PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1238/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá uložené prozatímní clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prostřednictvím nařízení (EU) č. 513/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dne 1. března 2013 přijala Komise na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013. V souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení ukončilo prozatímní nařízení celní evidenci dovozu pro účely antidumpingového šetření, jelikož prozatímní antidumpingové clo zajistilo ochranu před dumpingovým dovozem.
(4)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí o celní evidenci dovozu bylo neodůvodněné, jelikož nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 14 odst. 5 základního nařízení. Tato tvrzení však nebyla doložena ani se nezakládala na věcných důkazech. V době přijetí rozhodnutí o celní evidenci dovozu měla Komise dostatečné důkazyprima facie odůvodňující potřebu celní evidence dovozu, zejména prudký nárůst dovozu, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu. Tvrzení v tomto ohledu bylo proto třeba zamítnout.
3. Přijetí závazku s ohledem na prozatímní clo
(5)
Rozhodnutím Komise 2013/423/EU (4) přijala Komise závazek, který nabídli čínští vyvážející výrobci společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „CCCME“).
4. Následný postup
(6)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily čínská vláda a několik zúčastněných stran písemné připomínky k prozatímním zjištěním. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Aliance pro dostupnou solární energii (dále jen „AFASE“), zastupující dovozce, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, a jeden dovozce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(7)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(8)
Mimoto se uskutečnily inspekce na místě v prostorách těchto společností:
i)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugalsko
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Španělsko
ii)
nezávislá konzultační společnost
-
Europressedienst, Bonn, Německo
(9)
AFASE zpochybnila právní základ pro inspekci na místě, která se uskutečnila v prostorách společnosti Europressedienst, jelikož ta nebyla zúčastněnou stranou v tomto šetření, a nespadá proto do oblasti působnosti článku 16 základního nařízení. Jak je uvedeno v 99. a 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Europressedienst poskytla informace o makroekonomických ukazatelích. Objasňuje se, že Komise provedla inspekci na místě v prostorách společnosti Europressedienst v zájmu zásady řádné správy s cílem ověřit spolehlivost a přesnost údajů, na nichž Komise založila svá zjištění.
(10)
Čínská vláda zopakovala tvrzení, že bylo porušeno její právo na obhajobu, pokud jde o přístup ke spisům, které byly zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu, jelikož i) ve spisech, které neměly důvěrnou povahu, chyběly informace, aniž byl uveden „pádný důvod“ nebo poskytnuto dostatečně podrobné shrnutí či výjimečně důvody pro neposkytnutí shrnutí bez důvěrných údajů, ii) chyběla verze celé odpovědi na dotazník jednoho výrobce v Unii, která neobsahovala důvěrné údaje, a iii) verze odpovědí výrobců v Unii na dotazník, které neměly důvěrnou povahu, byly zúčastněným stranám poskytnuty s příliš velkou prodlevou.
(11)
i) Co se týká tvrzení, že ve veřejně dostupném spise chyběly informace, zúčastněná strana neupřesnila, kterých informací se to týká. ii) Její tvrzení, že nebyla zpřístupněna verze celé odpovědi na dotazník, která nemá důvěrnou povahu, není pravdivé. iii) Co se týká prodlev při zpřístupňování odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky, které neobsahují důvěrné údaje, dotčené straně bylo vysvětleno, že dotazníky byly do spisu neobsahujícího důvěrné údaje zařazeny až poté, co byla ověřena jejich úplnost a přiměřenost shrnutí. Aby bylo zaručeno právo výrobců v Unii na anonymitu, bylo rovněž zajištěno, aby verze dotazníků bez důvěrných údajů neodhalily totožnost dotčeného výrobce v Unii. V některých případech proto musela strana, která odpovědi poskytla, verze neobsahující důvěrné údaje upravit, než mohly být zpřístupněny ostatním zúčastněným stranám.
(12)
Každopádně se mělo za to, že tímto nebylo nijak dotčeno právo zúčastněných stran na obhajobu. Komise všem zúčastněným stranám umožnila reagovat na informace obsažené ve spisu, který byl zpřístupněn pro kontrolu, takže jejich připomínky bylo možno vzít v úvahu, pokud byly doložené a opodstatněné, před vyvozením závěrů v rámci šetření. Zúčastněná strana měla možnost se vyjádřit k odpovědím výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky rovněž po poskytnutí prozatímních a konečných informací. Ačkoli se poskytnutí informací a přístup ke spisu, který je zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu, zakládá na rozdílných právních ustanoveních, je třeba uvést, že zúčastněné strany měly mnoho příležitostí vyjádřit se ke všem informacím, které poskytla jakákoli strana, jíž se řízení týká. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(13)
Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly předložit své připomínky ke konečným informacím.
(14)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
5. Přijetí závazku s ohledem na konečné clo
(15)
Po poskytnutí konečných informací obdržela Komise od vyvážejících výrobců společně s CCCME pozměněnou nabídku závazku, který se vztahuje rovněž na souběžné antisubvenční řízení. Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/707/EU (5) ze dne 4. prosince 2013, kterým se potvrzuje přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po dobu uplatňování konečných opatření Komise potvrdila přijetí tohoto závazku.
6. Strany dotčené řízením
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Po uložení prozatímních opatření zopakovaly některé zúčastněné strany své tvrzení, že nadměrné uplatnění povinnosti týkající se zachování důvěrnosti údajů jim znemožnilo vyjádřit se k výběru vzorku výrobců v Unii, a tudíž řádně vykonat jejich právo na obhajobu. Komise se touto záležitostí zabývala již v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové informace, potvrzují se závěry uvedené v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Čínská vláda zopakovala své tvrzení, že zachování důvěrnosti údajů o totožnosti žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku není odůvodněné. Jak je uvedeno již v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Komise se domnívala, že tyto žádosti jsou dostatečně odůvodněné, aby jim bylo možno vyhovět. Informace, které byly Komisi poskytnuty k doložení hrozícího rizika odvety, nelze zpřístupnit třetím stranám, jelikož poskytnutí těchto informací by zmařilo účel žádosti o zachování důvěrnosti. Navíc v případě, kdy (jak uvedla čínská vláda) jeden výrobce v Unii přehodnotil svůj postoj a odhalil svou totožnost podáním žaloby na prozatímní nařízení u soudu, již neexistuje důvod pro poskytnutí informací, na jejichž základě byla zaručena anonymita, jelikož totožnost již byla odhalena.
