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal din il-fini, ir-RGħ għandu jidħol għall-arranġamenti meħtieġa mal-Konsorzju.
3. L-Istati Membri u s-SEAE għandu jipproponu prijoritajiet u suġġetti ta' interess speċifiku għall-valutazzjoni fil-programmi ta' riċerka tal-Konsorzju, li għandhom jiġu indirizzati f'dokumenti ta' ħidma u seminars, f'konformità mal-politika tal-Unjoni.
Artikolu 3
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-proġetti li jkopru l-attivitajiet imsemmijin fl-Artikolu 1(3) għandu jkun ta’ EUR3 600 000.
2. In-nefqa ffinanzjata mill-ammont imniżżel fil-paragrafu 1 għandha tkun amministrata skont il-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-amministrazzjoni korretta tan-nefqa msemmija fil-paragrafu 1. Għal din il-fini, hija għandha tikkonkludi ftehim ta’ finanzjament mal-Konsorzju. Il-ftehim għandu jistipula li l-Konsorzju għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni, adatta skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista’ jkun wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill bi kwalunkwe diffikultà f’dak il-proċess u bid-data tal-konklużjoni tal-ftehim.
Artikolu 4
1. Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni fuq il-bażi ta’ rapporti regolari mħejjijin mill-Konsorzju. Dawk ir-rapporti għandhom jifformaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill.
2. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar l-aspetti finanzjarji tal-proġetti msemmijin fl-Artikolu 1(3).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 36 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta' finanzjament imsemmi fl-Artikolu 3(3).
Madankollu, hija għandha tiskadi 6 xhur wara d-dħul fis-seħħ tagħha jekk dak il-ftehim ta’ finanzjament ma jkunx ġie konkluż sa dakinhar.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Marzu 2014.