PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/84
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) ode dne 22. srpna 2014 uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie prostřednictvím prováděcího nařízení Komise (EU) č. 904/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“).
(2)
Dne 29. listopadu 2013 bylo zahájeno řízení v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(3)
Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise zvážila písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami a v případě potřeby prozatímní zjištění náležitě upravila.
(6)
Všem účastníkům řízení Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(7)
Stanoviska předložená zúčastněnými stranami byla zvážena a případně vzata v úvahu.
3. Výběr vzorků
(8)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se metody výběru vzorků dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 7. až 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(9)
Jak je stanoveno ve 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex-2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůniv polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Neexistují však žádné rozdíly ve vlastnostech glutamátu sodného na základě velikosti balení nebo stupně čistoty.
(10)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry učiněné ve 21. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(11)
Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 26. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Vývozní cena
(12)
Oba spolupracující vyvážející výrobci z Indonésie zopakovali svá tvrzení, že prodejní ceny, za něž svůj výrobek prodávali společnostem ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které mateřská společnost z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny.
(13)
Oba vyvážející výrobci na podporu tohoto tvrzení argumentovali, že nebyly k dispozici žádné důkazy týkající se křížové kompenzace mezi výrobky nebo jinými náklady vzniklými mezi mateřskou společností v Indonésii a jejími společnostmi ve spojení. Závěry ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení proto neměly vycházet z těchto prvků.
(14)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii nebyla dovozcem, ale zprostředkovatelem, který uskutečňoval další prodej výrobku v Unii před celním odbavením. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na tomto základě by závěry, k nimž se dospělo ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že transferová cena mezi společnostmi ve spojení nedosahovala úrovně, která by dovozci ve spojení umožňovala dosáhnout přiměřeného zisku v Unii, neměly být použitelné.
(15)
Úvodem je třeba uvést, že již samotné spojení mezi vývozcem a dovozcem postačuje k tomu, aby mohla Komise považovat skutečné vývozní ceny za nespolehlivé, neboť existence spojení mezi vývozcem a dovozcem je jedním z řady důvodů, na jejichž základě lze skutečné vývozní ceny za nespolehlivé považovat. Vzhledem ke spojení mezi dodavatelem a dovozcem jsou ceny účtované dodavatelem jeho společnosti ve spojení v Unii transferovými cenami, které nejsou výsledkem jednání za tržních podmínek, které obvykle převládají mezi nezávislými společnostmi. Kromě toho je zřejmé, že náklady vzniklé z činností společnosti ve spojení a rozpětí zisku, kterého taková společnost dosáhne, účinně snižují částku, kterou vyvážející výrobce obdrží, protože zpravidla vznikají dovozci.
(16)
V tomto případě navíc šetření odhalilo, že příslušné společnosti ve spojení nedosahují v Unii udržitelné ziskové rozpětí. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že ziskové rozpětí nezávislého spolupracujícího dovozce nemohlo být použito, neboť bylo důvěrné povahy, a tudíž nemohlo být zpřístupněno účastníkům hospodářské soutěže. Proto se jako referenční hodnota použilo ziskové rozpětí, které bylo používáno v dřívějším řízení týkajícím se jiného chemického výrobku vyráběného podobným odvětvím a dováženého do Unie za podobných okolností jako v tomto případě (3). Toto ziskové rozpětí je nejobjektivnějším dostupným základem pro účel dosažení uspokojivého odhadu tržní vývozní ceny. Toto přiměřené ziskové rozpětí dosahovalo výše 5 %. Vzhledem k tomu, že zisk dosažený společnostmi ve spojení v Unii je výrazně nižší než tato referenční hodnota, a s ohledem na neudržitelnost takového zisku, nebylo možné transferovou cenu považovat za spolehlivou.
(17)
Kromě toho, nesporné důkazy o tom, že skutečně došlo ke křížové kompenzaci nebo ke vzniku určitých nákladů, které vznikají dovozci a jsou jím obvykle hrazeny, ale které zaplatila libovolný strana, mezi společnostmi ve spojení nejsou nezbytně zapotřebí. Jak již bylo uvedeno výše, tyto náklady vždy vznikají až společnosti ve spojení, a to tehdy, když tato společnost vykonává funkce prodeje a dovozu. V důsledku spojení mezi společnostmi ve spojení nelze vyloučit existenci křížové kompenzace prostřednictvím jiných výrobků ani vznik takových nákladů, a proto jsou transferové ceny nespolehlivé.
(18)
Rovněž není relevantní, zda společnost ve spojení v Unii provádí veškeré funkce dovozce či jiné funkce. Rozhodujícím faktorem je, zda je spolehlivá vývozní cena na úrovni hranice Společenství. Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, současné šetření ukázalo, že úroveň cen mezi společnostmi ve spojení neumožnila společnostem ve spojení v Unii dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Žádný z vývozců neposkytl důkazy, proč by toto ziskové rozpětí mělo být nepřiměřené, a proto by tvrzení v tomto ohledu měla být považována za neopodstatněná. Argument, že jedna z těchto společností ve spojení nevykonávala v Unii funkce dovozce, není odůvodněný, jelikož, jak se uvádí výše, není relevantní, které konkrétní funkce společnost v Unii vykonávala. Navíc se skutečnost, že společnost prováděla pouze některé funkce dovozce, nutně odráží v částce prodejních, správních a režijních nákladů společností ve spojení, ale zajisté ne v použitém ziskovém rozpětí. Kromě toho je třeba uvést, že skutečnost, že určité činnosti vykonává společnost ve spojení před dovozem, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli, a že by neměly být provedeny nezbytné úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(19)
Po poskytnutí konečných informací dva spolupracující indonéští vyvážející výrobci zopakovali svoje tvrzení týkající se stanovení vývozní ceny. Jeden vyvážející výrobce zpochybnil zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění, tj. že samotná existence spojení mezi vývozcem a dovozcem postačuje k tomu, aby Komise mohla považovat skutečné vývozní ceny za nespolehlivé, a tvrdil, že je to v rozporu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Týž vyvážející výrobce kromě toho tvrdil, že úvahy uvedené v 17. bodě odůvodnění, tj. že některé náklady vznikly společnosti ve spojení, když vykonávala funkce prodeje a dovozu, nevycházely z okolností tohoto případu. A nakonec tento vyvážející výrobce tvrdil, že se Komise nezabývala skutečností, že úroveň cen účtovaných společnosti ve spojení a úroveň cen účtovaných nezávislým zákazníkům v Unii byly podobné.
(20)
Druhý vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení, že při stanovení vývozní ceny by se měla zohlednit jeho vývozní cena účtovaná prvnímu nezávislému zákazníkovi na hranici Unie, přičemž zdůraznil, že společnost ve spojení vystupovala jen jako zprostředkovatel a že, mimo jiné, celní vybavení provedli zákazníci, kteří nebyli ve spojení, v Unii.
(21)
V odpovědi na tato tvrzení je třeba uvést, že Komise se v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení domnívala, že na základě okolností tohoto případu by se vývozní ceny měly početně zjistit, protože existuje spojení mezi vývozci a stranami ve spojení. Šetřením se ve skutečnosti ukázalo, že příslušné strany ve spojení nedosáhly během období šetření v Unii udržitelného ziskového rozpětí. V této souvislosti není při určení toho, zda by se měly v tomto případě ceny početně zjistit, funkce společnosti ve spojení v Unii relevantní. Navíc, jak se uvádí v 18. bodě odůvodnění, skutečnost, že společnosti ve spojení provádějí jen určité funkce, není překážkou pro použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení, odráží se však v nižší částce prodejních, správních a režijních nákladů, která se odečte od ceny, za níž se dotčený výrobek poprvé opětovně prodá nezávislému kupujícímu. Závěrem je třeba uvést, že vyvážející výrobci neposkytli žádné nové konkrétní důkazy, které by mohly tyto závěry zvrátit. Pokud jde o tvrzení týkající se podobné úrovně cen účtovaných zákazníkům ve spojení a nezávislým zákazníkům v Unii, je třeba poznamenat, že toto tvrzení se řešilo ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Šetřením se zjistilo, že navzdory podobnosti s úrovní cen účtovaných nezávislým zákazníkům nedosahovaly transferové ceny účtované mezi společnostmi ve spojení výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala dosáhnout udržitelný zisk. Tyto argumenty by se proto měly zamítnout.
(22)
Argumenty týkající se použití početně zjištěných vývozních cen v tomto šetření by se proto měly zamítnout.
(23)
Titíž dva vyvážející výrobci tvrdili, že pokud budou vývozní ceny početně zjištěny navzdory jejich argumentům uvedeným ve 12. až 14. bodě odůvodnění, bylo přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 % použité pro výpočet vývozní ceny nadhodnocené a mělo by se místo toho použít skutečné ziskové rozpětí jejich společností ve spojení, neboť ceny mezi stranami ve spojení byly na stejné úrovni jako ceny účtované nezávislým zákazníkům.
(24)
Na základě úvah uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění, které se týkají spolehlivosti transferových cen a ziskových rozpětí společností ve spojení v Unii, by měl být tento argument zamítnut. V každém případě vycházely úpravy provedené u nákladů vzniklých v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení z příslušných vlastních prodejních, správních a režijních nákladů společností, a odrážely proto činnost těchto společností bez ohledu na jejich funkce. Tento argument by proto měl být zamítnut.
(25)
Jeden z výše uvedených vyvážejících výrobců tvrdil, že v případě specifických transakcí se společností, která není ve spojení s vyvážejícím výrobcem, by vývozní cena neměla vycházet ze skutečné zaplacené ceny nebo ceny splatné v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Komise však zjistila, že dotčené prodeje nebyly vývozníprodeje do Unie. Na tomto základě byly dotčené transakce ze stanovení vývozní ceny vyřazeny. Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zpochybnil toto vyřazení, a to z toho důvodu, že Komise by měla zohlednit celý prodej dotčeného výrobku vyrobeného vyvážejícím výrobcem v Unii. Pro účely stanovení vývozní ceny se však zohlednil celý prodej nezávislému zákazníkovi. Všechny následné transakce ze strany tohoto nezávislého zákazníka se nesmí brát v úvahu, protože zaprvé nejde o prodej na vývoz ve smyslu článku 2 odst. 8 a 9 základního nařízení a za druhé existuje riziko dvojího započtení tohoto prodeje. Na tomto základě bylo tvrzení vyvážejícího výrobce zamítnuto.
(26)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se závěry, k nimž se dospělo ve 32. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Srovnání
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací dva spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili, že je vzniklé náklady na přesun zboží z výrobního závodu do skladu možné považovat za vnitřní logistické náklady, které nemají vliv na srovnatelnost cen.
(28)
Jeden z vyvážejících výrobců měl na domácím trhu několik distribučních skladů, z nichž se glutamát sodný zasílal konečným zákazníkům. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že by přepravní náklady z továrny do skladů měly být považovány za náklady na vnitrostátní přepravu nákladů a měly by být odečteny od běžné hodnoty, neboť při prodeji na vývoz žádné takové náklady nevznikají. Druhý vyvážející výrobce tvrdil, že v některých případech náklady na přepravu zboží do skladu mohou být spojeny s konkrétní fakturou, a proto představují přímé prodejní náklady, přičemž tyto náklady jsou zahrnuty do ceny účtované odběratelům, a tedy ovlivňují srovnatelnost cen. Proto by se měly odečíst od běžné hodnoty.
(29)
Sklady jsou považovány za součást prostor vyvážejícího výrobce a teprve od okamžiku, kdy je výrobek ve skladu, je připraven k prodeji. Vzdálenost skladu od výrobního závodu je nepodstatná stejně jako to, zda přeprava z výrobního závodu do skladu může být spojena s určitou transakcí domácího prodeje, neboť to jsou obvykle náklady vzniklé před prodejem, a tedy nikoli přímé prodejní náklady, které mají vliv na srovnatelnost cen. Proto by na základě čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení měla být tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(30)
Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce, který vyvážel glutamát sodný prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii, tvrdil, že jeho vývoz by již neměl být upravován podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož společnost ve spojení mimo Unii nejednala jako zprostředkovatel a nepobírá za práci provizi. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že přirážka pro dotyčnou společnost ve spojení, která sloužila jako základ pro provedenou úpravu, nemá vliv na srovnatelnost cen, protože Komise již při početním určení vývozní ceny odečtla přiměřené ziskové rozpětí na úrovni společnosti ve spojení v Unii, které se vztahovalo na veškerá ziskové rozpětí týkající se všech transakcí mezi společnostmi. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že má-li být od početně zjištěné vývozní ceny něco odečítáno, pak pouze prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení se sídlem mimo Unii.
(31)
Šetřením bylo zjištěno, že společnost ve spojení se sídlem mimo Unii zachovávala přirážku v případě každého prodeje na vývoz do Unie. Přirážka ovlivnila srovnatelnost cen, neboť byla zachována pouze u prodeje na vývoz, a nikoli u prodeje na domácím trhu. Tvrzení, že ziskové rozpětí společnosti ve spojení již bylo zohledněno při výpočtu vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nemohlo být přijato. Je tomu tak proto, že úpravy podle čl. 2 odst. 9 a čl. 2 odst. 10 základního nařízení mají odlišné cíle, jsou samostatné, navzájem se liší a řídí se rozdílnými podstatnými pravidly. Cílem čl. 2 odst. 9 základního nařízení je stanovit spolehlivou vývozní cenu, zatímco cílem čl. 2 odst. 10 základního nařízení je zajistit srovnatelnost mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou. Poté, co byla řádně stanovena vývozní cena podle čl. 2 odst. 8 nebo 9 základního nařízení, veškeré další úpravy podle čl. 2 odst. 10 se již vývozní ceny jako takové netýkají a nejsou v žádném případě určeny ke stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny jako takové. Spolupracující vyvážející výrobce tedy přehlíží účel úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jímž je učinit cenu srovnatelnou s běžnou hodnotou, a nikoli stanovit vývozní cenu jako takovou. Přiměřené ziskové rozpětí odečtené v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení se proto nevztahuje na žádnou možnou přirážku uplatněnou v rámci stejného prodejního kanálu. Pokud jde o částku, která má být upravena, provedená úprava odráží přirážku skutečně účtovanou mezi společnostmi vespojení, a tedy skutečně ovlivňuje ceny a srovnatelnost cen. Není proto důvod nahrazovat ji jinou teoretickou částkou. Komise je nakonec oprávněna zohlednit skutečnost, že platbu obdrží společnost ve spojení se sídlem mimo území Unie (ve formě přirážky, kterou si při prodeji zachová společnost ve spojení při prodeji a kterou fakturuje zákazníkům v Unii). K tomu, aby se mohla společnost ve spojení považovat za společnost podléhající dani z příjmu právnických osob v zemi mimo Unii (která má podstatně nižší sazby daně z příjmu právnických osob než Indonésie), pokud jde o tyto platby, musí v dané zemi skutečně provozovat hospodářskou činnost. Indonéský vyvážející výrobce si takto nemůže zajistit příznivé daňové zacházení, které získá za přítomnosti společnosti ve spojení v zemi mimo Unii a o její hospodářské činnosti v jurisdikci uvedené země, a současně v rámci antidumpingového řízení tvrdit, že společnost ve spojení nevykonává hospodářskou činnost. Proto se tato tvrzení zamítají.