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že informace, na nichž se zakládal výběr vzorku, nebyly spolehlivé, aniž by však v tomto ohledu předložila nové důkazy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(19)
Po poskytnutí konečných informací zopakovala CCCME své argumenty týkající se použitého způsobu výběru prozatímního vzorku výrobců v Unii. CCCME zejména tvrdila, že orgány nevzaly v úvahu 120 výrobců. Komise se touto otázkou zabývala již v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Orgány mimoto ověřily činnosti společností, které byly uvedeny na tomto seznamu. Ukázalo se, že seznam zahrnuje většinou montážní firmy, distributory, dovozce ve spojení a vyvážejícího výrobce v Číně, na Tchaj-wanu a v Indii. Tento seznam proto neprokazuje, že orgány přehlédly významný počet výrobců v Unii. CCCME mimoto nezpochybnila celkovou výrobu v Unii tím, že by poskytla jiné údaje, ani nepředložila důkazy, že reprezentativnost vzorku mohla být ovlivněna tím, že žádný z údajných dalších výrobců v Unii nebyl zařazen do vzorku, byli-li Komisi známi.
(20)
Po vyloučení destiček z definice dotčeného výrobku, a tudíž z tohoto šetření, jak je uvedeno níže v 32. bodě odůvodnění, sestával konečný vzorek z osmi výrobců v Unii. Jelikož s ohledem na výběr vzorku výrobců v Unii nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená v 7. až 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení s výše uvedenými změnami.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(21)
Po uložení prozatímních opatření kontaktovala Komise (jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) další dovozce, kteří při šetření spolupracovali již v počáteční fázi a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření v souladu s oznámením o zahájení řízení. Cílem bylo zjistit, zda by nebylo možné velikost vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, zvětšit. Přihlásilo se a ochotu dále spolupracovat při šetření projevilo šest společností, jež se považovaly za dovozce, kteří nejsou ve spojení a kteří obchodují s dotčeným výrobkem (tj. pořizují jej a dále prodávají). Z těchto šesti společností odpovědělo ve stanovené lhůtě pět společností. Z těchto pěti obdržených odpovědí byly pouze tři dostatečně úplné a umožňovaly smysluplné posouzení. Na tomto základě se vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, zvětšil a sestával ze čtyř dovozců modulů, kteří představovali přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Vzhledem ke struktuře dovozců, kteří nejsou ve spojení a kterými byly většinou malé a střední společnosti, nebylo možné mít vzorek zastupující větší podíl, a to s ohledem na omezené zdroje, které měly orgány k dispozici.
(22)
Jelikož s ohledem na výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 11. a 12. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výše uvedenou změnou.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(23)
Po poskytnutí prozatímních informací podala připomínky řada společností nezařazených do vzorku, které uvedly, že se jejich situace liší od situace společností zařazených do vzorku. Tyto společnosti tvrdily, že by se na ně proto měla vztahovat individuální celní sazba podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Kvůli vysokému počtu spolupracujících společností (často skupin společností) však nebylo možné prověřit jednotlivě všechny společnosti. V souladu s čl. 9 odst. 6 se proto na tyto společnosti vztahuje vážené průměrné clo pro společnosti zařazené do vzorku.
(24)
Jelikož s ohledem na výběr vzorku vyvážejících výrobců nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 13. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Období šetření a posuzované období
(25)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Úvod
(26)
Jak je uvedeno ve 20. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou podle prozatímní definice krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Tvrzení týkající se definice výrobku
2.1. Vyloučení destiček
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací zúčastněné strany tvrdily, že by destičky měly být z definice výrobku vyňaty, jelikož nemají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako články a moduly. Kromě tvrzení předložených v prozatímní fázi byly po poskytnutí prozatímních informací v této souvislosti předloženy další dva argumenty.
(29)
Zúčastněné strany za prvé tvrdily, že destičky lze použít i k jiným účelům než k výrobě článků, především k výrobě integrovaných obvodů a jiných mikropřístrojů. V této souvislosti se podotýká, že v definici výrobku v rámci tohoto šetření nejsou zahrnuty všechny destičky, jelikož šetření je omezeno na „destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech“ a destičky, jejichž„tloušťka nepřesahuje 400 mikrometrů“. Ačkoli destičky jistě existují i v jiných aplikacích, šetření se nikdy nevztahovalo na destičky, které se používají při výrobě jiných výrobků, jako jsou integrované obvody. Mimoto se nepřihlásili žádní výrobci, dovozci nebo uživatelé, kteří jsou účastníky trhu s těmito jinými typy destiček a kteří by tvrdili, že se na jejich destičky vztahuje celní evidence nebo prozatímní antidumpingové clo. Potvrzuje se proto, že tyto jiné typy destiček nejsou zahrnuty do definice výrobku v rámci tohoto šetření. Současně to prokazuje, že destičky nemají nutně stejné konečné použití jako články a moduly.
(30)
Zúčastněné strany za druhé uvedly, že nezpracované destičky nemají základní elektrické vlastnosti, které odlišují solární články a moduly od ostatních výrobků. Destičky nemají zejména schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla, což je hlavní funkce krystalických fotovoltaických článků a modulů.
(31)
Toto tvrzení lze uznat. Po dalším ověření a v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že „moduly, články a destičky mají stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu“, se skutečně ukázalo že teprve přeměnou destičky na článek vzniká její schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla.
(32)
Vzhledem k rozdílným základním fyzikálním a technickým vlastnostem stanoveným během šetření, mimo jiné co se týká schopnosti vyrábět elektřinu ze slunečního světla, se vyvozuje závěr, že by destičky měly být z definice dotčeného výrobku vyloučeny, a šetření by se na ně tudíž nemělo vztahovat.
2.2. Samostatná šetření týkající se článků a modulů
(33)
Zúčastněné strany zopakovaly, že články a moduly nepředstavují jediný výrobek, a měly by být proto posouzeny samostatně, a zopakovaly především tvrzení, jimiž se již zabýval 27. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Na rozdíl od destiček však mají články a moduly stejnou základní vlastnost, tj. schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(34)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že články samy o sobě nemohou vyrábět elektřinu. Musí být údajně integrovány do modulů, aby to bylo možné. Každý článek však má sám o sobě schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla, obvykle okolo 4 W. Ačkoli tento výkon nemusí u většiny použití, která vyžadují sestavení více článků do modulů, postačovat, neznamená to, že článek není sám o sobě schopen vyrábět elektřinu.