(32)
Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení týkající se úpravy provedené v případě přirážky jeho společnosti ve spojení a vznesl námitku proti tomu, aby se v rámci antidumpingového šetření zohledňovala otázka daní. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že sice nepopírá, že jeho společnost ve spojení provozovala obchodní činnost v dotčené třetí zemi, ale že rozsah této činnosti v souvislosti s dotčeným výrobkem byl omezený. Navíc zopakoval tvrzení, že činnost společnosti ve spojení se jasně odlišovala od činnosti zprostředkovatele, přičemž společnost ve spojení nepobírala od vyvážejícího výrobce v souvislosti s prodejem do Unie žádnou provizi. A závěrem vyvážející výrobce zopakoval svoje tvrzení, že Komise při početním zjištění vývozní ceny již odečetla přiměřené ziskové rozpětí na úrovni společnosti ve spojení v Unii, čímž se pokryla všechna zisková rozpětí vztahující se na všechny transakce mezi společnostmi. Vyvážející výrobce v této souvislosti tvrdil, že v případě následných prodejů mezi společnostmi ve spojení Komise skutečně běžně odečítá pouze ziskové rozpětí společnosti ve spojení, která prodává výrobky přímo nezávislému zákazníkovi v Unii, ale nikoli zisková rozpětí ostatních společností ve spojení v rámci téhož prodejního kanálu.
(33)
Dlužno poznamenat, že v tomto případě může existence samostatného daňového subjektu sloužit jako ukazatel významné hospodářské činnosti provozované společností ve spojení se sídlem mimo Unii, pokud se taková činnost vyžaduje podle vnitrostátního daňového práva. V tomto případě, jak se uvádí ve 31. bodě odůvodnění, Komise zohlednila skutečnost, že dotčený vyvážející výrobce má mimo Unii stranu ve spojení, která provozuje významnou hospodářskou činnost, a skutečnost, že strana ve spojení mimo Unii odečítala u každé prodejní transakce týkající se dotčeného výrobku uskutečněné mezi stranami ve spojení přirážku, což ovlivnilo srovnatelnost cen v případě vývozu glutamátu sodného do Unie. Kromě toho, jak se uvádí ve 31. bodě odůvodnění, částka, z níž úprava vycházela, odrážela skutečnou ověřenou přirážku účtovanou mezi společnostmi ve spojení, a proto také přesně odrážela činnosti společnosti ve spojení. Tyto argumenty by se proto měly zamítnout.
(34)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce vznesl námitku proti úpravě provedené u provizí vyplacených na základě vývozní ceny, přičemž tvrdil, že nešlo o přímé prodejní náklady, ale provize vyplácené měsíčně, v důsledku čehož nebyly spojeny s konkrétními prodejními transakcemi a neovlivňovaly srovnatelnost cen. Tento vyvážející výrobce uvedl, že zaplacené provize měly účinek pouze mezi společnostmi ve spojení, a proto se na ně nevztahuje čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Vyvážející výrobce rovněž argumentoval, že na základě předpokladu, že by byl společně se svojí společností ve spojení považován za jediný hospodářský subjekt, není v rámci tohoto hospodářského subjektu žádný převod peněz výdajem ani příjmem.
(35)
Šetřením se zjistilo, že podle „dohody o provizích“ mezi tímto vyvážejícím výrobcem a jeho společností ve spojení se provize stanou splatnými tehdy, když vyvážející výrobce v Indonésii prodává výrobky přímo nezávislým odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie (nikoli prostřednictvím společnosti ve spojení). Vyplacená provize byla přímo provázána s čistou prodejní hodnotou. V důsledku toho přímý vztah mezi prodejem a vyplacenou provizí ovlivnil srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.
(36)
Předpoklad, že společnosti ve spojení byly považovány za jeden hospodářský subjekt, je v důsledku nepřesný. Šetřením se zjistilo, že tento vyvážející výrobce měl plně funkční vývozní oddělení a nedocházelo k žádné duplikaci úkolů souvisejících s vývozem mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení. Proto nelze společnost ve spojení považovat za interní prodejní oddělení a tyto argumenty by měly být zamítnuty.
(37)
Alternativně, v případě, že by vývozní ceny byly upraveny na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, by podle tvrzení vyvážejícího výrobce měla být částka vyplacených provizí rovněž vyřazena z prodejních, správních a režijních nákladů společnosti ve spojení, které byly odečteny od ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Nicméně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení při výpočtu spolehlivé vývozní ceny by měly být od ceny při dalším prodeji prvnímunezávislému odběrateli v Unii odečteny veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a neexistuje právní základ, který by umožnil kompenzovat takové náklady jakýmkoli příjmem, jak požaduje vyvážející výrobce. Kromě toho se prodejní, správní a režijní náklady společnosti ve spojení v Unii týkají jiného prodejního kanálu (tj. prostřednictvím zákazníka ve spojení) než příjmu, který se týkal kanálu prodeje nezávislým odběratelům. A konečně, úprava přirážky podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení a stanovení vývozní ceny podle téhož čl. 2 odst. 8 nebo 9 má často rozdílný účel a představuje dvě různé fáze analýzy dumpingu.
(38)
Po poskytnutí konečných informací daný vyvážející výrobce zopakoval svá tvrzení týkající se provize uvedené ve 35. bodě odůvodnění, přičemž argumentoval tím, že by bylo nekonzistentní na jedné straně považovat transferové ceny mezi stranami ve spojení za nespolehlivé a na druhé straně upravovat vývozní cenu na základě dohody o provizích uzavřené mezi stranami ve spojení. Vyvážející výrobce dále zpochybnil zjištění uvedená ve 35. bodě odůvodnění, tedy že vyplácená provize přímo souvisela s čistou hodnotou prodeje a že tedy existoval přímý vztah mezi prodejem a vyplacenou provizí, který měl tak vliv na srovnatelnost cen, neboť provize se vyplácela jednou za měsíc a podrobnosti výpočtu provize si smluvní strany navzájem neposkytly.
(39)
Vyvážející výrobce nepodložil tato tvrzení dalšími důkazy ani na podporu svého tvrzení neposkytl další doplňující faktické informace, které by mohly uvedené závěry vyvrátit. Z toho důvodu se závěry uvedené ve 35. až 37. bodě odůvodnění potvrzují.
(40)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava běžné hodnoty za propagační a motivační náklady. Vyvážející výrobce argumentoval tím, že tyto náklady nevznikly při prodeji na vývoz do Unie, přičemž měly přímý dopad na prodejní cenu na domácím trhu. Tento argument vyvážející výrobce opíral o tvrzení, že alespoň v některých případech tyto náklady mohly být vysledovány až ke specifickým prodejním transakcím na domácím trhu. Nakonec tento vyvážející výrobce argumentoval, že propagační a motivační náklady odrážejí různé úrovně obchodování na domácím trhu (kde byl glutamát sodný prodáván přímo maloobchodníkům) na jedné straně a prodeje do Unie (obchodníkům a distributorům) na straně druhé.
(41)
Šetření ukázalo, že propagační a motivační náklady byly většinou vázány na klienty, a nikoli na konkrétní prodejní transakce. Propagační a motivační náklady vznikají bez ohledu na to, zda je výrobek v konečném důsledku prodán. Kromě toho šetření ukázalo, že náklady, o nichž se tvrdilo, že byly spojeny se specifickými prodejními transakcemi, nebyly ve skutečnosti zohledněny v ceně. Na tomto základě byl učiněn závěr, že propagační a motivační náklady neměly na ceny a srovnatelnost cen vliv a toto tvrzení by mělo být zamítnuto.
(42)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný s velkými krystaly (velikost ok) má odlišné fyzikální vlastnosti a prodává se na odlišné obchodní úrovni než glutamát sodný dovážený do Unie. Vyvážející výrobce proto argumentoval, že glutamát sodný s velkými krystaly by měl být ze stanovení běžné hodnoty vyloučen.
(43)
Šetřením se zjistilo, že existuje několik velikostí ok: prášek, jemné, pravidelné, malé a velké. Všechny velikosti ok jsou zahrnuty do definice výrobku, neboť mají stejné základní vlastnosti, konečné využití a jsou zaměnitelné. Proto by všechny typy výrobků měly být zahrnuty do stanovení běžné hodnoty. Kromě toho se šetřením zjistilo, že různé velikosti ok nejsou nákladovým faktorem.
(44)
Šetření dále prokázalo, že odběratelé na domácím trhu, kteří nakupovali glutamát sodný ve formě velkých ok, kupovali i další velikosti ok. Žádné důkazy neprokázaly, že by rozdíl v ceně pozorovaný u glutamátu sodného o velkosti velkých ok souvisel s fyzikálními vlastnostmi nebo obchodní úrovní, neboť bylo možné tento cenový rozdíl vztáhnout k dalším prvkům, jako jsou zákazníci a zakoupené objemy. Kromě toho vyvážející výrobce nevyčíslil údajný rozdíl ve fyzikálních vlastnostech. Argumenty v tomto ohledu by proto měly být zamítnuty.
(45)
Při nedostatku jakýchkoli dalších připomínek týkajících se srovnání se potvrzují závěry, k nimž se došlo ve 39. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
(46)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena ve 47. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.
(47)
S ohledem na vyřazení některých transakcí ze stanovení vývozní ceny jednoho vyvážejícího výrobce, jak je popsáno ve 25. bodě odůvodnění, a jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, stanoví se tato konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF (náklady, pojištění, přeprava) s dodáním na hranice Unie před proclením:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2 %
PT. Miwon Indonesia
13,3 %
Všechny ostatní společnosti
28,4 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Zúčastněné strany zopakovaly, že by Komise do výrobního odvětví Unie neměla zahrnovat spolupracujícího výrobce v Unii, protože vyvážející výrobce v Indonésii, který je s ním ve spojení, spolupráci odmítl. Tvrdila, že situace ohledně újmy může být tímto vztahem ovlivněna.
(49)
Dotčené strany nepředložily v tomto ohledu žádné nové informace. Zejména nedoložily svá tvrzení o tom, do jaké míry mohla být situace ohledně újmy ovlivněna. Jak je stanoveno v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí během šetření plně spolupracoval a byl podroben dokonalé prověrce. Proto neměla skutečnost, že vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval, na průběh šetření žádný dopad. Tento argument by měl být proto zamítnut.
(50)
Po poskytnutí informací dotčené strany zopakovaly svůj argument, že by spolupracující výrobce v Unii neměl být zahrnut do výrobního odvětví Unie, protože vyvážející výrobce v Indonésii, který je s ním ve spojení, spolupráci odmítl. Tyto strany tvrdily, že odmítnutí spolupráce ze strany vyvážejícího výrobce ve spojení v Indonésii mohlo mít vliv na situaci týkající se újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. V podstatě tvrdily, že ceny glutamátu sodného se dohadují na celosvětovém základě a že vzhledem k uvedenému vztahu existovalo riziko křížové kompenzace, která spočívala ve snížení cen účtovaných zákazníkům na trhu Unie a účtování vyšších cen na trhu třetí země. Odmítnutím spolupráce v rámci šetření by vyvážející výrobce ve spojení v Indonésii zbavil Komisi možnosti zkontrolovat, zda docházelo ke křížové kompenzaci.
(51)
Dotčené strany sice předložily dané tvrzení, ale nepodložily jej žádnými skutečnými důkazy. V každém případě, pokud jde o ceny účtované výrobcem z Unie jeho zákazníkům na trhu Unie, které byly během šetření ověřeny, neexistovaly žádné náznaky, že byly tyto ceny sníženy z důvodu křížové kompenzace. Naopak, jak se uvádí ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovozní ceny z Indonésie se během posuzovaného období snížily o 8 %, což vyvíjelo tlak na ceny na trhu Unie, takže výrobní odvětví Unie nemohlo svoje ceny zvýšit v souladu s nárůstem svých nákladů. Proto bylo výrobní odvětví Unie jako celek během posuzovaného období nuceno svoje ceny snížit. Tento argument byl proto zamítnut.
(52)
Jelikož k definici výrobního odvětví Unie a výroby v Unii nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana uvedla, že popis vývoje spotřeby v Unii v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl neúplný. Především pak strana tvrdila, že pokles spotřeby od roku FY2010/2011 do roku FY2011/2012 byl způsoben tím, že byl dovoz z Vietnamu nahrazen levnějším dovozem z Indonésie, a že proto odběratelé v Unii, kteří již neočekávali zvýšení cen, prodávali své nahromaděné zásoby, v důsledku čehož celkový objem prodeje v Unii klesl.
(54)
Okolnosti uvedené dotčenou společností nebyly v rozporu se závěry uvedenými v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že pokles spotřeby v letech FY2010/2011 a FY2011/2012 byl zapříčiněn hlavně poklesem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Konkrétně mezi lety FY2010/2011 a FY2011/2012 poklesl prodej výrobního odvětví Unie i dovoz ze třetích zemí. Zatímco se však celkový dovoz snížil pouze o 2 % (viz 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení), objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 16 % (72. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie se časově shodoval s poklesem objemu výroby výrobního odvětví Unie, jak se uvádí v tabulce v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(55)
Jak ale ukazuje tabulka ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovoz z Vietnamu v letech FY2010/2011 a FY2011/2012 vzrostl, na rozdíl od toho, co tvrdí zúčastněná strana, zatímco dovoz z ostatních třetích zemí, např. z Brazílie, během stejného období poklesl téměř o 60 %. Zjištění proto nepotvrdila domněnku, že byl dovoz z Vietnamu nahrazen dovozem z Indonésie.
(56)
Dotčená strana navíc nedoložila své tvrzení, že uživatelé nahromadili před posuzovaným obdobím zásoby, které ve zvýšeném množství prodávali, když se zvýšil dovoz z Indonésie. Ani tato tvrzení nemohla být během šetření potvrzena. Tvrzení zúčastněné strany v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta.
(57)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se spotřeby v Unii, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 52. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(58)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dovozu z dotčené země, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 56. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(59)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ačkoli objem výroby a využití kapacity během posuzovaného období klesly, bylo tomu pouze důsledkem výrazného zvýšení před uvedeným obdobím. Tato strana tvrdila, že snížení v posuzovaném období nelze považovat za negativní vývoj a že nesvědčí o újmě. Při posuzování vývoje ukazatelů újmy se nicméně zohledňují pouze tendence zjištěné během posuzovaného období. V projednávaném případě neexistuje žádný platný důvod pro odchylku od této praxe a pro posuzování vývoje ukazatelů újmy během delšího období. Tento argument by se měl proto zamítnout.
(60)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že náklady výrobního odvětví Unie se mohly zvýšit případným zahrnutím vedlejších produktů, což by také ovlivnilo ziskovost. Toto tvrzení bylo nepravdivé. Výrobní náklady výrobního odvětví Unie, včetně vedlejších produktů, byly podrobeny ověření, přičemž byla uspokojivě doložena úplnost a správnost nákladů. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(61)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se vývoje ukazatelů újmy, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo v 67. až 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr týkající se újmy
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že ne všechny ukazatele újmy vykazovaly klesající tendenci a že výskyt záporné tendence v případě jen několika ukazatelů újmy nestačí pro vyvození závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(63)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení nemusí všechny ukazatele újmy svědčit o nepříznivých tendencích, aby mohl být učiněn závěr o existenci újmy. Tvrzení bylo navíc nesprávné, jelikož šetření ukázalo, že téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období zápornou tendenci. Tvrzení by se proto mělo zamítnout.
(64)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje Komise závěry učiněné v 94. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu č. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Vliv dumpingového dovozu
(65)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem ke zjištěním uvedeným v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že se vážené průměrné rozpětí cenového podbízení indonéského dovozu během období šetření pohybovalo mezi 0 % a 5 %, nemohl tento dovoz způsobit újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, neboť nemohl vyvíjet na trhu Unie žádný cenový tlak.