(35)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že nemožnost stanovit běžnou hodnotu pro moduly na základě běžné hodnoty pro články, jak je popsáno níže ve 100. bodě odůvodnění, prokazuje, že by se moduly a články neměly považovat za jediný výrobek.
(36)
V této souvislosti se uvádí, že ve většině antidumpingových řízení, včetně tohoto šetření, se srovnání mezi běžnými hodnotami a vývozními cenami provádí na základě jednotlivých typů výrobků. Důvodem je skutečnost, že často má velmi široká škála různých typů výrobků stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti, což často vede k situaci, kdy do definice „dotčeného výrobku“ spadají typy výrobků s podstatně rozdílnými náklady a cenami. Samotná skutečnost, že pro určitý typ výrobku nelze stanovit běžnou hodnotu na základě běžné hodnoty jiného typu výrobku, sama o sobě neznamená, že tyto typy výrobků nelze považovat za jediný výrobek. Jak je popsáno výše v 32. bodě odůvodnění, články i moduly mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, mimo jiné schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla.
(37)
Dále se uvádělo, že pokud by články a moduly tvořily jediný výrobek s menšími rozdíly, nebylo by obtížné upravit ceny článků s cílem zjistit cenu modulů. V této souvislosti se podotýká, že neexistuje požadavek, aby mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku existovaly pouze menší rozdíly. Naopak postačuje, aby různé typy dotčeného výrobku měly stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti. V daném případě to pro moduly a články platí, jelikož mají mimo jiné schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla.
(38)
Tatáž strana dále tvrdila, že články nepředstavují pouze jiný typ modulu, nýbrž zcela odlišný výrobek. Články představují ve skutečnosti hlavní část modulu. Jako hlavní část není článek zcela jistě „zcela odlišným výrobkem“, jelikož moduly a články mají stejnou základní vlastnost, kterou je výroba elektřiny ze slunečního světla, jak je uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(39)
Tatáž strana mimoto uvedla, že při výběru vzorků výrobců v Unii a čínských vývozců byl zohledněn rozdíl mezi články a moduly. Proto měly být pro moduly a články stanoveny rozdílné sazby cla. V tomto ohledu se potvrzuje, že při výběru vzorku výrobců v Unii a vzorku čínských vývozců se skutečně bral v úvahu rozdíl mezi moduly a články, jak je uvedeno v 10. a 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. To však mělo pouze zajistit, aby byl vzorek reprezentativní, a neznamená to, že by se články a moduly neměly považovat za jediný dotčený výrobek, nebo že by pro články a moduly měly být stanoveny zvláštní sazby cla. Aby bylo zajištěno, že vzorek je reprezentativní s ohledem na všechny typy výrobků, bylo důležité rozlišovat při výběru vzorku mezi články a moduly. Jelikož ohledně otázky, zda se články a moduly mají považovat za jeden výrobek, nebo za dva samostatné výrobky, panovala určitá nejistota, bylo nutné zajistit reprezentativnost pro oba možné výsledky.
(40)
Mimoto se uvádělo, že 100. bod odůvodnění níže, v němž se tvrdí, že náklady na zpracování modulů jsou značné, je v rozporu s 32. bodem odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu. V tomto ohledu se připomíná, že ve 100. bodě odůvodnění je rovněž objasněno, že rozdíly v nákladech mezi články a moduly činí 34 %, což znamená, že 66 % hodnoty modulu vyplývá z článku. Vyvozuje se proto závěr, že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu.
(41)
Vyvážející výrobci uvedli, že skutečnost, že závazek ukládá pro články a moduly rozdílné minimální dovozní ceny a objemy, údajně potvrzuje, že moduly a články představují rozdílné výrobky, které vyžadují dvě samostatná šetření. Rozdílné minimální dovozní ceny však pouze naznačují, že články a moduly představují různé skupiny typů výrobků, které jsou prodávány za různé ceny. Je proto třeba stanovit rozdílné ceny, aby byly minimální dovozní ceny smysluplné.
(42)
Skutečnost, že články a moduly představují rozdílné skupiny typů výrobků, nemá pro definici dotčeného výrobku až takový význam. Pro definici dotčeného výrobku postačuje, aby měly výrobky stejné základní vlastnosti a konečné použití, což v případě modulů a článků platí, jak je popsáno v 32. resp. 48. bodě odůvodnění.
(43)
Čínská vláda tvrdila, že se posuzování, zda články a moduly představují jediný dotčený výrobek, nezabývá řadou kritérií stanovených odvolacím orgánem ve věci ES - Azbest (6). Tato kritéria se však používají pro definici „obdobného výrobku“, a nikoli dotčeného výrobku. Jinými slovy, tato kritéria je nutno použít při definování obdobného výrobku, například obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, jenž je poté porovnán s dotčeným výrobkem, který vyvážejí čínští vyvážející výrobci. Tato kritéria nejsou vhodná k definování dotčeného výrobku. Orgány každopádně podotýkají, že by uplatnění kritérií použitých ve věci ES - Azbest na definici dotčeného výrobku v daném případě nevedlo k jinému výsledku. První a druhé kritérium (vlastnosti, povaha a jakost respektive konečná použití) jsou totožná jako kritéria týkající se fyzikálních, chemických a technických vlastností a konečného použití, jež byla použita v předchozích bodech odůvodnění. Třetí kritérium (vkus a zvyky spotřebitele) není v daném případě použitelné, jelikož články jsou hlavní částí modulů; pokud jde o čtvrté kritérium, sazební zařazení, podotýká se, že články i moduly mohou být deklarovány pod podpoložkou 8541 40 90, zatímco položky v čísle 8501 jsou určeny pro elektrické generátory obecně, a nikoli pro solární produkty.
(44)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že objektivní použití kritérií, která vypracoval Soudní dvůr v předchozích věcech (7), údajně vede k závěru, že moduly a články jsou rozdílné výrobky. V této souvislosti se uvádí, že soud pouze uvedl řadu kritérií, která lze vzít v úvahu, neexistuje však povinnost použít ve všech případech všechna kritéria, jelikož ne všechna mohou být relevantní. Tato kritéria byla posouzena ve 27. až 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v nichž se konstatovalo, že v daném případě není řada kritérií relevantních. V rozsudku ve věci Brosmann bylo posouzení, zda do „dotčeného výrobku“ patří různé typy obuvi, rovněž provedeno na základě pouze tří kritérií, která se pokládala za důležitá. Jelikož zúčastněné strany neuvedly žádný důvod, proč objektivní použití kritérií vede k závěru, že moduly a články představují rozdílné výrobky, nelze toto tvrzení uznat.
(45)
Mimoto se připomíná, že články a moduly mají stejné základní konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem článků, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že po vyloučení destiček z definice výrobku je vzhledem k významnému zpracování při výrobě modulů z článků vyvraceno rovněž tvrzení, že články a moduly mají stejné konečné použití. Tato strana taktéž tvrdila, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na předpokladu, že destičky, moduly a články mají stejný výrobní proces.
(47)
Za prvé je mylný závěr, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na výrobním procesu. Ačkoli jsou obě tvrzení uvedena v témže 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neznamená to, že jeden závěr je založen na druhém předpokladu. Slovo „mimoto“ uvedené ve druhém tvrzení objasňuje, že toto druhé tvrzení není založeno na prvním tvrzení. Obě tvrzení se navíc zabývají rozdílnými záležitostmi v části týkající se „konečného použití a vzájemné zaměnitelnosti“. První tvrzení týkající se výrobního procesu se zabývá vzájemnou zaměnitelností, zatímco druhé konečným použitím. Základní předpoklad, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na předpokladu, že destičky, moduly a články mají stejný výrobní proces, proto není správný.
(48)
Co se týká skutečného konečného použití článků a modulů, zúčastněné strany nezpochybnily, že moduly a články jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Potvrzuje se proto závěr, že moduly a články mají stejné konečné použití.
2.3. Monokrystalické a polykrystalické články
(49)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že se v Unii monokrystalické články nevyrábějí a že její vývoz monokrystalických článků nesoutěží s výrobním odvětvím Unie. Šetření však prokázalo, že v Unii se ve skutečnosti monokrystalické články vyrábějí. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Tribunál každopádně ve věci Brosmann rozhodl, že skutečnost, že se ve Společenství určitý typ výrobku nevyrábí, není určující.
2.4. Doložka „odesílaný z“
(50)
Zúčastněné strany tvrdily, že nebylo odůvodněno rozšíření šetření na výrobky „odesílané z“ ČLR, jelikož původně bylo šetření zahájeno pouze s ohledem na výrobky pocházející z ČLR.
(51)
Výrobky odesílané z ČLR však byly zahrnuty již v počáteční fázi. V bodě 5 oznámení o zahájení řízení (8) je uvedeno, že „se společnosti, které dovážejí výrobek, který je předmětem šetření, z Čínské lidové republiky, avšak domnívají se, že část tohoto dovozu nebo dokonce celý tento dovoz nemá pro celní účely původ v Čínské lidové republice, vyzývají, aby se v rámci šetření přihlásily a poskytly všechny podstatné informace“. Je proto zřejmé, že možnost spolupracovat při tomto šetření měly všechny společnosti odesílající výrobky z ČLR. Jelikož výrobek, který je předmětem šetření, často obsahuje komponenty a části z různých zemí, bylo v bodě 5 oznámení o zahájení řízení rovněž oznámeno, že „mohou být přijata zvláštní ustanovení“ zabývající se touto záležitostí.
(52)
Usuzuje se proto, že všechny dotčené hospodářské subjekty byly náležitě informovány o možnosti, že s ohledem na výrobky odesílané z Číny mohou být případně přijata zvláštní ustanovení, a byly vyzvány, aby při šetření spolupracovaly. Šetření proto nebylo rozšířeno na výrobky „odesílané z Číny“, jelikož tyto výrobky byly zahrnuty od samého počátku.
(53)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že bez ohledu na ustanovení v oznámení o zahájení řízení uvedená výše v 51. bodě odůvodnění bylo šetření omezeno na výrobky pocházející z ČLR a neposuzovalo dopad výrobků odesílaných z ČLR.
(54)
V této souvislosti se uvádí, že byly podniknuty níže uvedené kroky, aby bylo zajištěno, že při šetření jsou posouzeny všechny výrobky odesílané z ČLR, a nikoli pouze výrobky pocházející z ČLR:
-
Všechny společnosti, které dovážejí dotčený výrobek z ČLR, byly vyzvány, aby se v rámci šetření přihlásily bez ohledu na původ zboží.
-
V příloze A oznámení o zahájení řízení byli výrobci požádáni, aby uvedli informace pro všechny výrobky, které společnost vyrábí. Tyto informace nebyly omezeny na výrobky pocházející z ČLR.
-
Na základě těchto informací, které obsahovaly veškerý vývoz do EU bez ohledu na původ zboží, byl vybrán reprezentativní vzorek.
-
Výrobci zařazení do vzorku obdrželi dotazník pro „výrobce vyvážející do Evropské unie“ a ČLR byla uvedena jako „dotčená země“, nikoli jako země původu. Bylo proto zřejmé, že byly prověřeny všechny výrobky bez ohledu na jejich původ.
(55)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že se šetření vztahovalo na veškeré výrobky pocházející nebo odesílané z ČLR a že se zjištění v rámci šetření, včetně ohledně dumpingu a újmy, vztahují na veškeré výrobky pocházející nebo odesílané z ČLR.
(56)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany uvedly, že podnět obsahoval důkazy prima facie, které se týkaly pouze dovozu solárních panelů pocházejících z ČLR, a nikoli výrobků odesílaných z ČLR. V tomto ohledu je třeba objasnit, že se podnět skutečně vztahoval na výrobky „z ČLR“, což je patrné z úvodní stránky, kterou poskytl žadatel a která je opatřena razítkem. Před touto stránkou se ve spisu nachází jiná stránka, která skutečně používá znění „pocházející z Čínské lidové republiky“. Tato stránka však nebyla součástí dokumentu předloženého žadatelem, nýbrž byla přidána jako titulní stránka útvary Komise s uvedením názvu šetření místo zopakování názvu žadatele. Usuzuje se proto, že se podnět vztahoval na veškeré výrobky z ČLR, ať už pocházely z ČLR, či nikoli.
(57)
Čínští vyvážející výrobci dále tvrdili, že nelze přiměřeně očekávat, že vyvážejícím výrobcům ve třetích zemích je známo, že by se šetření mohlo zaměřovat rovněž na jejich výrobky. V této souvislosti se podotýká, že se opatření nevztahují na výrobky v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT. Na vyvážející výrobce, kteří nevykonávají činnost v ČLR, se proto opatření nevztahují. Žádní vyvážející výrobci ve třetích zemích se mimoto nepřihlásili a neuvedli, že výrobky, které vyvážejí, podléhají antidumpingovému clu.