(66)
Toto tvrzení však nedokládají skutečnosti, jež byly zjištěny během šetření. Jak je uvedeno v 99. a 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem dumpingového dovozu z Indonésie během posuzovaného období výrazně vzrostl, a to jak v absolutních hodnotách, tak co se týče podílu na trhu. Tento nárůst se odehrál ve stejné době jako pokles objemu prodeje a snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Dovoz v tak značném množství donutil výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny, aby je sladilo s úrovní cen indonéského dovozu. V důsledku toho bylo zjištěné rozpětí cenového podbízení skutečně nízké. Zároveň však výrobní odvětví Unie nemohlo své ceny stanovit v souladu se zvyšováním nákladů, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti během posuzovaného období. To potvrzuje rozsah zjištěných rozpětí újmy, která se pohybují mezi 24,9 % a 47,0 %, jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění níže. Tento argument by měl být proto zamítnut.
(67)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se vlivu dumpingového dovozu, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo v 98. až 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Vliv dalších faktorů
2.1. Vliv dovozu z Číny
(68)
Dvě zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu se závěry ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení měl čínský dovoz negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a přispěl tedy k podstatné újmě.
(69)
V absolutních číslech zůstal objem dovozu z Číny během posuzovaného období na nízké úrovni, jak je uvedeno ve 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Navíc, pokud se vezmou v úvahu antidumpingová cla, byly dovozní ceny vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než indonéské dovozní ceny. Tvrzení, že čínský dovoz přispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo s ohledem na objemy a ceny dovozu z Číny zamítnuto.
(70)
Byly proto potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 102. a 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(71)
Jelikož ke vlivu dovozu z jiných třetích zemí nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 104. až 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(72)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles prodeje výrobního odvětví Unie se časově shodoval s poklesem spotřeby v Unii, který byl proto hlavní příčinou podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(73)
Jak je uvedeno ve 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokles spotřeby činil pouze 2 %, zatímco pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie dosahoval během posuzovaného období výše 17 %. Pokles spotřeby proto nemůže vysvětlit mnohem vyšší pokles objemu prodeje. Dovoz z Indonésie navíc vzdor klesající spotřebě vzrostl. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(74)
Jelikož nebyla v tomto ohledu předložena žádná další připomínka, byl potvrzen závěr učiněný ve 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(75)
Jelikož ke vlivu vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 110. až 112. bodě odůvodnění.
2.5. Údajná neefektivnost výrobního odvětví Unie
(76)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě strany zopakovaly, že příčinou újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla údajná neefektivnost výrobního procesu výrobního odvětví Unie, včetně neúčinného využívání zdrojů ze strany tohoto odvětví.
(77)
Tyto strany neupřesnily povahu údajné neefektivnosti. Jak je stanoveno ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření neodhalilo žádnou potenciální neefektivnost výrobního odvětví Unie a tvrzení v tomto ohledu byla zamítnuta.
(78)
Po poskytnutí informací zúčastněná strana zopakovala svá tvrzení týkající se neefektivnosti výrobního odvětví Unie. Daná strana v této souvislosti tvrdila, že odstávky výroby kvůli údržbě, začlenění její bývalé přidružené společnosti, zvýšení nákladů práce a nadcházející významné investice a jejich vliv na situaci výrobního odvětví Unie nebyly předmětem šetření.
(79)
Na rozdíl od toho, co tvrdila tato strana, Komise ve skutečnosti výše uvedené faktory analyzovala, jak se uvádí v 94. až 96. bodě odůvodnění (odstávky kvůli údržbě), v 89. a 90. bodě odůvodnění (začlenění bývalé přidružené společnosti), v 91. bodě odůvodnění (náklady práce) a v 82. a 83. bodě odůvodnění (investice) níže, tyto faktory ale nepoukazovaly na žádnou potenciální neefektivnost výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Jelikož k výše uvedenému nebyla předložena žádná další připomínka, byl potvrzen závěr učiněný ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Finanční krize
(81)
Jelikož k dopadu finanční krize nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(82)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že újmu způsobila vysoká úroveň investic ze strany výrobního odvětví Unie. Tato strana argumentovala, že není důležité, zda jsou investice nezbytné, neboť by se měl analyzovat pouze jejich vliv na situaci výrobního odvětví Unie a zejména jejich dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(83)
Tato strana nevysvětlila, do jaké míry mohly mít investice výrobního odvětví Unie dopad na jeho ziskovost. Jak je popsáno ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, investice výrobního odvětví Unie byly založeny na odůvodněných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nepřiměřené. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemohly mít žádný významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tvrzení zúčastněné strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(84)
Po zveřejnění informací tato zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že újma byla způsobena regulačními požadavky na bezpečnost a vysokou mírou investic výrobního odvětví Unie uskutečněných v zájmu splnění takových požadavků. Zopakovala též, že skutečnost, že tato rozhodnutí byla přiměřenými obchodními rozhodnutími a že při analýze by se měl zohlednit jen vliv na ziskovost, nebyla relevantní. V této souvislosti nakonec tvrdila, že skutečnost, že investiční náklady se v průběhu času odepisují, není relevantní.
(85)
Na rozdíl od toho, co tato strana tvrdila, se při hodnocení zohlednil vliv provedených investic na ziskovost výrobního odvětví Unie. Odpisy investičních nákladů jsou nákladovým faktorem, který je z hlediska stanovení ziskovosti relevantní, a proto se musí zohlednit. Tento argument byl proto zamítnut.
(86)
Jelikož k vlivu investic a regulačních požadavků EU týkajících se bezpečnosti nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 115. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.8. Ceny surovin a další náklady
2.8.1. Výrobní náklady
(87)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ziskovost poklesla vlivem souběžného zvýšení výrobních nákladů obecně. Proto je újma způsobena tímto zvýšením výrobních nákladů spíše než dovozem z Indonésie.
(88)
Jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zvýšení výrobních nákladů se kvůli cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu glutamátu sodného nemohlo promítnout do prodejní ceny. Klesající ziskovost byla tedy způsobena hlavně nárůstem dumpingového dovozu a tento argument by měl být zamítnut.
2.8.2. Začlenění bývalé přidružené společnosti
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že nebyl dostatečně analyzován vliv začlenění bývalé přidružené společnosti na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tato strana tvrdila, že toto začlenění mělo negativní dopad na ziskovost, a proto způsobilo újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(90)
Komise dále prošetřila dopad začlenění bývalé přidružené společnosti na příslušné ukazatele újmy, jako jsou náklady výroby, zaměstnanost, investice a ziskovost. Je třeba poznamenat, že přidružená společnost byla zapojena pouze do prodeje dotyčného výrobku. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie bylo během rozpočtového roku, v němž došlo k začlenění (FY2011/2012), ziskové. Následující rozpočtový rok (FY2012/2013) byla ziskovost záporná. To se však časově shodovalo se zvýšením objemu dovozu z Indonésie, který se ve skutečnosti během téhož roku zdvojnásobil. Na tomto základě analýza nepotvrdila, že by začlenění bývalé přidružené společnosti mělo významný negativní dopad na ziskovost, a tvrzení v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta.
2.8.3. Náklady práce
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, zapříčinilo zvýšení mzdových nákladů. Zatímco růst celkových nákladů je rovněž způsoben zvýšením nákladů práce během posuzovaného období, šetření ukázalo, že dopad zvýšení nákladů na pracovní sílu na celkové náklady výroby nebyl významný (přesný údaj nelze uvést z důvodu jeho důvěrné povahy). Na tomto základě nelze nárůst nákladů práce považovat za příčinu podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a tvrzení v tomto ohledu by měla být zamítnuta.
(92)
V návaznosti na zveřejnění informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že náklady práce by se neměly posuzovat izolovaně, ale měl by se zohlednit dopad zvýšení jednotlivých nákladových položek jako celek.
(93)
Jak se uvádí v 87. a 88. bodě odůvodnění, Komise zvýšení výrobních nákladů jako celku posoudila, a proto byl argument v této souvislosti zamítnut.
2.8.4. Odstávky kvůli údržbě
(94)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles výroby a prodeje lze připsat na vrub odstávkám výrobního odvětví Unie kvůli údržbě, které způsobily pokles objemu prodeje. Proto by snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie nemělo být přičítáno dovozu z Indonésie.
(95)
Šetření ukázalo, že pokles výroby mezi FY2012/2013 a obdobím šetření skutečně časově korespondoval s prodlouženou odstávkou výroby kvůli údržbě, ta však byla prováděna pouze ve snaze snížit vysoké zásoby v důsledku klesajícího prodeje za předchozí roky posuzovaného období.
(96)
Proto byl pokles výroby a prodeje důsledkem nárůstu dumpingového dovozu glutamátu sodného z Indonésie a tento argument by měl být zamítnut.
(97)
Po zveřejnění informací další zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že ujmu lze připsat na vrub odstávkám kvůli údržbě a že je nepodstatné, zda byly tyto odstávky zapotřebí či nikoli. Tato strana tvrdila, že by se měl zohlednit dopad těchto odstávek na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(98)
Jak se uvádí v 95. a 96. bodě odůvodnění, odstávky kvůli údržbě byly důsledkem klesajícího prodeje, který byl sám o sobě důsledkem nárůstu dumpingového dovozu z Indonésie. Dovoz z Indonésie proto skutečně způsobil odstávky kvůli údržbě, které z tohoto důvodu nelze posuzovat izolovaně ani považovat za přerušení příčinné souvislosti mezi tímto dovozem a způsobenou újmou. Argument dotčené zúčastněné strany byl proto zamítnut.
2.8.5. Oslabení indonéské rupie
(99)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že vyvážející výrobci získali komparativní výhodu vlivem oslabení indonéské rupie v období mezi lednem 2012 a lednem 2014, které nesouviselo s jejich rozhodnutími o cenách. Tato strana tvrdila, že by měl být prošetřen dopad tohoto faktoru.
(100)
V této souvislosti je třeba připomenout, že pravděpodobný vliv dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení, cenového propadu a stlačení cen. Za tímto účelem se porovnávají dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, přičemž vývozní ceny použité pro výpočet újmy je třeba někdy přepočítat na jinou měnu v zájmu vytvoření srovnatelného základu. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Z toho je zřejmé, že směnný kurz nemůže být považován za faktor způsobující výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož je neoddělitelně spjat s dovozem samým. Tento argument je proto třeba zamítnout.
2.8.6. Závěry
(101)
Jelikož k vlivu nákladů surovin a dalších nákladů nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny závěry učiněné ve 117. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(102)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se příčinné souvislosti, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 121. až 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(103)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 127. až 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(104)
Jelikož k zájmu dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 130. až 132. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(105)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden uživatel zopakoval své tvrzení popsané ve 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle něhož spotřeba glutamátu sodného v Unii dle očekávání významně vzroste, zejména kvůli zákazu, který EU uvalila na fosforečnany a jiné sloučeniny fosforu, které budou údajně nahrazeny glutamátem sodným používaným pro nepotravinářské odvětví. Tento uživatel dále argumentoval, že kapacita výrobního odvětví Unie by nedostačovala k uspokojení rostoucí poptávky na trhu Unie. Tato strana dále tvrdila, že nárůst spotřeby bude pro výrobní odvětví Unie prospěšný, neboť bude moci zvýšit svůj objem prodeje. Stejný uživatel zopakoval své tvrzení, že nebude k dispozici dostatek alternativních zdrojů dodávek, a to zejména proto, že výrobci z jiných třetích zemí tvoří součást stejné skupiny společností jako výrobní odvětví Unie, a proto nebudou zásobovat trh Unie.
(106)
Jak se nastiňuje ve 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je obtížné předvídat budoucí dopad nového regulačního rámce Unie týkajícího se zákazu fosforečnanů a dalších sloučenin fosforu na výrobní odvětví Unie. Dotyčná strana konkrétně neposkytla žádné informace nebo důkazy o tom, zda a do jaké míry tato událost zvýší poptávku po glutamátu sodném v Unii.
(107)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má volnou kapacitu a bude schopno objem své výroby zvýšit a alespoň částečně tak zvýšenou poptávku na trhu Unie uspokojit. Celková kapacita Unie během období šetření překročila celkovou spotřebu v Unii.
(108)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, jak již bylo uvedeno ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že výroba glutamátu sodného existuje v několika třetích zemích. Na začátku posuzovaného období, tedy v roce FY2010/2011, byl podíl dovozu z jiných třetích zemí (například Brazílie, Vietnamu a Koreje) značný a poklesl teprve tehdy, když vzrostl dovoz za nízké ceny z Indonésie. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že v několika třetích zemích působí dodavatelé, kteří nepatří do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie. Dovoz z jiných třetích zemí by mohl pokračovat, pokud by se na trhu Unie obnovily rovné podmínky.
(109)
Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být zamítnuta.
(110)
V návaznosti na konečné zveřejnění táž zúčastněná strana zopakovala svoje tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném v Unii se výrazně zvýší v důsledku budoucího zákazu fosfátů a že výrobní odvětví Unie nebude schopné tuto rostoucí poptávku v Unii uspokojit. Tato strana však nepředložila žádné nové informace ani konkrétní důkazy, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(111)
Táž zúčastněná strana rovněž po konečném zveřejnění tvrdila, že Komise nezohlednila procentuální podíl, který glutamát sodný představuje v rámci celkových nákladů na detergenty. Příslušná strana však nepředložila žádný nový prvek, který by odporoval zjištěním uvedeným ve 138. a 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž bude možný dopad opatření na tuto společnost omezený. Tento argument byl proto zamítnut.
(112)
Táž zúčastněná strana na závěr tvrdila, že se nezohlednily dodatečné náklady pro nepotravinářský průmysl a uživatele nepotravinářských výrobků. Nepředložila však žádné nové informace ani důkazy, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(113)
Další uživatel tvrdil, že dopad opatření proti Indonésii a Číně na uživatele by se měl posuzovat společně.
(114)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován zejména v souvislosti s dostupností alternativních zdrojů dodávek ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak bylo uvedeno ve 108. bodě odůvodnění, tato analýza ukázala, že existuje řada třetích zemí s potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země byly na trhu Unie přítomny předtím, než do Unie ve zvýšeném množství vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
(115)
Tvrdilo se, že uživatelé nejsou, vzhledem k vysoké konkurenci na trhu Unie s hotovými potravinovými výrobky, schopni přenést dodatečné náklady antidumpingového cla na konečné spotřebitele.
(116)
Jak se uvádí ve 135. až 137. bodě prozatímního nařízení, pokud jde o odvětví potravin a nápojů, glutamát sodný představuje pouze asi 5 % celkových nákladů výrobků obsahujících glutamát sodný, vyráběných spolupracujícími společnostmi. Zjistilo se, že tyto společnosti jsou ziskové. Zúčastněná strana neposkytla žádné informace, které by tato zjištění popíraly. Proto byly potvrzeny závěry uvedené ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že opatření budou mít na tyto společnosti pouze omezený dopad, a tvrzení učiněné v tomto ohledu by mělo být zamítnuto.
4. Zájem dodavatelů surovin
(117)
Po poskytnutí prozatímních informací dva dodavatelé zpochybnili závěr uvedený ve 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přičemž tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich obchodní činnost. Tito dodavatelé argumentovali, že vliv případného zastavení výroby glutamátu sodného ze strany výrobního odvětví Unie by měl negativní dopad na jejich celkový obchod, neboť závody na výrobu cukru musí neustále produkovat určité množství cukrového sirupu a melasy, jejichž hlavním odběratelem je výrobní odvětví Unie. Pokud by cukr v těchto formách zůstal neprodán, mohlo by to ovlivnit celkovou efektivnost příslušného závodu.
(118)
Tato tvrzení však nebyla doložena, a nemohla být proto zohledněna.
5. Další argumenty
(119)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zopakovala své připomínky ohledně údajného dominantního postavení výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že uložením opatření na glutamát sodný by výrobní odvětví Unie mělo na trhu Unie komparativní výhodu. Nebyly však předloženy žádné nové důkazy, které by tato tvrzení podpořily. Závěry učiněné ve 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly proto potvrzeny a tvrzení učiněné v tomto ohledu by mělo být zamítnuto.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(120)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo ve 126. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(121)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zpochybnila výpočet cílového zisku použitý k určení úrovně pro odstranění újmy, jak je uvedeno ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že přiměřenou úrovní zisku související s trhem, založenou na čistém ziskovém rozpětí před zdaněním výrobců glutamátu sodného ve dvou asijských zemí dosaženém v roce 2013, by bylo ziskové rozpětí ve výši 3 % až 5 %.
(122)
Ziskové rozpětí použité při určení úrovně pro odstranění újmy odpovídalo ziskovému rozpětí, jehož by mohlo výrobní odvětví Unie přiměřeně dosáhnout za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vliv dumpingového dovozu z Indonésie začal působit až během třetího roku posuzovaného období. Proto se považovalo za vhodné stanovit ziskové rozpětí na základě prvních dvou let posuzovaného období.
(123)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se úrovně pro odstranění újmy, byly potvrzeny závěry, k nimž se došlo ve 150. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k závěrům, k nimž se dospělo ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě byla revidována individuální celní sazba jednoho vyvážejícího výrobce po poskytnutí prozatímních informací, neboť některé transakce byly ze stanovení vývozní ceny vyřazeny.
(125)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
(v %)
Rozpětí újmy
(%)
Konečné antidumpingové clo
(%)
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
[24,9-40,2]
7,2
Indonésie
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(126)
Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření s ohledem na tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro individuální společnosti.
(127)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (4). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(128)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro individuální společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(129)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, nebude se antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(130)
Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány.
(131)
Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovisko nepředložil,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) a pocházejícího z Indonésie.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 904/2014 se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/84
tal-21 ta' Jannar 2015
li jimponi dazju antidumping definittiv u li jiġbor definittivament id-dazju proviżorju impost fuq importazzjonijiet tal-glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet dumped minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 9(4) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri proviżorji
(1)
Il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) imponiet mit-22 ta' Awwissu 2014 dazju anti-dumping proviżorju fuq importazzjonijiet ta' glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja bir-Regolament (UE) Nru 904/2014 (2) (“ir-Regolament proviżorju”).
(2)
Il-proċediment inbeda fid-29 ta' Novembru 2013 wara lment ippreżentat fis-16 ta' Ottubru 2013 minn Ajinomoto Foods Europe S.A.S. (“il-kwerelant”), l-uniku produttur tal-Unjoni tal-glutamat tal-monosodju, li għalhekk jirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' glutamat tal-monosodju.
(3)
Kif stipulat fil-premessa 20 tar-Regolament proviżorju, l-investigazzjoni ta' dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Ottubru 2012 sat-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu ta' investigazzjoni”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta' April 2010 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. Proċedura sussegwenti
(4)
Wara d-divulgazzjoni tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom ġie impost dazju antidumping proviżorju (“d-divulgazzjoni proviżorja”), għadd ta' partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex jesprimu l-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet proviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kkunsidrat il-kummenti verbali u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati, u fejn xieraq, immodifikat is-sejbiet proviżorji skont dan.
(6)
Il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet kollha bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien beħsiebha timponi dazju antidumping definittiv fuq importazzjonijiet ta' glutamat tal-monosodju li joriġina mill-Indoneżja u tiġbor b'mod definittiv l-ammonti garantiti permezz ta' dazju proviżorju (id-“divulgazzjoni definittiva”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu l-kummenti tagħom dwar il-konklużjonijiet definittivi.
(7)
Il-kummenti ppreżentati mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn xierqa.
3. Kampjunar
(8)
Fin-nuqqas ta' xi kummenti rigward il-metodu tal-kampjunar ta' importaturi mhux relatati, is-sejbiet proviżorji tal-premessi 7 sa 19 tar-Regolament proviżorju huma b'dan ikkonfermati.
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(9)
Bħal ma hu stipulat fil-premessa 21 tar-Regolament proviżorju, il-prodott ikkonċernat huwa l-glutamat tal-monosodju (“MSG”) li joriġina mill-Indoneżja, li attwalment jaqa' fil-kodiċi NM ex 2922 42 00 (“il-prodott ikkonċernat”). L-MSG huwa addittiv tal-ikel u jintuża prinċipalment biex itejjeb it-togħma tas-sopop, tal-brodijiet, tal-platti bil-ħut u bil-laħam, taħlitiet ta' ħwawar u ta' ikel lest biex jittiekel. Huwa ppreżentat f'forma ta' kristalli bojod, mingħajr riħa ta' diversi daqsijiet. L-MSG huwa wkoll użat fl-industrija kimika għal applikazzjonijiet mhux tal-ikel bħal deterġenti. L-MSG huwa disponibbli f'diversi daqsijiet ta' ppakkjar, li jvarjaw minn pakketti għall-konsumaturi ta' 0,5 g għal basktijiet għal kwantitajiet kbar li jiżnu 1 000 kg. Daqsijiet iżgħar tal-ippakkjar jinbiegħu permezz tal-bejjiegħ bl-imnut lill-konsumaturi privati, filwaqt li d-daqsijiet akbar ta' 20 kg u aktar huma ddestinati għall-utenti industrijali. Barra minn hekk, jeżistu gradi differenti ta' purità. Madankollu, mhemm l-ebda differenza fil-karatteristiċi tal-glutamat tal-monosodju bbażata fuq id-daqs tal-pakkett jew il-grad ta' purità.
(10)
Fin-nuqqas ta' xi kummenti dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-konklużjonijiet li waslu għalihom fil-premessi 21 sa 25 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
C. DUMPING
1. Valur normali
(11)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra rigward il-valur normali, il-premessi 26 sa 31 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
2. Prezz tal-esportazzjoni
(12)
Iż-żewġ produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw tennew id-dikjarazzjonijiet tagħhom li l-prezzijiet tal-bejgħ lill-kumpaniji relatati tagħhom kienu normali u li d-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni għandha għalhekk tkun ibbażata fuq il-prezz tal-bejgħ bejn il-produttur esportatur fl-Indoneżja u l-ewwel klijent relatat, iktar milli fuq il-prezz tal-esportazzjoni kostrutt.
(13)
B'appoġġ għal din id-dikjarazzjoni, iż-żewġ produtturi esportaturi argumentaw li ma kien hemm ebda evidenza dwar kumpens trasversali bejn prodotti jew spejjeż oħra imġarrba bejn il-kumpanija prinċipali fl-Indoneżja u l-kumpanniji relatati tagħhom. Il-konklużjonijiet fil-premessa 37 tar-Regolament proviżorju għalhekk ma kellhomx jibbażaw fuq dawn l-elementi.
(14)
Produttur esportatur wieħed sostna barra minn hekk, li l-kumpanija relatata tiegħu fl-Unjoni ma kinetx importatur imma intermedjarju li kien jerġa' jbigħ il-prodott fl-Unjoni qabel l-approvazzjoni doganali. Dan il-produttur esportatur argumenta li fuq il-bażi ta' dan, il-konklużjonijiet milħuqa fil-premessa 37 tar-Regolament proviżorju, jiġifieri li l-prezz ta' trasferiment bejn kumpaniji relatati ma kienx f'livell li seta' jippermetti lill-importaturi relatati sabiex jagħmlu profitt raġonevoli fl-Unjoni, għaldaqstant ma jkunux applikabbli.
(15)
Mill-bidu, għandu jiġi nnutat li s-sempliċi fatt ta' assoċjazzjoni bejn l-esportatur u l-importatur huwa biżżejjed biex il-Kummissjoni tkun tista' tittratta l-prezzijiet proprji tal-esportazzjoni bħala mhux affidabbli minħabba li l-eżistenza ta' assoċjazzjoni bejn l-esportatur u l-importatur huwa wieħed minn numru ta' raġunijiet li għalihom il-prezzijiet tal-esportazzjoni attwali jista' jitqies bħala mhux affidabbli. Minħabba l-assoċjazzjoni bejn il-fornitur u l-importatur, il-prezzijiet mitluba minn fornitur lill-kumpanija relatata tiegħu fl-Unjoni huma prezzijiet ta' trasferiment li mhumiex ir-riżultat ta' negozjati distakkati li normalment jipprevalu bejn kumpaniji indipendenti. Barra minn hekk, huwa ċar li l-ispejjeż li jirriżultaw mill-attivitajiet ta' kumpanija relatata u marġni ta' profitt li tikseb tali kumpannija effettivament inaqqas l-ammont riċevut mill-produttur esportatur bl-istess mod daqskemm normalment jiġġarrab mill-importatur.
(16)
Barra minn hekk, fil-każ attwali l-investigazzjoni ddivulgat li dawn il-kumpaniji relatati ma jirrealizzawx marġni ta' profitt sostenibbli fl-Unjoni. F'dan ir-rigward, għandu jiġi l-ewwel innotat li marġni ta' profitt ta' importatur mhux relatat li kkoopera ma setax jintuża għax kien kunfidenzjali u għalhekk ma setax jiġi divulgat lill-kompetituri. Għalhekk, intuża (3) bħala parametru referenzjarju marġni ta' profitt li ntuża fi proċedura preċedenti dwar prodotti kimiċi oħra manifatturati minn kumpanija simili tal-industrija u importati fl-Unjoni taħt ċirkostanzi simili bħal f'dan il-każ. Dan il-marġni ta' profitt huwa l-aktar bażi oġġettiva disponibbli biex wieħed jasal għal stima sodisfaċenti ta' tal-prezz tal-esportazzjoni distakkat. Dan il-marġni raġonevoli ta' profitt użat kien ta' 5 %. Peress li l-profitt miksub minn kumpaniji relatati fl-Unjoni huwa ħafna inqas minn dan il-limitu, u fid-dawl tan-natura mhux sostenibbli ta' tali profitt, il-prezz tat-trasferiment ma setax jitqies bħala affidabbli.
(17)
Barra minn hekk, mhemmx neċessarjament bżonn ta' evidenza pożittiva li kumpens reċiproku jew ċerti spejjeż imġarrba u normalment merfugħa minn importatur imma mħallsa minn kwalunkwe parti effettivament ikunu seħħew bejn kumpaniji relatati. Kif imsemmi hawn fuq, dawn l-ispejjeż huma dejjem magħmula minn kumpanija relatata hekk kif tali kumpannija twettaq funzjonijiet ta' bejgħ u importazzjoni. Bħala konsegwenza tal-assoċjazzjoni bejn kumpaniji relatati, l-eżistenza ta' kumpens reċiproku permezz ta' prodotti oħra jew spejjeż bħal dawn ma jistgħux jiġu esklużi u għalhekk il-prezzijiet tat-trasferiment mhumiex affidabbli.
(18)
Lanqas ma huwa rilevanti jekk il-kumpanija relatata fl-Unjoni hix qed twettaq il-funzjonijiet kollha ta' importatur jew tabilħaqq xi funzjonijiet oħra. Il-kwistjoni relevanti hi jekk il-prezz tal-esportazzjoni fil-livell tal-fruntiera tal-Komunità huwiex affidabbli. Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa 15, l-investigazzjoni preżenti ddivulgat li l-livelli ta' prezz bejn kumpaniji relatati ma jippermettix li kumpaniji relatati fl-Unjoni li jirrealizzaw marġni raġonevoli ta' profitt. L-ebda wieħed mill-esporaturi ma pprovdew l-ebda evidenza għaliex dan il-marġni ta' profitt ma jkunx xieraq u għalhekk, id-dikjarazzjonijiet li saru f'dan ir-rigward għandhom jitqiesu bħala mhux sostanzjati. L-argument li waħda minn dawn il-kumpaniji relatati ma wettqitx il-funzjonijiet ta' importatur fl-Unjoni ma kienx meħtieġ minħabba li, kif imsemmi hawn fuq, il-funzjonijiet preċiżi l-kumpanija wettqet fl-Unjoni huma irrelevanti. Barra minn hekk, il-fatt li l-kumpanija wettqet biss ċerti funzjonijiet ta' importatur huwa neċessarjament rifless fl-ammont ta' bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) tal-kumpaniji relatati iżda ċertament mhux fil-marġni ta' profitt użat. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-fatt li ċertu attivitajiet jitwettqu minn kumpanija relatata qabel l-importazzjoni ma jfissirx li l-prezz tal-esportazzjoni ma jistax jinbena fuq il-bażi tal-prezz tal-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel klijent indipendenti bid-dispożizzjonijiet neċessarji li saru skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
(19)
Wara d-divulgazzjoni finali, iż-żewġ produtturi esportaturi Indoneżjani li kkooperaw tennew l-argumenti tagħhom rigward id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni. Produttur esportatur wieħed ikkontesta l-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessa 15 li s-sempliċi fatt ta' assoċjazzjoni bejn l-esportatur u l-importatur huwa biżżejjed biex il-Kummissjoni tkun tista' tittratta l-prezzijiet proprji tal-esportazzjoni bħala mhux affidabbli u stqarr li dan imur kontra l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, l-istess produttur esportatur iddikjara li l-kunsiderazzjonijiet esposti fil-premessa 17 li ċerti spejjeż imġarrba minn kumpanija relatati hekk kif it-tali kumpannija twettaq funzjonijiet ta' bejgħ jew importazzjoni ma kinitx ibbażata fuq il-fatti tal-każ. Finalment, dan il-produttur esportatur sostna li l-Kummissjoni ma indirizzatx il-fatt li l-livelli tal-prezzijiet li l-kumpanija relatata u dawk lil klijenti indipendenti fl-Unjoni kienu simili.
(20)
Il-produttur esportatur l-ieħor sostna t-talba tiegħu li l-prezz tal-esportazzjoni tiegħu lejn l-ewwel klijent indipendenti fuq il-fruntiera tal-Unjoni għandu jitqies għad-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni waqt li jenfasizza li l-kumpanija relatata kienet aġixxiet biss bħala intermedjarju u li fost oħrajn, l-approvazzjoni doganali kienet saret mill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni.
(21)
Bi tweġiba għal dawn l-argumenti, ta' min jinnota li skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni kkunsidrat li, fuq il-bażi tal-fatti tal-każ, il-prezzijiet tal-esportazzjoni għandhom ikunu mibnija skont l-assoċjazzjoni bejn l-esportaturi u partijiet relatati. Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li dawn il-partijiet relatati ma kisbux marġni ta' profitt sostenibbli fl-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. F'dan ir-rigward, il-funzjoni tal-kumpanija relatata fl-Unjoni mhijiex rilevanti meta jiġi ddeterminat jekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni f'dan il-każ għandhom jiġu mibnija. Barra minn hekk, kif intqal fil-premessa 18 hawn fuq, il-fatt li l-kumpaniji relatati jwettqu biss ċerti funzjonijiet ma jipprekludix l-applikazzjoni tal-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku iżda huwa rifless f'ammont aktar baxx ta' SG&A li għandu jitnaqqas mill-prezz li bih il-prodott ikkonċernat huwa mibjugħ mill-ġdid lill-ewwel xerrej indipendenti. Fl-aħħar nett, ta' min jinnota wkoll li l-produtturi esportaturi ma pprovdew l-ebda prova fattwali ġdida li tista' treġġa' lura dawn il-konklużjonijiet. Għal dak li jirrigwarda d-dikjarazzjoni dwar il-livell simili tal-prezz għal klijenti indipendenti relatati fl-Unjoni, ta' min jinnota li din id-dikjarazzjoni ġiet indirizzata fil-premessa 37 tar-Regolament provviżorju. L-investigazzjoni sabet li minkejja livelli simili tal-prezzijiet mal-konsumaturi indipendenti, il-prezzijiet ta' trasferiment bejn kumpaniji relatati ma kinux f'livell li jista' jippermetti lill-importaturi relatati jagħmlu profitt sostenibbli fl-Unjoni. Għalhekk, dawn l-argumenti ma għandhomx jiġu aċċettati.