(58)
Titíž vyvážející výrobci uvedli, že vyvážející výrobci ve třetích zemích nebyli požádáni, aby se přihlásili, a neměli ani možnost prokázat, že jejich výrobky nejsou dumpingové. Orgány se domnívají, že na vyvážející výrobce, kteří nevykonávají činnost v ČLR, se opatření nevztahují, jelikož se jejich výrobky v případě, že jsou odesílány z ČLR, považují za výrobky v tranzitu. Všichni ostatní vyvážející výrobci byli prostřednictvím oznámení o zahájení řízení informováni, že jejich činnosti jsou předmětem šetření.
(59)
Čínská vláda uvedla, že ačkoli čl. 1 odst. 3 základního nařízení umožňuje odchýlit se od zásady, že vyvážející země je zemí původu, nelze tento článek v daném případě použít. K doložení svého tvrzení čínská vláda uvedla, že nebyla provedena úplná analýza, zda vyvážející země nemůže být zemí jednající jako prostředník. Orgány s tímto výkladem čl. 1 odst. 3 základního nařízení nesouhlasí. Žádná strana nezpochybnila, že v ČLR existuje značná výroba. To, zda je ČLR zemí původu hotových výrobků, závisí na řadě faktorů. Analýza dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie, kterou orgány provedly, se vztahuje na tuto výrobu, bez ohledu na to, zda mají hotové vyvážené výrobky pro celní účely původ v ČLR. Jelikož existovaly jasné náznaky, že ne u všech výrobků, které byly alespoň částečně vyrobeny v ČLR, se bude mít za to, že mají pro celní účely původ v ČLR, orgány rozhodly, že je nezbytné zahrnout rovněž výrobky, u nichž je ČLR pouze zemi jednající jako prostředník.
(60)
Čínská vláda rovněž uvedla, že jelikož žádnému čínskému vývozci nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, neexistuje v ČLR srovnatelná cena pro solární panely, a proto nelze ČLR použít jako zemi jednající jako prostředník. V této souvislosti se však uvádí, že tři podmínky v čl. 1 odst. 3 základního nařízení jsou uvedeny pouze jako příklady, a ne všechny podmínky musí být relevantní ve všech případech. V daném případě bylo vzhledem k tomu, že žádnému čínskému vývozci nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, nutno srovnatelnou cenu zjistit ve srovnatelné zemi - a tato srovnatelná cena je stejná bez ohledu na to, zda se ČLR považuje za zemi původu nebo za zemi jednající jako prostředník. Otázka, zda „v této zemi“ existuje srovnatelná cena, proto není podstatná, jelikož v daném případě není srovnatelná cena stanovena „v této zemi“, nýbrž ve srovnatelné zemi.
2.5. Solární nabíječky
(61)
Po poskytnutí prozatímních informací zúčastněné strany tvrdily, že definice „solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků“ je příliš úzká a měla by se rozšířit na výrobky s podobnou funkcí, na něž se tato definice nevztahuje, jako jsou výrobky podobné velikosti, které využívají větší počet menších článků.
(62)
Zúčastněné strany dále uvedly, že definice „křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů“, je příliš úzká, jelikož vylučuje pouze kompletní elektrické spotřebiče, přičemž nejsou nutně vyloučeny solární komponenty určené k zabudování do elektrických spotřebičů.
(63)
Analýza výše uvedených tvrzení ukázala, že je vhodnější připojit k vyloučení těchto výrobků kritérium založené na technické normě. Bylo zjištěno, že definice v níže uvedené normě vhodněji vymezují výrobky, které by měly být vyloučeny z oblasti působnosti opatření: mezinárodní norma IEC 61730-1, Aplikační třídy, třída C: aplikace se sníženým napětím (s. 13) (9).
(64)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky týkající se vyloučení na základě výše uvedené mezinárodní normy. Uvádělo se, že místo odkazu na tuto normu by bylo vhodnější stanovit vyloučení na základě výstupního napětí a výkonu jako „moduly nebo panely s výstupním stejnoměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon“. Toto tvrzení bylo možno uznat a vyloučení je s konečnou platností stanoveno podle této definice.
2.6. Střešní solární moduly
(65)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny střešní solární moduly, jelikož tyto moduly spojují funkci solárního modulu s funkcí střešní tašky nebo krytiny. Nejsou proto přímo zaměnitelné s běžným solárním modulem.
(66)
Šetřením však bylo prokázáno, že běžné moduly i střešní solární moduly musí splňovat stejné elektrické normy. Ačkoli střešní solární modul nemůže být jednoduše nahrazen běžným modulem, může být nahrazen běžným modulem a střešními taškami nebo krytinami. Tyto výrobky proto mají stejnou základní technickou vlastnost, kterou je výroba elektřiny ze slunečního záření. Přidaná funkce (kterou jinak plní střešní materiál) se nepovažuje za podstatnou a neodůvodňuje vyloučení střešních solárních modulů z definice výrobku.
(67)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana tvrdila, že neexistence vzájemné zaměnitelnosti mezi střešními solárními moduly a běžnými solárními moduly naznačuje, že by střešní solární moduly měly být z oblasti působnosti opatření vyloučeny, a to s odkazem na věc týkající se obuvi (10) obecně, a konkrétně sportovní obuvi vyráběné speciální technologií („STAF“). Důvodů pro vyloučení obuvi STAF však byla celá řada a neexistenci vzájemné zaměnitelnosti nepovažoval Tribunál v rozsudku ve věci Brosmann (11) samu o sobě za dostatečný důvod a potvrdil, že i velmi rozdílné výrobky, jako je městská obuv a procházková obuv, mohou být skutečně považovány za dotčený výrobek v jednom antidumpingovém šetření navzdory svým rozdílům.
(68)
Zúčastněná strana mimoto uvedla, že neexistence výroby v Unii a skutečnost, že zúčastněná strana je držitelem práv k duševnímu vlastnictví, údajně potvrzuje, že střešní solární moduly jsou inovativní výrobky, které se liší od ostatních výrobků. Co se týče věci obuv zmíněné zúčastněnou stranou, Tribunál ve věci Brosmann rozhodl, že „skutečnost, že se ve Společenství tento typ obuvi nevyrábí, a existence patentu nejsou určující“ (12). V uvedeném případě se proto obuv vyráběná patentovanou technologií považovala za dotčený výrobek.