(22)
L-argumenti li jikkonċernaw l-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni mibnija fl-investigazzjoni preżenti għandu għalhekk ma għandux jiġi aċċettat.
(23)
L-istess żewġ produtturi esportaturi qalu li, jekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni jkunu mibnija minkejja l-argumenti tagħhom imsemmija fil-premessi 12 sa 14, il-marġni ta' profitt raġonevoli ta' 5 % użat għall-kalkolu tal-prezz tal-esportazzjoni kien sopravvalutat u li l-marġni ta' profitt reali ta' kumpaniji relatati tagħhom għandhom jintużaw minflok peress li l-prezzijiet bejn il-partijiet relatati kienu fl-istess livell bħal dawk tal-klijenti indipendenti.
(24)
Abbażi tal-kunsiderazzjonijiet stabbiliti fil-premessi 15 sa 18 dwar l-affidabbiltà tal-prezzijiet ta' trasferiment u l-marġni tal-profitti tal-kumpanniji relatati fl-Unjoni, dan l-argument ma għandux jiġi aċċettat. Fi kwalunkwe każ, l-allowances għal spejjeż imġarrba skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku kienu bbażati fuq l-ispejjeż SG &a tal-kumpanija stess u għalhekk irriflettew l-attivitajiet ta' dawn il-kumpaniji, tkun xi tkun il-funzjoni tagħhom. Gћaldaqstant dan l-argument ma għandux jintlaqa'.
(25)
Wieħed mill-produtturi esportaturi t'hawn fuq allega li, għal tranżazzjonijiet speċifiċi ma' kumpannija li mhix relatata mal-produttur esportatur, il-prezz tal-esportazzjoni kellu jiġi bbażat fuq il-prezz li fil-fatt tħallas jew jista' jitħallas skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni sabet, madankollu, li l-bejgħ ikkonċernat ma kienx bejgħ b'esportazzjoni lejn l-Unjoni. Fuq din il-bażi, it-tranżazzjonijiet ikkonċernati kienu esklużi mid-determinazzjoni tal-prezz ta' esportazzjoni. Wara d-divulgazzjoni finali, il-produttur esportatur ikkontesta din l-esklużjoni fuq il-bażi li l-Kummissjoni għandha tieħu in kunsiderazzjoni l-bejgħ kollu tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni prodott mill-produttur esportatur. Madankollu, il-bejgħ kollu lill-klijent indipendenti kkonċernati tqies għad-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni. Kwalunkwe tranżazzjoni sussegwenti minn dan klijent indipendenti għandha tiġi injorata għaliex l-ewwel ma humiex bejgħ tal-esportazzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 2(8) u (9) tar-Regolament bażiku u t-tieni, hemm riskju ta' għadd doppju ta' dan il-bejgħ. Fuq din il-bażi, l-argument tal-produttur esportaturma ġiex aċċettat.
(26)
Fin-nuqqas ta' xi kummenti oħra rigward id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni, il-konklużjonijiet li ntlaħqu fil-premessi 32 sa 38 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
3. Tqabbil
(27)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, iż-żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw ikkontestaw li l-ispejjeż imġarrba għall-ġarr tal-oġġetti mill-fabbrika għall-maħżen jitqiesu bħala spejjeż loġistiċi interni u b'hekk ma jaffettwax il-komparabbiltà tal-prezzijiet.
(28)
Wieħed mill-produtturi esportaturi kellhom diversi mħażen tad-distribuzzjoni fis-suq domestiku li minnhom intbgħat l-MSG lill-klijenti finali. Dan il-produttur esportatur saħaq li l-ispejjeż tat-trasport mill-fabbrika lejn l-imħażen għandhom jitqiesu bħala spejjeż domestiċi tal-merkanzija u jitnaqqsu mill-valur normali peress li l-ebda spejjeż bħala dawn ma jiġġarrbu fuq il-bejgħ għall-esportazzjoni. Il-produttur esportatur l-ieħor sostna li f'xi każijiet l-ispiża biex tinġarr il-merkanzija lejn il-maħżen tista' tintrabat ma' fattura speċifika u għalhekk hija spiża diretta tal-bejgħ u din l-ispiża hija inkluża fil-prezz mitlub lill-klijenti, li taffettwa l-komparabilità tal-prezzijiet. Għalhekk għandha titnaqqas mill-valur normali.
(29)
L-imħażen huma kkunsidrati bħala parti mill-bini ta' produttur esportatur u biss mill-mument li prodott jiġi fil-maħżen huwa lest għall-bejgħ. Id-distanza tal-maħżen mill-fabbrika huwa irrilevanti, kif ukoll il-fatt jekk it-trasport mill-fabbrika fil-maħżen jistax jintrabat ma' tranżazzjoni speċifika ta' bejgħ domestiku peress li dawn huma spejjeż li normalment jiġġarrbu qabel il-bejgħ u għalhekk mhux spiża diretta tal-bejgħ li għandha effett fuq il-kumparabbiltà tal-prezz. Għaldaqstant, fuq il-bażi tal-Artikolu 2(10)(e) tar-Regolament bażiku, id-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward ma għandhomx jiġu aċċettati.
(30)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, il-produttur esportatur li kkoopera li esporta l-MSG permezz ta' kumpannija relatata barra l-Unjoni ddikjara li l-esportazzjoni tiegħu ma għandhiex tiġi aġġustata skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku, billi l-kumpanija relatata barra l-Unjoni ma aġixxietx bħala aġent u li ma ħadmitx fuq bażi ta' kummissjoni. Il-produttur esportatur iddikjara wkoll iż-żieda fuq il-prezz tal-kumpanija relatata inkwistjoni, li servet bħala bażi għall-aġġustament li sar, ma taffetwax il-komparabilità tal-prezz minħabba li hi u tiffissal-prezz ta' esportazzjoni, il-Kummissjoni diġà kienet naqqset marġni raġonevoli ta' profitt fil-livell ta' kumpanija relatata fl-Unjoni li jkun ikopri kull marġni ta' profitt relatat ma' tranżazzjonijiet bejn il-kumpaniji kollha. Il-produttur esportatur iddikjara wkoll li jekk xejn, huma biss l-ispejjeż SG&A tal-kumpanija relatata barra l-Unjoni li għandhom jitnaqqsu mill-prezz tal-esportazzjoni ffissat.
(31)
L-investigazzjoni stabbiliet li l-kumpanija relatata li tinsab barra l-Unjoni żammet żieda fuq il-prezz għal kull bejgħ ta' esportazzjoni lejn l-Unjoni. Iż-żieda fuq il-prezz affettwat il-kumparabbiltà tal-prezzijiet, peress li nżammet biss fuq il-bejgħ ta' esportazzjoni u mhux fuq il-bejgħ fis-suq domestiku. Id-dikjarazzjoni li l-marġni tal-profitt tal-kumpannija relatata kien diġà kontabilizzat meta ġie ffissat il-prezz ta' esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku ma setgħetx tiġi aċċettata. Dan huwa minħabba li l-aġġustamenti skont l-Artikolu 2(9) u l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku għandhom għanijiet differenti, huma separati u distinti minn xulxin u rregolati b'regoli sustantivi differenti. L-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku għandu l-għan li jistabbilixxi prezz ta' esportazzjoni affidabbli filwaqt li l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku għandu l-għan li jiżgura komparabbiltà tal-prezz ta' esportazzjoni u l-valur normali. Ladarba l-prezz tal-esportazzjoni jkun ġie debitament stabbilit skont il-paragrafi (8) jew (9) tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku, kwalunkwe aġġustament ulterjuri skont l-Artikolu 2(10) tagħha ma jibqax jikkonċerna l-prezz tal-esportazzjoni u bħala tali bl-ebda mod ma hu maħsub biex jiddetermina il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni bħala tali. Għalhekk, il-produttur esportatur li kkoopera ma jarax l-iskop tal-aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku, li huwa li jagħmel il-prezz paragunabbli mal-valur normali u ma jiddeterminax il-prezz tal-esportazzjoni bħala tali. Għalhekk, il-marġni ta' profitt raġonevoli mnaqqas skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku ma jkoprix kwalunkwe żieda fuq il-prezz irrealizzata fl-istess kanal tal-bejgħ. Fir-rigward tal-ammont li għandu jiġi aġġustat, l-aġġustament li sar jirrifletti ż-żieda fuq il-prezz realment imposta bejn kumpaniji relatati, u b'hekk fil-fatt jaffettwaw il-prezzijiet u il-kumparabbiltà tal-prezzijiet. Għaldaqstant, ma hemm l-ebda raġuni li jinbidel b'ammont teoretiku ieħor. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni hija intitolata li tieħu inkunsiderazzjoni l-fatt li kumpannija relatata li tinsab barra l-Unjoni qed tirċievi ħlas (fil-forma ta' żieda fuq il-prezz miżmuma mill-kumpanija relatata fuq bejgħ fatturat lill-klijenti fl-Unjoni). Għal kumpanija relatata li tikkwalifika bħala impriża suġġetta għal taxxa korporattiva fil-pajjiż li jinsab barra l-Unjoni (li jkollu rata tat-taxxa korporattiva konsiderevolment anqas mill-Indoneżja) fuq dawk il-pagamenti, għandha tkun qed tiżvolġi attività ekonomika ġenwina hemmhekk. Bħala tali, il-produttur esportatur Indoneżjan ma jistax simultanjament ifittex li jiżgura trattament fiskali favorevoli li hu jikseb mill-preżenza tal-kumpanija relatata fil-pajjiż barra l-Unjoni u l-attività ekonomika ta' din tal-aħħar f'dik il-ġurisdizzjoni filwaqt li fl-istess ħin jikkontestata fil-kuntest ta' proċedimenti ta' anti-dumping li l-kumpanija relatata ma twettaq l-ebda attivitajiet ekonomiċi. Għalhekk, dawn id-dikjarazzjonijiet għandhom jiġu rifjutati.
(32)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-produttur esportatur tenna d-dikjarazzjonijiet tiegħu rigward l-aġġustament taż-żieda fuq il-prezz tal-kumpanija relatata tiegħu u kkontesta li l-kunsiderazzjonijiet tat-taxxa għandhom jitqiegħdu fil-kuntest ta' investigazzjoni antidumping. Il-produttur esportatur idd-ikjara wkoll li filwaqt li ma jikkontestax li l-kumpanija relatata tiegħu kellha attivitajiet kummerċjali fil-pajjiż terz ikkonċernat, dawn kienu limitati fir-rigward tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, ġie sostnut li l-attivitajiet tal-kumpanija relatata kienu manifestament differenti minn dawk ta' aġent u ma kienet tirċievi ebda kummissjoni mill-produttur esportatur fir-rigward tal-bejgħ lejn l-Unjoni. Fl-aħħar nett, il-produttur esportatur tenna li meta kien qed jiġi ffissat il-prezz tal-esportazzjoni, il-Kummissjoni kient diġà naqqset il-marġni ta' profitt raġjonevoli fil-livell tal-kumpanija relatata fl-Unjoni li tkun tkopri kull marġini ta' profitti relatat ma' tranżazzjonijiet bejn il-kumpaniji kollha. F'dan ir-rigward, il-produttur esportatur allega li fil-każ ta' bejgħ suċċessiv bejn kumpaniji relatati, tkun tabilħaqq il-prattika tal-Kummissjoni li tnaqqas biss il-marġni ta' profitt tal-kumpanija relatata li tbigħ direttament lill-klijent indipendenti fl-Unjoni iżda mhux il-marġini ta' qligħ mill-kumpaniji relatati oħrajn fuq l-istess kanal tal-bejgħ.
(33)
Ta' min jinnota li, f'dan il-każ, l-eżistenza ta' entità separata tat-taxxa tista' sservi bħala indikazzjoni tal-attivitajiet ekonomiċi sinifikanti li jsiru mill-parti relatata li tinsab barra mill-Unjoni peress li attivitajiet bħal dawn huma meħtieġa taħt liġi tat-taxxa domestika. F'dan il-każ, u kif ġie spjegat fil-premessa 31 il-Kummissjoni kkunsidrat il-fatt li l-produttur esportatur ikkonċernat għandu parti relatata barra l-Unjoni b'attività ekonomika sinifikanti u l-fatt li l-parti relatata barra l-Unjoni naqqset iż-żieda fuq il-prezz għal kull tranżazzjoni ta' bejgħ tal-prodott ikkonċernat bejn partijiet relatati, u għalhekk affettwat il-paragonabilità tal-prezzijiet għall-esportazzjoni tal-MSG lejn l-Unjoni. Barra minn hekk, kif issemma fil-premessa 31 l-ammont li fuqu kien ibbażat l-aġġustament irrifletta ż-żieda attwali ivverifikata fuq il-prezz imposta bejn kumpaniji relatati, u għalhekk ukoll irriflettiet b'mod preċiż l-attivitajiet tal-kumpanija relatata. Għalhekk, dawn l-argumenti ma għandhomx jiġu aċċettati.
(34)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, l-istess produttur esportatur oġġezzjona għall-aġġustament li sar għal kummissjonijiet imħallsa fuq il-prezz tal-esportazzjoni fejn iddikjara li dawn ma kinux spejjeż ta' bejgħ dirett, iżda mħallsa fuq bażi ta' darba fix-xahar, u b'hekk mhumiex marbuta ma' tranżazzjoni ta' bejgħ speċifiku u ma jaffettwawx il-komparabilità tal-prezzijiet. Dan il-produttur esportatur allega li kummissjonijiet imħallsa kellhom effett biss bejn kumpaniji relatati, u li għalhekk l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku ma jkunx applikabbli. Il-prodottur esportatur argumenta wkoll li, ibbażat fuq is-suppożizzjoni li dawn kienu kkunsidrati bħala entità ekonomika waħda mal-kumpanija relatata tiegħu, kwalunkwe trasferiment ta' flus fi ħdan din l-entità ekonomika ma jkunx spiża jew dħul għal din l-entità ekonomika.
(35)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li skont “ftehim ta' kummissjonijiet” bejn il-produttur esportatur u l-kumpanija relatata tiegħu, meta l-produttur esportatur fl-Indoneżja biegħ direttament lil klijenti indipendenti fis-suq tal-Unjoni (minflok permezz tal-kumpanija relatata tiegħu), ġew dovuti kummissjonijiet. Il-kummissjoni li tħallset kienet marbuta direttament mal-valur nett tal-bejgħ. Bħala riżultat, ir-relazzjoni diretta bejn il-bejgħ u l-kummissjoni mħallsa affettwat il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku.
(36)
Fl-aħħar nett, is-suppożizzjoni li l-kumpaniji relatati kienu kkunsidrati bħala entità ekonomika waħda mhijiex eżatta. L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-produttur esportatur stess kellu dipartiment tal-esportazzjoni kompletament funzjonali u ma hemm l-ebda duplikazzjoni ta' kompiti relatati mal-esportazzjoni bejn il-produttur esportatur u l-importatur relatat. Għalhekk il-kumpanija relatata ma tistax titqies bħala dipartiment ta' bejgħ intern u dawn l-argumenti ma għandhomx jiġu aċċettati.