(69)
Zúčastněná strana rovněž uvedla, že by střešní solární moduly měly být z definice dotčeného výrobku vyloučeny, jelikož jsou prodávány za podstatně vyšší ceny než běžné moduly. Ve výše zmíněné věci týkající se obuvi byla obuv STAF nad určitou cenu vyloučena z definice dotčeného výrobku. V tomto ohledu se uvádí, že střešní solární modul spojuje funkci solárního modulu s funkcí střešní tašky nebo krytiny, jak bylo uvedeno výše v 66. bodě odůvodnění. Přímé srovnání cen není proto smysluplné, jelikož přidaná funkce vede přirozeně k vyšším cenám.
(70)
V reakci na toto tvrzení zúčastněná strana uvedla, že na základě této argumentace by nebylo vůbec možné uplatnit cenové rozdíly jako dodatečný ukazatel, který odůvodňuje vyloučení z definice výrobku. Tento výklad je však příliš dalekosáhlý. V předchozím bodě odůvodnění se pouze uvádí, že v daném případě, kdy střešní moduly spojují funkci dotčeného výrobku a dalšího výrobku (v tomto případě střešní tašky nebo krytiny), není cena přirozeně smysluplným ukazatelem. To neznamená, že v jiných případech nemůže být cenový rozdíl užitečným ukazatelem při zjišťování, zda by měl být určitý výrobek vyloučen z definice dotčeného výrobku.
(71)
Zúčastněná strana rovněž uvedla, že by jejímu dodavateli střešních solárních modulů měl být umožněn přístup k závazku týkajícímu se minimální ceny. Zdá se však, že dotyčný čínský výrobce při šetření nespolupracoval a jako nespolupracující strana se nemůže závazku účastnit. Tato žádost nebyla proto přijata.
3. Závěr
(72)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z ČLR, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT. Tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90.
(73)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články),
-
moduly nebo panely s výstupním stejnoměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon.
(74)
Po vyloučení destiček byla analýza revidována a byly vyloučeny údaje a analýza týkající se destiček, není-li uvedeno jinak. Jelikož destičky představovaly během období šetření jen malý procentní podíl dovozu dotčeného výrobku do Unie (přibližně 2 % hodnoty), má se za to, že vyloučení destiček má na zjištění jen zanedbatelný dopad, pokud vůbec nějaký. Všechny připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a případné odkazy na destičky (pokud byly uvedeny) byly vyloučeny. V důsledku toho jsou všechny odkazy a související údaje týkající se destiček, které byly uvedeny v bodech odůvodnění prozatímního nařízení, nepoužitelné, a to i v případě, jsou-li příslušné body odůvodnění tímto nařízením potvrzeny.
(75)
Prozatímní závěry se změnami, jak je uvedeno výše ve 26. až 74. bodě odůvodnění, byly proto s konečnou platností potvrzeny. Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí má za to, že by se všechny výše popsané typy dotčeného výrobku měly považovat za jediný výrobek.
C. DUMPING
1. ČLR
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(76)
Po poskytnutí prozatímních informací zúčastněné strany uvedly, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato pozdě, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto by šetření mělo být neprodleně ukončeno.
(77)
V této souvislosti strany tvrdily, že změna základního nařízení (13) údajně prodlužující lhůtu pro přijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství na osm měsíců vstoupila v platnost až po uplynutí dříve použitelné tříměsíční lhůty. Změna se má vztahovat jen na budoucí šetření a na probíhající šetření, u nichž dosud neuplynula lhůta pro rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
V článku 2 nařízení, kterým se mění základní nařízení, se však jednoznačně uvádí, že „toto nařízení se použije na všechna nová a probíhající šetření ode dne 15. prosince 2012“. Tento článek (ani celé nařízení) neobsahuje žádný odkaz na omezení „pokud dosud neuplynula lhůta pro přijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství“, jak tvrdily zúčastněné strany. Toto tvrzení nelze proto uznat.
(79)
Po poskytnutí konečných informací několik zúčastněných stran zopakovalo své tvrzení, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato pozdě, aniž by byla zpochybněna skutečnost, že se změna základního nařízení uvedená výše v 78. bodě odůvodnění vztahuje na „všechna probíhající šetření“, což zahrnuje rovněž toto šetření. Vyvozuje se proto s konečnou platností závěr, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přijato pozdě.
(80)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemělo být zamítnuto z toho důvodu, že tři společnosti, které v roce 2011 ukončily činnost, nevedly jednoznačné a jasné účetnictví. Byl vznesen konkrétně dotaz, podle kterého účetního standardu by společnost, která ukončila činnost, měla přesto vést takovéto účetnictví.
(81)
V této souvislosti se podotýká, že účetní standardy neurčují, které společnosti musí vyhotovit finanční výkazy, nýbrž stanoví, jak mají být tyto výkazy sestaveny. V případě ČLR to je „Účetní standard pro obchodní podniky: základní standard“, který v článku 4 uvádí, že „podnik vyhotoví finanční zprávy“. Jedná se o závaznou povinnost, a pro společnosti, které ukončily činnost, neexistuje žádná výjimka.
(82)
Ačkoli tyto společnosti ukončily činnost, dosud vlastnily majetek (včetně pozemků, budov, strojů a zásob), měly závazky a existovaly jako právní subjekty přinejmenším do počátku roku 2013. Usuzovalo se proto, že tyto společnosti měly povinnost zveřejnit účetnictví za rok 2011, a neexistence účetnictví představuje porušení druhého kritéria.
(83)
Po poskytnutí konečných informací vývozci rovněž uvedli, že výhody režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů nepředstavují významnou část jejich obratu, což údajně potvrzuje souběžné antisubvenční řízení.
(84)
V této souvislosti se připomíná, že se tímto tvrzením zabýval již 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo zdůrazněno, že vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění je absolutní výše výhody získaná v období šetření pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Toto tvrzení je proto zamítnuto.
(85)
Jelikož s ohledem na zacházení jako v tržním hospodářství nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 50. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2. Individuální zjišťování
(86)
Jak je uvedeno v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku. V daném případě již vzorek sestával ze sedmi skupin společností, které jsou obvykle tvořeny řadou vyvážejících výrobců, obchodníků ve spojení a dovozců ve spojení v Unii a třetích zemích. Individuální zjišťování týkající se osmnácti dalších vyvážejících výrobců (jejich skupin) navíc k sedmi skupinám vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku, by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době.