(37)
Alternattivament, fil-każ li l-prezzijiet tal-esportazzjoni jkunu aġġustati skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku, il-produttur esportatur iddikjara li l-ammont tal-kummissjonijiet imħallsa għandu jiġi eskluż mill-ispejjeż SG&A tal-kumpanija relatata li kienu tnaqqsu mill-prezz tal-bejgħ mill-ġdid lill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Madankollu, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, meta jiġi stabbilit prezz affidabbli għall-esportazzjoni l-ispejjeż kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid għandhom jitnaqqsu mill-prezz ta' bejgħ mill-ġdid lill-ewwel konsumatur indipendenti fl-Unjoni u ma hemm ebda bażi legali biex jiġu kkumpensati dawn l-ispejjeż minn kwalunkwe dħul kif mitlub mill-produttur esportatur. Barra minn hekk, l-ispejjeż SG&A ta' kumpanija relatata fl-Unjoni kienu jappartjenu għal kanal differenti ta' bejgħ (jiġifieri permezz tal-klijent relatat) mid-dħul minn kummissjoni li kienet marbuta mal-kanal ta' bejgħ lil klijenti mhux relatati. Fl-aħħar nett, l-aġġustament għal żieda fuq il-prezz skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku u d-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni skont il-paragrafi (8) jew (9) tal-istess Artikolu 2 għandhom għanijiet differenti u jirrappreżentaw żewġ stadji differenti ta' analiżi ta' dumping.
(38)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-produttur esportatur tenna d-dikjarazzjoniijiet tiegħu rigward il-Kummissjoni deskritti fil-premessa 35 u argumenta li tkun ħaġa inkonsistenti li wieħed jikkunsidra l-prezzijiet tat-trasferiment bejn il-partijiet relatati bħala mhux affidabbli min-naħa waħda u li jiġi aġġustat il-prezz tal-esportazzjoni abbażi ta' ftehim bejn il-partijiet relatati tal-Kummissjoni min-naħa l-oħra. Il-produttur esportatur kompla jikkontesta s-sejbiet stipulati fil-premessa 35 li l-kummissjoni li tħallset kienet direttament marbuta mal-valur nett tal-bejgħ u li għaldaqstant kien hemm relazzjoni diretta bejn il-bejgħ u l-kummissjoni mħallsa u b'hekk ġiet affettwata l-komparabilità tal-prezz, peress li kienet titħallas darba fix-xahar u d-dettalji tal-kalkolu tal-kummissjoni ma ġewx żvelati bejn il-partijiet.
(39)
Il-produttur esportatur la ssostanzja ulterjorment id-dikjarazzjonijiet u lanqas ipprovda xi informazzjoni fattwali li tappoġġja d-dikjarazzjoni tiegħu li tista' treġġa' lura l-konklużjonijiet imsemmijin hawn fuq. Għalhekk, il-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessi 35 sa 37 huma kkonfermati.
(40)
Wara divulgazzjoni proviżorja, produttur li jesporta wieħed qal li għandu jsir aġġustament fuq il-valur normali għall-ispejjeż ta' promozzjoni u ta' inċentiv. Il-produttur esportatur argumenta li dawn l-ispejjeż ma jaqgħux fuq il-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni filwaqt li kellhom impatt dirett fuq il-prezz ta' bejgħ domestiku. B'sostenn ta' dan l-argument, il-produttur esportatur iddikjara li, għall-inqas f'ċerti każijiet, dawn l-ispejjeż jistgħu jkunu ttraċċati għal tranżazzjonijiet ta' bejgħ domestiku speċifiku. Fl-aħħar nett, dan il-produttur esportatur argumenta li l-ispejjeż promozzjonali u ta' inċentiv kienu jirriflettu l-livelli differenti ta' kummerċ fis-suq domestiku (fejn l-MSG jinbiegħ direttament lil bejjiegħa bl-imnut) fuq naħa waħda u l-bejgħ lejn l-Unjoni (li saru lil negozjanti u distributuri) min-naħa l-oħra.
(41)
L-investigazzjoni wriet li l-ispejjeż promozzjonali u ta' inċentiv kienu fil-biċċa l-kbira marbuta ma' kontijiet tal-klijenti u mhux ma' tranżazzjonijiet speċifiċi ta' bejgħ. Spejjeż promozzjonali u ta' inċentivi jiġġarrbu irrispettivament jekk il-prodott jinbiegħx jew le finalment. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-ispejjeż iddikjarati li huma marbuta ma' tranżazzjoni speċifika ta' bejgħ fil-fatt ma kinux riflessi fil-prezz. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-ispejjeż promozzjonali u ta' inċentivi ma għandhomx jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabbità tal-prezz u li din id-dikjarazzjoni tiġi rrifjutata.
(42)
Produttur esportatur wieħed iddikjara li l-MSG ta' kristalli kbar (Id-daqs tal-malja) kellu karatteristiċi fiżiċi differenti u kien jinbiegħ f'livell differenti ta' kummerċ meta mqabbel mal-MSG esportat lejn l-Unjoni. Il-produttur esportatur argumenta għalhekk li l-MSG ta' kristalli kbar għandu jiġi eskluż mid-determinazzjoni tal-valur normali.
(43)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li jrżistu diversi daqsijiet ta' malji: trab, fin, żgħir, regolari, u kbir. Id-daqsijiet kollha tal-malji huma inklużi fl-ambitu tal-prodott, peress li għandhom l-istess karatteristiċi, użu aħħari u huma interkambjabbli. Għalhekk, it-tipi ta' prodotti għandhom jiġu inklużi fid-determinazzjoni tal-valur normali. Barra minn hekk, l-investigazzjoni stabbiliet li d-daqsijiet tal-malji differenti ma kinux fatturi ta' spiża.
(44)
L-investigazzjoni wriet ukoll li l-klijenti fis-suq domestiku li xtraw malji kbar tal-MSG xtraw ukoll daqsijiet oħra tal-malji. Ma kien hemm l-ebda evidenza li d-differenza fil-prezz osservata għal maljikbar tal-MSG kienet marbut mal-karatteristiċi fiżiċi jew mal-livell ta' kummerċ peress li kien possibbli li ssir rabta bejn din id-differenza fil-prezzijiet ma' elementi oħrajn bħal konsumaturi u l-volumi mixtrija. Barra minn hekk, il-produttur esportatur ma kkwantifikax l-allegata differenza fil-karatteristiċi fiżiċi. Għaldaqstant, f'dan ir-rigward, l-argumenti satu għadhom jiġu rifjutati.
(45)
Fl-assenza ta' kwalukwe kummenti oħrajn rigward il-paragun, il-konklużjonijiet milħuqa fi premessi 39 sa 46 tar-Regolament proviżorju qed jiġu hawnhekk ikkonfermati.
4. Marġni ta' dumping
(46)
Fl-assenza ta' kummenti, il-metodoloġija ġenerali użata għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping, kif stabbilit fil-premessi 47 sa 48 tar-Regolament proviżorju, huma kkonfermati.
(47)
Filwaqt li jitqiesu l-esklużjoni ta' ċerti tranżazzjonijiet mid-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni ta' produttur esportatur wieħed kif deskritt fil-premessa 25, u fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn, il-marġni ta' dumping definittivi, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF (kost, assigurazzjoni u merkanzija) fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta' dumping
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2 %
PT. Miwon Indonesia
13,3 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4 %
D. ĦSARA
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(48)
Partijiet interessati tennew li l-Kummissjoni għandha teskludi lill-produttur tal-Unjoni li kkoopera mill-industrija tal-Unjoni minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni ta' produttur esportatur fl-Indoneżja relatat miegħu. Kien argumentat li l-istampa tal-ħsara tista' tintlaqat minn din ir-relazzjoni.
(49)
Il-partijiet ikkonċernati ma ppreżentaw ebda informazzjoni jew evidenza ġdida f'dan ir-rigward. B'mod partikolari, huma ma ssostanzjawx id-dikjarazzjoni tagħhom fir-rigward ta' sa fejn l-istampa tal-ħsara setgħet kienet affettwata. Kif stipulat fil-premessa 53 tar-Regolament proviżorju, f'dan il-każ, ma hemmx bżonn li jiġi eskluż il-produttur tal-Unjoni li kkoopera mill-industrija tal-Unjoni minkejja r-relazzjoni tiegħu ma' produtturi esportaturi li ma kkoperawx fl-Indoneaja minħabba dan l-uniku produttur tal-Unjoni kkoopera bis-sħiħ mal-Kummissjoni waqt l-investigazzjoni u kien suġġett għal verifika sħiħa. Għalhekk, in-nuqqas tal-produttur esportatur Indoneżjan li jikkoopera fl-investigazzjoni ma kellu ebda impatt fuq il-mod kif tiżvolġi l-investigazzjoni. Gћaldaqstant dan l-argument ma għandux jintlaqa'.
(50)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet ikkonċernati tennew l-argument li l-produttur tal-Unjoni li kkoopera għandu jiġi eskluż mill-industrija tal-Unjoni minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni ta' produttur esportatur fl-Indoneżja relatat miegħu. Dawn il-partijiet argumentaw li n-nuqqas ta' kooperazzjoni min-naħa ta' dan il-produttur esportatur relatat fl-Indoneżja seta' jaffettwa l-istampa tal-ħsara tal-industrija tal-Unjoni. Fis-sustanza, huma argumentaw li l-prezzijiet tal-MSG kellhom jiġu negozjati fuq bażi globali dinjija u li minħabba r-relazzjoni kien hemm riskju ta' kontro kumpens li jikkonsisti f'li jitbaxxew il-prezzijiet lill-klijenti fis-suq tal-Unjoni u li jintalbu prezzijiet ogħla f'suq ta' pajjiż terz. Billi ma jikkooperax mal-investigazzjoni, dan il-produttur esportatur relatat fl-Indoneżja jċċaħħad lill-Kummissjoni mill-possibbiltà li tivverifika jekk il-kontro kumpens seħħx.
(51)
Il-partijiet ikkonċernati illimitaw ruħhom għal li jqajmu l-argument iżda mingħajr ma jissostanzjawh b'ebda evidenza attwali. Fi kwalunkwe każ, fir-rigward tal-prezzijiet mitluba mill-produttur tal-Unjoni lill-klijenti tagħha fis-suq tal-Unjoni, li kienu vverifikati matul l-investigazzjoni, ma kien hemm l-ebda indikazzjoni li dawn il-prezzijiet tbaxxew għal raġunijiet ta' kontro kumpens. Għall-kuntrarju, kif imsemmi fil-premessa 100 tar-Regolament provviżorju, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja naqsu bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat, fatt li eżerċita pressjoni fis-suq tal-Unjoni b'tali mod li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tgħolli l-prezzijiet tagħha b'konformità maż-żieda fl-ispejjeż tagħha. Għalhekk l-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa ġiet sfurzata biex tbaxxi l-prezzijiet tagħha matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant l-argument ġie rifjutat.
(52)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor fir-rigward tad-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-produzzjoni tal-Unjoni, il-konklużjonijiet stipulati fil-premessi 50 sa (51) tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2. Konsum tal-Unjoni
(53)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, parti interessata waħda ddikjarat li d-deskrizzjoni tal-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni fil-premessa 55 tar-Regolament proviżorju ma kinitx kompluta. Partikolarment, din il-parti argumentat li t-tnaqqis fil-konsum minn FY2010/2011 sa FY2011/2012 kien minħabba l-fatt li l-importazzjonijiet mill-Vjetnam ġew sostitwiti b'importazzjonijiet irħas mill-Indoneżja u li għalhekk, il-klijenti fl-Unjoni, li allura ma kinux qed jistennew żidiet fil-prezzijiet, biegħu l-istokkijiet akkumulati tagħhom bil-konsegwenza li l-bejgħ b'mod ġenerali fl-Unjoni naqas.
(54)
Iċ-ċirkostanzi deskritti mill-parti interessata kkonċernata ma kkontradixxewx bħala tali l-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessa 55 tar-Regolament proviżorju li t-tnaqqis fil-konsum bejn FY2010/2011 u u FY2011/2012 kien dovut l-aktar għal tnaqqis fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. B'mod speċifiku, bejn FY2010/2011 u FY2011/2012, kemm il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi naqsu. Madankollu, filwaqt li l-importazzjonijiet totali naqsu biss bi 2 % (ara l-premessa 107 tar-Regolament proviżorju), il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b'16 % (premessa 72 tar-Regolament proviżorju). It-tnaqqis fil-volum tal-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni ħabat mat-tnaqqis tal-volum ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif muri fit-tabella fil-premessa 68 tar-Regolament proviżorju.
(55)
Madankollu, kif muri fit-tabella fil-premessa 104 tar-Regolament proviżorju, l-importazzjonijiet mill-Vjetnam bejn FY2010/2011 u FY2011/2012 żdiedu, b'kuntrast ma' dak li ddikjarat il-parti interessata kkonċernata, filwaqt li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, bħall-Brażil naqsu bi kważi 60 % matul l-istess perjodu. Is-suppożizzjoni li l-importazzjonijiet mill-Vjetnam ġew sostitwiti minn importazzjonijiet mill-Indoneżja għalhekk mhix ikkonfermata mis-sejbiet.
(56)
Barra minn hekk, il-parti interessata ma ssostansjatx id-dikjarazzjoni tagħha li l-utenti kellhom stokkijiet akkumulati qabel il-perjodu kkunsidrat u li huma biegħu dawn fi kwantitajiet miżjuda meta żdiedu l-importazzjonijiet mill-Indoneżja. Dawn l-allegazzjonijiet lanqas ma setgħu jiġu kkonfermati matul l-investigazzjoni. Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet tal-parti interessata f'dan ir-rigward m'għandhomx jintlaqgħu.
(57)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor fir-rigward tal-konsum tal-Unjoni, il-konklużjonijiet stipulati fil-premessi 52 sa 55 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(58)
Fin-nuqqas ta' kummenti dwar l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat, il-konklużjonijet stabbiliti fil-premessi 56 sa 66 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(59)
Parti interessata minnhom iddikjarat li minkejja li l-volum tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqsu matul il-perjodu kkunsidrat, dan kien biss bħala konsegwenza ta' żieda sostanzjali qabel dan il-perjodu. Din il-parti ddikjarat li, għaldaqstant, it-tnaqqis fil-perjodu kkunsidrat ma kellux jiġi kkunsidrat bħala żvilupp negattiv u ma kienx se juri ħsara. Madankollu, huma biss it-tendenzi stabbiliti matul il-perjodu kkunsidrat li normalment jiġu kkunsidrati meta jiġi vvalutat l-iżvilupp tal-indikaturi tal-ħsara. F'dan il-każ ma kien hemm l-ebda raġuni valida biex wieħed jiżvija minn din il-prattika u biex jivvaluta l-iżviluppi tal-indikaturi tal-ħsara fuq perjodu estiż. Għalhekk, dan l-argument ma għandux jintlaqa'.
(60)
L-istess parti interessata allegat li l-inklużjoni possibbli ta' prodotti sekondarji setgħet żiedet b'mod artifiċjali l-ispejjeż tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni li wkoll kien ikollha impatt fuq il-profittabbiltà. L-allegazzjoni kienet skorretta. L-ispejjeż tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni, inklużi l-prodotti sekondarji kienu soġġetti għal verifika u l-kompletezza u l-korrettezza tal-ispejjeż ġew stabbiliti b'mod sodisfaċenti. Għalhekk din id-dikjarazzjoni m'għandhiex tintlaqa'.
(61)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra dwar l-iżvilupp tal-indikaturi tal-ħsara, il-konklużjonijet stabbiliti fil-premessi 67 sa 93 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(62)
Parti interessata minnhom iddikjarat li mhux l-indikaturi kollha tal-ħsara wrew xejra negattiva u li l-eżistenza ta' tendenza negattiva fi ftit indikaturi tal-ħsara biss mhijiex suffiċjenti biex jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet ħsara materjali.
(63)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku mhux l-indikaturi kollha għandu jkollhom tendenza negattiva sabiex wieħed jasal għal konklużjoni dwar l-eżistenza tal-ħsara. Barra minn hekk, id-dikjarazzjoni kienet skorretta peress li l-investigazzjoni wriet li kważi l-indikaturi kollha tal-ħsara wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk dawn id-dikjarazzjonijiet m'għandhomx jintlaqgħu.