(87)
Jelikož s ohledem na individuální zjišťování nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 70. a 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3. Srovnatelná země
(88)
Zúčastněné strany uvedly, že Indie není vhodnou srovnatelnou zemí vzhledem k požadavkům na místní obsah v případě projektů „národní solární mise Jawaharlal Nehru“ (Jawaharlal Nehru National Solar Mission, dále jen „JNNSM“). Jedna strana tvrdila, že existuje požadavek na 75 % místního obsahu, zatímco jiná strana uvedla, že indičtí výrobci mohou u 100 % modulů vyrobených v tuzemsku účtovat vyšší ceny. Tyto strany dále tvrdily, že tyto požadavky značně zvyšují ceny místních výrobků. K doložení tohoto tvrzení byl předložen článek zveřejněný v indickém tisku (14). Tento článek však byl zveřejněn téměř rok po skončení období šetření a nebyl poskytnut žádný důkaz o jeho dopadu během období šetření.
(89)
V témže tiskovém článku se však uvádělo, že indické odvětví solární energie čelí „silné konkurenci ze strany západních a čínských výrobců“. To dokládá trvalý růst dovozu do Indie, jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění. Ačkoli požadavky na místní obsah mohou mít skutečně určitý dopad na indický výrobní trh, lze nicméně vyvodit jednoznačný závěr, že indický trh je konkurenčním trhem, na němž soutěží řada indických a zahraničních společností.
(90)
Podle informací, které zveřejnilo Společné výzkumné středisko (15), bude většina projektů v rámci JNNSM uvedena do provozu od roku 2015. Cíl pro fotovoltaické systémy připojené do sítě v rámci JNNSM pro rok 2012 činil pouze 50 MW v porovnání s celkovou kapacitou připojenou do sítě v Indii, která již v červnu 2012 překračovala 1 GW. To prokazuje, že během období šetření byl význam JNNSM z hlediska celkových solárních zařízení v Indii nižší než 5 %, a proto dopad JNNSM a souvisejících požadavků na místní obsah (pokud by již v období šetření existoval, což je skutečnost, kterou zúčastněné strany neprokázaly) by byl nanejvýš velmi omezený. Většina zařízení se v období šetření nacházela ve státě Gudžarát (přibližně 65 %), a na to základě politiky v oblasti státních podpor.
(91)
Zúčastněné strany tvrdily, že indický trh byl v době šetření fakticky chráněn před dovozem z různých zdrojů, včetně ČLR, jelikož se od počátku roku 2012 rýsovalo zahájení antidumpingového šetření. Indie zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu solárních článků a modulů z ČLR, Malajsie, Tchaj-wanu a USA dne 23. listopadu 2012 (tj. téměř pět měsíců po skončení období šetření).
(92)
Toto tvrzení však nedokládá vývoj dovozu solárních článků a modulů podle indických obchodních statistik (16):
Hodnoty v milionech USD
Duben 2010- březen 2011
Duben 2011- březen 2012
Duben 2012- březen 2013
ČLR
77,33
577,24
371,72
Index
100
746
481
Celkem
252,63
1 348,48
827,07
Index
100
534
327
(93)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že dovoz solárních článků a modulů v případě ČLR výrazně vzrostl o více než 600 % a mezi roky 2010/2011 a 2011/2012 celkově o více než 400 %. Poté se hodnota dovozu poněkud snížila, stejně tak však klesly i ceny solárních článků a modulů. Pokles hodnoty dovozu mezi roky 2011/2012 a 2012/2013 je v souladu s poklesem ceny, kterou v témže období udávaly specializované poradenské společnosti jako pvXchange, což vede k závěru, že objem dovozu byl mezi roky 2011/2012 a 2012/2013 poměrně stálý. Vyvozuje se proto závěr, že indický trh nebyl v období šetření fakticky chráněn před dovozem z různých zdrojů, včetně ČLR.
(94)
Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že USA dne 6. února 2013 požádaly na základě postupů řešení sporů v rámci WTO o konzultace s Indií ohledně požadavků na místní obsah v případě JNNSM. Účinek těchto pravidel týkajících se místního obsahu ve spojení s antidumpingovým šetřením uvedeným výše v 91. bodě odůvodnění údajně vedl v období od dubna 2012 do března 2013 k snížení hodnoty v porovnání s předchozím rokem o 38 % na rozdíl od růstu v předchozích letech.
(95)
V tomto ohledu se uvádí, že snížení hodnoty je zapříčiněno spíše poklesem cen než snížením objemů dovozu. Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana předložila informace o vývoji objemu dovozu solárních článků a modulů na indický trh v období od roku 2010 do března 2013. Tyto údaje prokazují trvalý růst objemu dovozu solárních modulů a článků na indický trh. Vyvozuje se proto závěr, že indický trh nebyl fakticky chráněn kvůli rýsujícímu se antidumpingovému šetření a údajný (nikoli však prokázaný), každopádně však nanejvýš malý dopad požadavků na místní obsah v rámci JNNSM (jak bylo uvedeno výše v 90. bodě odůvodnění) nebránil trvalému růstu objemu dovozu.
(96)
Mimoto se uvádí, že období od dubna 2012 do března 2013 prokazující údajné účinky JNNSM na dovoz do Indie spadá z převážné části do doby po skončení období šetření. Případný dopad údajného poklesu v období šetření může být proto pouze nevýznamný.
(97)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že společnost Tata Power Solar (dále jen „Tata“) vstoupila na trh teprve nedávno, a není proto vhodným výrobcem ve srovnatelné zemi. V této souvislosti se podotýká, že společnost (dříve „Tata BP Solar“) vyrábí solární moduly od roku 1989, a nelze proto mít za to, že vstoupila na trh teprve nedávno. Podle informací, které poskytla jiná zúčastněná strana, vstoupila společnost Tata na trh podstatně dříve než pět největších čínských vývozců zařazených do vzorku.
(98)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že by Tchaj-wan byl vhodnější srovnatelnou zemí než Indie, jelikož velikost tchajwanských společností je srovnatelnější s velikostí čínských vývozců, a tchajwanští výrobci rovněž spolupracují. Také jiné zúčastněné strany zpochybnily to, zda je Indie vhodnou srovnatelnou zemí vzhledem k relativně malé velikosti společnosti Tata, aniž by však navrhly vhodnější alternativu.