(64)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq u fin-nuqqas ta' kull kumment ieħor, il-konklużjonijiet fil-premessi 94 sa 96 tar-Regolament proviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku kienu kkonfermati.
E. KAWŻALITÀ
1. Effett tal-importazzjonijiet li kienu oġġett ta' dumping
(65)
Parti waħda sostniet li minħabba s-sejbiet stabbiliti fil-premessa 66 tar-Regolament proviżorju, jiġifieri li l-medja peżata tal-marġni ta' twaqqigħ tal-prezz tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja kien bejn 0 % u 5 % matul il-perjodu ta' investigazzjoni, dawn l-importazzjonijiet ma setgħux ikkawżaw il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni minħabba li ma setax kellhom effett ta' pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni.
(66)
Din l-allegazzjoni ma kinitx appoġġjata mill-fatti tal-investigazzjoni. Kif spjegat fil-premessi 99 u 100 tar-Regolament proviżorju, l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja żdiedu b'mod sostanzjali matul il-perjodu kkunsidrat, kemm f'termini assoluti kif ukoll f'termini ta' sehem mis-suq. Din iż-żieda ħabtet ma' tnaqqis fil-volum tal-bejgħ u s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet ta' tali kwantitajiet sostanzjali sfurzaw lill-industrija tal-Unjoni tbaxxi l-prezzijiet tal-bejgħ tagħha sabiex jiġu allinjati mal-livelli tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet Indoneżjani. B'riżultat ta' dan, il-marġnijiet ta' twaqqigħ tal-prezzijiet li nstabu kienu tabilħaqq baxxi. Madankollu, fl-istess ħin, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f'pożizzjoni li tistabbilixxi l-prezzijiet tagħha skont iż-żieda fl-ispejjeż li jwasslu għal tnaqqis sinifikanti fil-profitti tagħha matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa kkonfermat mid-daqs tal-marġni ta' ħsara misjuba b'firxa ta' bejn l-24,9 % u s-47,0 % kif imsemmi fil-premessa 125. Gћaldaqstant dan l-argument ma għandux jintlaqa'.
(67)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħra fir-rigward tal-effetti tal-importazzjonijiet li kienu oġġett ta' dumping, il-konklużjonijet stabbiliti fil-premessi 98 sa 101 tar-Regolament proviżorju huma kkonfermati.
2. Effett ta' fatturi oħrajn
2.1. Effett ta' importazzjonijiet miċ-Ċina
(68)
Żewġ partijiet interessati allegaw li, kuntrarjament għall-konklużjonijiet li ntlaħqu fil-premessa 103 tar-Regolament proviżorju, l-importazzjonijiet Ċiniżi kellhom effett negattiv fuq il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u kkontribwixxew għalhekk għal-ħsara materjali.
(69)
F'termini assoluti, il-volum tal-importazzjonijiet Ċiniżi baqgħu f'livelli baxxi matul il-perjodu kkunsidrat kif imsemmi fil-premessa 102 tar-Regolament proviżorju. Barra minn hekk, meta jittieħdu f'konsiderazzjoni d-dazji anti-dumping, il-prezzijiet ta' importazzjoni kienu f'livelli ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u ogħla wkoll mill-prezzijiet tal-importazzjoni Indoneżjani. L-allegazzjoni li l-importazzjonijiet Ċiniżi kkontribwixxew għal-ħsara materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni, fid-dawl tal-volumi tal-importazzjonijiet u l-prezzijiet tal-importazzjoni li oriġinaw miċ-Ċina, ma ntlaqgħetx.
(70)
Il-konklużjonijiet li ntlaħqu fil-premessi 102 u 103 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2.2. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(71)
Fin-nuqqas ta' kull kumment dwar l-effett tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, il-konklużjonijet stabbiliti fil-premessi 104 sa 108 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2.3. Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(72)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja proviżorju, parti interessata waħda saħqet li t-tnaqqis fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni seħħ fl-istess waqt tat-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni li għalhekk kien il-kawża prinċipali tal-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(73)
Kif stabbilit fil-premessa 109 tar-Regolament proviżorju, it-tnaqqis fil-konsum kien biss ta' 2 % filwaqt li t-tnaqqis fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien ta' 17 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, it-tnaqqis fil-konsum ħafna ma jistax jispjega t-tnaqqis ħafna ogħla fil-volum tal-bejgħ. Barra minn hekk, l-importazzjonijiet mill-Indoneżja żdiedu minkejja li l-konsum kien dejjem qed jonqos. Għalhekk din id-dikjarazzjoni m'għandhiex tiġi milqugħha.
(74)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn f'dan ir-rigward, il-konklużjonijiet li ntlaħqu fil-premessa 109 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2.4. Prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(75)
Fin-nuqqas ta' kull kumment rigward l-effett tal-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-konklużjonijet stabbiliti fil-premessi 110 sa 112 kienu kkonfermati.
2.5. Ineffiċjenzi allegati fl-industrija tal-Unjoni
(76)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, żewġ partijiet tennew li l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni kien minħabba l-allegati ineffiċjenzi inerenti fil-proċess tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni inkluż l-użu ineffiċjenti tar-riżorsi mill-industrija tal-Unjoni.
(77)
Dawn il-partijiet ma jispeċifikawx in-natura tal-allegati ineffiċjenzi. Kif stabbilit fil-premessa 113 tar-Regolament proviżorju, l-investigazzjoni ma xeħtet dawl fuq l-ebda ineffiċjenza potenzjali tal-industrija tal-Unjoni u d-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward ma ntlaqgħux.
(78)
Wara l-iżvelar, parti interessata tenniet id-dikjarazzjonijiet tagħha rigward l-ineffiċjenzi tal-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, il-parti kkonċernata allegat li l-għeluq għall-manutenzjoni, l-integrazzjoni ta' kumpanija preċedenti affiljata tagħha, iż-żieda fl-ispiża tax-xogħol u investimenti importanti futuri u l-effett fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni ma ġewx investigati.
(79)
B'kuntrast ma' dak li ntqal, il-fatturi msemmija hawn fuq kienu tabilħaqq analizzati mill-Kummissjoni kif stabbilit fil-premessi 94 sa 96 (għeluq għall-manutenzjoni), 89 u 90 (integrazzjoni tal-kumpanija preċedenti affiljata), 91 kostijiet lavorattivi u 82 u 83 (investimenti) hawn taħt iżda ma ġiet indikata l-ebda ineffiċjenza potenzjali tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, dan l-argument ma ġiex aċċettat.
(80)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn rigward dan ta' hawn fuq, il-konklużjonijiet li ntlaħqu fil-premessa 113 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2.6. Kriżi finanzjarja
(81)
Fin-nuqqas ta' xi kummenti rigward l-effett tal-kriżi finanzjarja, il-konklużjonijiet li ntlaħqu fil-premessa 114 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2.7. Investimenti u rekwiżiti ta' sikurezza regolatorja tal-UE
(82)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, parti interessata waħda ddikjarat li l-livell għoli ta' investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni kkawżaw il-ħsara. Din il-parti argumentat li huwa irrelevanti jekk l-investimenti kinux meħtieġa, peress li għandu jiġi analizzat biss l-effett tagħhom fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u b'mod partikolari l-effett tagħhom fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni.
(83)
Din il-parti ma spjegatx sa liema punt l-investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni seta' kellhom impatt fuq il-profitt tagħhom. Kif deskritt fil-premessa 116 tar-Regolament proviżorju l-investimenti lisaru mill-industrija tal-Unjoni kienu bbażati fuq deċiżjonijiet kummerċjali raġonevoli li ma setgħux jitqiesu bħala mhux dovuti. Barra minn hekk, l-ispejjeż tal-investiment matul iż-żmien ikunu deprezzati u bħala tali ma kellhomx impatt sinifikanti fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet tal-parti interessata f'dan ir-rigward ma ntlaqgħux.
(84)
Wara d-divulgazzjoni, din il-parti interessata tenniet id-dikjarazzjonijiet tagħha li l-ħsara kienet ikkawżata minn rekwiżiti regolatorji ta' sikurezza u l-livell għoli ta' investimenti magħmula mill-industrija tal-Unjoni biex tindirizza dawk ir-rekwiżiti. Huma tennew ukoll li huwa irrelevanti jekk dawn id-deċiżjonijiet kienux deċiżjonijiet raġonevoli kummerċjali u li l-analiżi kellha tieħu inkunsiderazzjoni biss l-effett fuq il-profitabbiltà. F'dan ir-rigward, fl-aħħar nett ġie ddikjarat li l-fatt li l-ispejjeż marbuta mal-investimenti ġew deprezzati matul iż-żmien kienet irrilevanti.
(85)
B'kuntrast ma' dak li ntqal, il-valutazzjoni ħadet inkunsiderazzjoni l-effett tal-investimenti li jsiru fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni. Id-deprezzament tal-ispejjeż tal-investiment huwa fattur ta' spiża li huwa rilevanti fl-istabbiliment ta' profittabbiltà u għalhekk kellu jiġui kkunsidrat. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(86)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor fir-rigward tal-effetti tal-investimenti u r-rekwiziti regolatorji tal-UE dwar is-sikurezza, il-konklużjonijiet stipulati fil-premessi 115 sa 116 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2.8. Spejjeż tal-materja prima u spejjeż oħra
2.8.1. L-ispejjeż tal-produzzjoni
(87)
Waħda mill-partijiet interessati stqarret li l-profitabbiltà naqset minħabba ż-żieda parallela fl-ispiża tal-produzzjoni b'mod ġenerali. Għaldaqstant il-ħsara hija kkawżata minn din iż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni u mhux mill-importazzjonijiet mill-Indoneżja.
(88)
Kif stipulat fil-premessa 100 tar-Regolament proviżorju, ż-żieda tal-ispiża ta' produzzjoni ma setgħetx tiġi riflessa fil-prezz tal-bejgħ minħabba l-pressjoni tal-prezz eżerċitata mill-importazzjonijiet tal-MSG mill-Indoneżja. Għalhekk in-nuqqas tal-profitabbiltà hu dovut għaż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u dan l-argument ma għandux jiġi aċċettat.
2.8.2. L-integrazzjoni ta' ex kumpanija affiljata
(89)
L-istess parti interessata ddikjarat li l-effetti tal-integrazzjoni ta' ex kumpanija affiljata fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni ma kinux analizzati. Din il-parti allegat li din l-integrazzjoni kellha impatt negattiv fuq il-profittabilità u għalhekk ikkawżat il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
(90)
Il-Kummissjoni investigat ulterjormet l-effetti tal-integrazzjoni tal-ex kumpanija affiljata fuq l-indikaturi tal-ħsara rilevanti bħall-ispiża tal-produzzjoni, l-impjiegi, l-investiment u l-profitabilità. Ta' min jinnota li l-kumpanija affiljata inkwistjoni kienet involuta biss fil-bejgħ tal-prodott ikkonċernat. Instab li l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tagħmel profitt matul is-sena finanzjarja li fiha saret l-integrazzjoni (FY2011/2012). Is-sena finanzjarja sussegwenti (FY2012/2013), il-profitabbiltà marret fin-negattiv. Madakollu dan ħabat fl-istess żmien maż-żieda tal-volum tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja li fil-fatt rduppjaw matul l-istess sena. Fuq din il-bażi, l-analiżi ma kkonfermatx li l-integrazzjoni tal-ex kumpanija affiljata kellha impatt negattiv sinifikanti fuq il-profittabbiltà u l-istqarrijiet magħmula f'dan ir-rigward m'għandhomx jintlaqgħu.
2.8.3. Il-kostijiet lavorattivi
(91)
Bosta partijiet iddikjaraw li ż-żieda fl-ispejjeż tax-xogħol ikkawżat il-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Filwaqt li ż-żieda fl-ispejjeż totali kienet dovuta wkoll għaż-żieda fil-kost lavorattiv matul il-perjodu kkunsidrat, l-investigazzjoni wriet li l-impatt taż-żieda fil-kostlavorattiv fuq il-kost totali tal-produzzjoni ma kienx sinifikanti (iċ-ċifra preċiża ma tistax tingħata għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità). Fuq din il-bażi ż-żieda fil-kost lavorattiv ma setgħetx titqies responsabbli għall-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni u l-istqarrijiet magħmula f'dan ir-rigward magħandhomx jintlaqgħu.
(92)
Wara d-divulgazzjoni, parti interessata ddikjarat li l-kost lavorattiv m'għandux jiġi vvalutat b'mod iżolat, iżda l-impatt taż-żieda ta' diversi elementi ta' spejjeż meta teħodhom f'salt kellu jiġi kkunsisdrat.
(93)
Kif imsemmi fil-premessi 87 u 88, iż-żieda tal-ispiża tal-produzzjoni kollha kemm hi ġiet ivvalutata mill-Kummissjoni u għalhekk l-argument f'dan ir-rigward ma ġiex aċċettat.
2.8.4. Għeluq għall-manutenzjoni
(94)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja waħda mill-partijiet interessati ddikjarat li t-tnaqqis fil-produzzjoni u l-bejgħ kien dovut għall-għeluq għall-manutenzjoni tal-industrija tal-Unjoni li, min-naħa tiegħu, ikkawża tnaqqis fil-volum tal-bejgħ. Għalhekk it-tnaqqis fil-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ma għandux jiġi attribwit lill-importazzjonijiet mill-Indoneżja.
(95)
L-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis fil-produzzjoni bejn FY2012/2013 u l-perjodu ta' investigazzjoni tabilħaqq ħabat fl-istess żmien mal-għeluq imtawwal għall-manutenzjoni tal-produzzjoni, li madankollu kien imwettaq biss f'tentattiv biex titnaqqas ir-rata għolja ta' inventarji kkawżati mit-tnaqqis tal-bejgħ għas-snin preċedenti fil-perjodu kkunsidrat.
(96)
Għalhekk, it-tnaqqis fil-produzzjoni u l-bejgħ kien konsegwenza taż-żieda tal-importazzjonijiet tal-MSG oġġett ta' dumping mill-Indoneżja u dan l-argument ma għandux jintlaqa'.
(97)
Wara d-divulgazzjoni, parti interessata oħra tenniet id-dikjarazzjoni tagħha li d-dannu kien dovut għall-għeluq għall-manutenzjoni u li kien irrelevanti jekk tali għeluq kienx meħtieġ jew le. Il-parti argumentat li huwa biss l-impatt ta' dan l-għeluq fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni li kellu jiġi kkunsidrat.
(98)
Kif imsemmi fil-premessi 95 u 96, l-għeluq għall-manutenzjoni kienu l-konsegwenza ta' tnaqqis fil-bejgħ li huma stess kienu konsegwenza taż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-Indoneżja. Għalhekk, l-importazzjonijiet mill-Indoneżja jkunu tabilħaqq il-kawża tal-għeluq għall-manutenzjoni li għalhekk ma jistgħux jiġu evalwati b'mod awtonomu u ma jistgħux ikunu kkunsidrati li kisru r-rabta kawżali bejn dawn l-importazzjonijiet u l-ħsara li ġiet imġarrba. L-argument tal-parti interessata kkonċernata għalhekk ma ġiex aċċettat.
2.8.5. Deprezzament tar-Rupiah Indoneżjan
(99)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja waħda mill-partijiet interessati ddikjarat li d-deprezzament r-Rupiah Indoneżjan bejn Jannar 2012 u Jannar 2014 ta lill-produtturi esportaturi vantaġġ komparattiv mhux relatat mad-deċiżjonijiet tal-ipprezzar tagħhom. Din il-parti ddikjarat li l-impatt ta' dan il-fattur għandu jiġi investigat.
(100)
F'dan il-kuntest, huwa mfakkar li l-effett probabbli tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni huwa essenzjalment eżaminat billi jkun stabbilit it-twaqqigħ tal-prezz, id-dipressjoni tal-prezzijiet u t-trażżin tal-prezzijiet. Għal dan l-iskop, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ta' prodotti li huma l-oġġett ta' dumping u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni huma mqabbla, u l-prezzijiet tal-esportazzjoni użati għall-kalkoli tal-ħsara jista' xi kultant ikollhom jinqalbu f'munita oħra sabiex ikun hemm bażi komparabbli. Konsegwentement, l-użu tar-rati tal-kambju f'dan il-kuntest jiżgura biss li d-differenza fil-prezz tkun stabbilita fuq bażi komparabbli. Minn dan, jidher ċar li f'dan il-każ ir-rata tal-kambju ma tistax titqies bħala fattur li jikkawż l-ħsara lill-industrija tal-Unjoni għaliex hija inseparabbli minn l-importazzjonijiet infushom. L-argument għalhekk għandu jiġi rifjutat.
2.8.6. Konklużjonijiet
(101)
Fin-nuqqas ta' kull kumment ieħor rigward l-effett tal-ispejjeż tal-materja prima u spejjeż oħra, il-konklużjonijet stabbiliti fil-premessi 117 sa 120 tar-Regolament provviżorju kienu kkonfermati.
3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(102)
Fl-assenza ta' kwalukwe kummenti oħrajn rigward il-kawżalità, il-konklużjonijiet milħuqa fi premessi 121 sa 125 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
F. INTERESS TAL-UNJONI
1. Interess tal-industrija tal-Unjoni
(103)
Fin-nuqqas ta' xi kummenti rigward l-interess tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi minn 127 sa 129 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2. Interess ta' importaturi/operaturi tas-suq
(104)
Fin-nuqqas ta' xi kummenti rigward l-interess ta' importaturi u operaturi tas-suq mhux relatati, il-premessi 130 sa 132 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
3. Interess tal-utenti
(105)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, utent wieħed temm d-dikjarazzjoni tiegħu, deskritta fil-premessa 140 tar-Regolament proviżorju, li skontha l-konsum tal-Unjoni tal-MSG huwa mistenni li jiżdied b'mod sinifikanti, b'mod partikolari minħabba l-projbizzjoni tal-UE fuq il-fosfati u komposti oħra tal-fosfru li allegatament ikunu sostitwiti mill-MSG użati biex jipproduċu ż-żejt fis-settur mhux tal-ikel. Dan l-utent argumenta wkoll li l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni ma tkunx suffiċjenti biex tissodisfa d-domanda dejjem ikbar fis-suq tal-Unjoni. Din il-parti ddikjarat ukoll li żieda fil-konsum tkun ta' benefiċċju għall-industrija tal-Unjoni billi din se tkun kapaċi żżid il-volumi tal-bejgħ tagħha. L-istess utent tenna d-dikjarazzjoni tiegħu li ma jkunx hemm biżżejjed sorsi alternattivi ta' forniment, b'mod partikolari għaliex il-produtturi f'pajjiżi terzi oħra kienu wkoll parti mill-istess grupp ta' kumpanniji bħall-industrija tal-Unjoni u għalhekk makinux qed ifornu s-suq tal-Unjoni.
(106)
Kif spjegat fil-premessa 141 tar-Regolament proviżorju, huwa diffiċli li wieħed ibassar kif il-qafas regolatorju l-ġdid fl-Unjoni dwar il-projbizzjoni tal-fosfati u komposti tal-fosfru se jkollu impatt fuq l-industrija tal-Unjoni. B'mod partikolari, li l-parti kkonċernata ma pprovdiet ebda informazzjoni jew evidenza li turi jekk u sa liema punt dan l-avveniment se jagħti spinta lid-domanda tal-MSG fl-Unjoni.
(107)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni kellha kapaċità żejda disponibbli u kienet f'pożizzjoni li żżid il-volum tal-produzzjoni tagħha u tipprovdi żieda fid-domanda tal-inqas parzjali fis-suq tal-Unjoni. Il-kapaċità totali tal-unjoni qabżet il-konsum totali fl-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(108)
Fir-rigward ta' sorsi alternattivi ta' provvista, u kif diġà ssemma fil-premessa 147 tar-Regolament proviżorju, l-investigazzjoni ddivulgat li kien hemm produzzjoni tal-MSG f'diversi pajjiżi terzi. Fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, jiġifieri FY2010/2011, is-sehem mis-suq ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra (pereżempju l-Brażil, il-Vjetnam u l-Korea) kien sostanzjali u naqas biss meta l-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi mill-Indoneżja żdiedu. L-investigazzjoni ddivulgat ukoll li diversi pajjiżi terzi kienu fornituri li ma jappartjenux għall-istess grupp bħall-industrija tal-Unjoni. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra jistgħu jerġgħu jibdew jekk jiġu rranġati l-kondizzjonijiet ekwivalenti ta' kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni.
(109)
Id-dikjarazzjonijiet li saru f'dan ir-rigward ma għanhomx jiġu aċċettati.
(110)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti interessata tenniet id-dikjarazzjoni tagħha li d-domanda tal-MSG kienet tiżdied b'mod sinifikanti fl-Unjoni minħabba l-projbizzjoni futura ta' fosfati u li l-industrija tal-Unjoni mhux se tkun kapaċi tipprovdi din id-domanda dejjem tiżdied fl-Unjoni. Madankollu, il-parti kkonċernata ma pprovdiet ebda informazzjoni jew evidenza ġdida u għalhekk din id-dikjarazzjoni ma ġietx aċċettata.
(111)
L-istess parti interessata argumentat ukoll wara d-divulgazzjoni finali li l-Kummissjoni ma qisitx il-persentaġġ li l-MSG jirrapreżenta fl-ispejjeż totali tad-deterġenti. Madankollu, il-parti kkonċernata ma ppreżentat l-ebda element ġdid li kien jikkontradixxu s-sejbiet espressi fil-premessi 138 u 139 tar-Regolament provviżorju li skontu l-impatt possibbli tal-miżuri fuq din il-kumpanija jkunu limitati. Għaldaqstant l-argument ma ġiex aċċettat.
(112)
L-istess parti interessata finalment argumentat li l-ispejjeż addizzjonali għal industrija mhux tal-ikel u l-utenti ta' prodotti li mhumiex tal-ikel ġew injorati. Madankollu ma pprovdiet ebda informazzjoni jew evidenza ġdida u għalhekk din id-dikjarazzjoni ma ġietx aċċettata.
(113)
Utent ieħor iddikjara li l-impatt fuq l-utenti tal-miżuri kontra l-Indoneżja u ċ-Ċina għandhom jiġu vvalutati b'mod kollettiv.
(114)
L-impatt taż-żewġ miżuri fuq l-utenti ġie analizzat b'mod partikolari fil-kuntest ta' disponibilità ta' sorsi alternattivi ta' provvista fil-premessa 147 tar-Regolament proviżorju. Kif imsemmi fil-premessa 108 din l-analiżi wriet li għadd ta' pajjiżi terzi kellhom il-potenzjal li jesportaw l-MSG lejn l-Unjoni. Dawn il-pajjiżi terzi kienu preżenti fis-suq tal-Unjoni qabel ma l-importazzjonijiet mill-Indoneżja li kienu oġġett ta' dumping, daħlu fl-Unjoni fi kwantitajiet akbar.
(115)
Ġie ddikjarat li l-utenti ma jkunux jistgħu jgħaddu l-ispejjeż addizzjonali ta' dazju anti-dumping lill-konsumatur finali, minħabba l-livell għoli ta' kompetittività fis-suq tal-Unjoni tal-prodotti alimentari lesti.
(116)
Kif imsemmi fil-premessi 135 sa 137 tar-Regolament proviżorju, rigward is-settur tal-ikel u tax-xorb, l-MSG jien jirrappreżenta biss madwar 5 % tal-ispiża totali tal-prodotti li jinkorporaw l-MSG mill-kumpaniji li kkooperaw. Dawn il-kumpaniji nstabu li kienu qed jagħmlu profitt. Il-parti interessata ma pprovdiet l-ebda tagħrif li seta' jikkontradixxi dawn ir-riżultati. Għalhekk, il-konklużjonijiet stabbiliti fil-premessa 136 tar-Regolament proviżorju, li l-miżuri kien se jkollhom biss impatt limitat fuq dawn il-kumpaniji kienu kkonfermati u d-dikjarazzjoni li saret f'dan ir-rigward ma għandhiex tiġi aċċettata.
4. Interess ta' fornituri ta' materja prima
(117)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, żewġ fornituri kkontestaw il-konklużjoni deskritta fil-premessa 143 tar-Regolament proviżorju fejn sostnew li l-għajbien tal-industrija tal-Unjoni kien ikollha impatt sinifikanti fuq l-attività ta' negozju tagħhom. Dawn il-fornituri argumentaw li l-effett ta' waqfien potenzjali l-produzzjoni tal-MSG tal-industrija tal-Unjoni kien ikollu effett detrimentali fuq in-negozju totali tagħhom, peress li l-impjanti taz-zokkor ma jkunux jistgħu jevitaw milli jipproduċu ċertu volum ta' ġulepp taz-zokkor u ġulepp magħqud, li l-industrija tal-Unjoni hija x-xerrej ewlieni tagħhom. Jekk iz-zokkor f'dawn il-forom jibqa' mhux mibjugħ, dan jaffettwa l-effiċjenza ġenerali tal-impjant in kwistjoni.
(118)
Madankollu, dawn id-dikjarazzjoni ma kinux issostanzjati u għalhekk ma setgħux jiġu kkunsidrati.
5. Argumenti oħrajn
(119)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja, parti interessata waħda tenniet il-kummenti tagħha dwar l-allegata pożizzjoni dominanti tal-industrija tal-Unjoni, fejn sostniet li bl-impożizzjoni ta' miżuri fuq l-MSG, l-industrija tal-Unjoni jkollha vantaġġ komparattiv fis-suq tal-Unjoni. Madankollu, ma tressqet l-ebda evidenza ġdida biex issostni dawn id-dikjarazzjonijiet. Għalhekk, il-konklużjonijiet milħuqa fil-premessa 145 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati u d-dikjarazzjoni li saret f'dan ir-rigward ma għanhiex tiġi aċċettata.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(120)
Fl-assenza ta' kwalukwe kummenti oħrajn rigward l-interess tal-Unjoni, il-konklużjonijiet milħuqa fi premessi 126 sa 148 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
G. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
1. Livell ta' eliminazzjoni ta' ħsara (Marġni ta' ħsara)
(121)
Wara d-divulgazzjoni proviżorja parti interessata minnhom ikkontestat il-profitt fil-mira użat sabiex jiġi stabbilit il-livell ta' eliminazzjoni tal-ħsara kif stabbilit fil-premessa 151 tar-Regolament proviżorju. Din il-parti argumentat li marġni ta' profitt ta' qabel it-taxxa ta' 3 % - 5 % ikun livell ta' profitt raġonevoli u relatat mas-suq fuq il-bażi tal-marġni ta' profitt nett qabel it-taxxa tal-produtturi tal-MSG f'żewġ pajjiżi Asjatiċi li saru fl-2013.
(122)
Il-marġni ta' profitt użat biex jiġi stabbilit il-livell tal-eliminazzjoni tal-ħsara jikkorrispondi mal-marġni ta' profitt li l-industrija tal-Unjoni setgħet b'mod raġonevoli tistenna li tikseb fil-kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni. Kif imsemmi fil-premessa 151 tar-Regolament proviżorju, l-importazzjonijiet mill-Indoneżja li kienu oġġett ta' dumping bdiet biss tipproduċi effetti matul it-tielet sena tal-perjodu kkunsidrat. Għalhekk kien ikkunsidrat raġonevoli li wieħed jistabbilixxi l-marġni ta' profitt b'referenza għall-ewwel sentejn tal-perjodu kkunsidrat.
(123)
Fl-assenza ta' kwalukwe kummenti oħrajn rigward il-livell tal-eleiminazzjoni tal-ħsara, il-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi 150 sa 152 tar-Regolament proviżorju kienu kkonfermati.
2. Miżuri definittivi
(124)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqin rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-livell tal-marġni tad-dumping, skont ir-regola tad-dazju inferjuri. F'dan il-każ ir-rata ta' dazju individwali ta' produttur esportatur wieħed ġiet riveduta wara d-dispożizzjoni proviżorja, peress li ċerti tranżazzjonijiet kienu esklużi mid-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni.
(125)
Fuq il-bażi ta' hawn fuq, ir-rata li biha se jiġu imposti dawn id-dazji hija stabbilita kif ġej:
Il-pajjiż
Kumpanija
Marġni ta' dumping
(%)
Marġni ta' ħsara
(%)
Dazju anti-dumping definittiv
(%)
L-Indoneżja
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
[24,9-40,2]
7,2
L-Indoneżja
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
L-Indoneżja
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(126)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzoni. Gћaldaqstant, dawn jirriflettu l-qagħda ta' dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Dawn l-iskali ta' dazju huma esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u li hu manifatturat mill-entitajiet legali specifici msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija b'isimha u l-indirizz tagħha fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”. Huma ma għandhom ikunu soġġetti għal ebda rata ta' dazju antidumping individwali.
(127)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati tad-dazju antidumping individwali jekk sussegwentement tibdel l-isem tal-entità tagħha. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (4). It-talba għandu jkun fiha l-informazzjoni rilevanti kollha li tippermetti li wieħed juri li l-bidla ma taffettwax id-dritt tal-kumpanija li tibbenefika minn rata ta' dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpannija ma taffettwax id-dritt tagħha li tibbenefika minn rata ta' dazju li tapplika għaliha, jiġi ppubblikat avviz ta' informazzjoni dwar il-bidla fl-isem f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(128)
Sabiex jiġu minimizzati r-riskji ta' ċirkomvenzjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huma meħtieġa miżuri speċjali biex tkun żgurata l-applikazzjoni ta' dazji antidumping individwali. Kumpaniji b'dazji individwali tal-antidumping għandhomu jippreżentaw fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri. Il-fattura għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. L-importazzjoni li ma tkunx akkumpanjata minn dik il-fattura se tkun soġġetta għad-dazju anti-dumping applikabbli għall-'kumpaniji l-oħrajn kollha'.
(129)
Sabiex ikun żgurat l-infurzar xieraq tad-dazji antidumping, id-dazju antidumping għall-kumpaniji l-oħrajn kollha se japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma jikkooperawx f'din l-investigazzjoni, iżda għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
3. Ġbir definittiv tad-dazji proviżorji
(130)
Fid-dawl tal-marġni ta' dumping misjuba u minħabba l-livell ta' ħsara kkważata lill-industrija tal-Unjoni, l-ammonti garantiti permezz tad-dazju antidumping proviżorju impost bir-Regolament proviżorju għandhom jinġabru definittivament,
(131)
Il-Kumitat stabbilit mill-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv ta' antidumping huwa impost fuq l-importazzjonijiet ta' glutamat tal-monosodju, li attwalment jaqgħu fil-kodiċi NM ex 2922 42 00 (kodiċi TARIC 2922420010) u li joriġinaw mill-Indoneżja.
2. Ir-rati tad-dazju definittiv tal-antidumping applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u prodott mill-kumpaniji elenkati fit-tabella jkunu kif ġej:
Kumpanija
Dazju anti-dumping definittiv %
Kodiċi addizzjonali TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Il-kumpaniji l-oħra kollha
28,4
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju antidumping speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 tkun skont il-preżentazzjoni ta' fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness. Jekk l-ebda tali fattura ma tiġi ppreżentata, japplika d-dazju applikabbli għall-“Kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti bħala dazji ta' anti-dumping proviżorji skont ir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 904/2014 għandhom jinġabru definittivament.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta' Jannar 2015.