(99)
Tchajwanské společnosti skutečně spolupracovaly. Jedna společnost spolupracovala plně, zatímco jiná spolupracovala pouze částečně. Plně spolupracující tchajwanská společnost je však menší než společnost Tata, zejména pokud jde o prodej a výrobu modulů, na něž připadá přibližně 90 % prodeje dotčeného výrobku, přičemž společnost Tata prodává podstatně více než tchajwanská společnost, která má v tomto ohledu pouze nevýznamný prodej, jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací se jeden vývozce dotázal, zda byla částečně spolupracující tchajwanská společnost kontaktována, aby poskytla chybějící informace. V tomto ohledu se odkazuje na 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení, který objasňuje, že Tchaj-wan nebylo možno použít jako srovnatelnou zemi, jelikož spolupracující tchajwanské společnosti vyráběly téměř výlučně články, zatímco čínský vývoz se uskutečňuje převážně ve formě modulů. To platí rovněž pro částečně spolupracujícího tchajwanského výrobce. Jelikož se zmíněný výrobce považoval z tohoto důvodu za nevhodného, nepokládalo se za nutné vyžádat si od této společnosti další informace.
(100)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že takřka žádný prodej modulů sám o sobě nevylučuje Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi, jelikož náklady na zpracování článků na moduly lze snadno zjistit. To však nedokládají skutečnosti, jež byly zjištěny během šetření. Výroba modulu z článků vyžaduje několik fází výroby, během nichž je vytvořena podstatná část přidané hodnoty modulu. Jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v období šetření činil rozdíl mezi průměrnou cenou článků a modulů 555,92 EUR, tj. 54 %, zatímco rozdíl v průměrných nákladech činil 377,99 EUR, tj. 34 %. To by znamenalo, že by se významná část případné tchajwanské běžné hodnoty pro moduly musela zakládat na úpravách nákladů na zpracování, což nelze pokládat za přiměřenější než zemi, pro niž může být u většiny dotčeného výrobku běžná hodnota založena na prodejních cenách na domácím trhu. Má se tudíž za to, že s přihlédnutím k dostupným spolehlivým informacím byla Indie přiměřeně zvolena jako srovnatelná země.
(101)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že nebyly uvedeny žádné důvody pro to, proč se za vhodnou srovnatelnou zemi nepovažují USA. V tomto ohledu se odkazuje na 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž je jednoznačně uvedeno že „USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními“. Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se ochrany trhu USA, stanovisko v tomto ohledu se nemění.
(102)
Zúčastněné strany uvedly, že výsledek výpočtu dumpingu je zkreslen kvůli rozdílům v úsporách z rozsahu mezi čínskými výrobci a indickým výrobcem. Bylo proto ověřeno, zda skutečně existuje souvislost mezi objemem výroby společnosti a jejím dumpingovým rozpětím.
(103)
Ze sedmi skupin společností zařazených do vzorku jsou dvě skupiny společností středně velké (Jinzhou Yangguang a Delsolar) a pět jich je velkých (JingAo, LDK, Suntech, Trina a Yingli). Ze středně velkých společností má Jinzhou Yangguang nejnižší rozpětí, zatímco Delsolar má nejvyšší rozpětí. Pět větších společností se nachází mezi těmito dvěma hodnotami. To jednoznačně prokazuje neexistenci jakékoli souvislosti mezi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpětím. Usuzuje se proto, že výpočet dumpingu nebyl zkreslen kvůli rozdílům v úsporách z rozsahu mezi čínskými výrobci a indickým výrobcem.
(104)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany uvedly, že neexistence souvislosti mezi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpětím neprokazuje, že úspory z rozsahu a srovnatelnost cen nemají žádný dopad. V situaci, kdy dumpingové rozpětí vychází z totožné běžné hodnoty pro všechny vývozce jako v daném případě, je dumpingové rozpětí ovlivněno především vývozními cenami. Neexistence souvislosti mezi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpětím proto prokazuje rovněž neexistenci souvislosti mezi úsporami z rozsahu a prodejními cenami. Vyvozuje se proto závěr, že v daném případě neovlivňují rozdíly v úsporách z rozsahu srovnatelnost cen.
(105)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobce ve srovnatelné zemi má mimořádně vysoké prodejní ceny na domácím trhu, které jsou údajně podstatně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jelikož dumpingové rozpětí značně převyšuje rozpětí cenového podbízení. Toto tvrzení bylo předloženo po porovnání indických běžných hodnot s prodejními cenami výrobního odvětví Unie. Toto srovnání je však chybné, jelikož indická běžná hodnota je založena pouze na ziskovém prodeji. Zejména v situaci, kdy je výrobní odvětví Unie ztrátové, nepřekvapuje, že ziskové ceny v Indii jsou vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Skutečnost, že indická běžná hodnota převyšuje průměrné ceny výrobního odvětví Unie, neprokazuje, že volba Indie jako srovnatelné země není přiměřená.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ceny společnosti Tata jsou zkreslené, jelikož je ve spojení se společností Tata Power, podnikem veřejných služeb. To údajně společnosti Tata umožňuje účtovat v oblastech, v nichž poskytuje služby společnost Tata Power, vyšší ceny. Nebyly však předloženy žádné podpůrné důkazy, ani nebylo poskytnuto vyčíslení tohoto údajného účinku. Toto tvrzení nebylo proto možno přijmout.
(107)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že Tata je nekonkurenceschopná společnost s vysokými výrobními náklady a prodejními cenami, což byl údajně jeden z důvodů, proč společnost BP Solar v prosinci 2011 odstoupila od společného podniku. Na podporu tohoto tvrzení byl citován tiskový článek, v němž se uvádělo, že „odchod společnosti BP z odvětví solární energie po přibližně čtyřech desetiletích ukazuje, jak konkurenční a přeplněný trh se solární energií je“. Tento článek však nespecifikuje společnost Tata jako nekonkurenceschopnou společnost, nýbrž se zabývá situací na trhu se solárními panely obecně, a hovoří o „ostré konkurenci, kterou se odvětví vyznačuje“, a o tom, že „mnoho společností po celém světě zavřelo své výrobní závody, propustilo stovky pracovníků a vyhlásilo úpadek“. Tento tiskový článek proto neprokazuje, že Tata je nekonkurenceschopná společnost s vysokými výrobními náklady a prodejními cenami.
(108)
Po poskytnutí informací jeden vývozce uvedl, že v probíhajícím indickém antidumpingovém šetření, které bylo zmíněno výše v 91. bodě odůvodnění, nebyla společnost Tata do indického výrobního odvětví zahrnuta, a to kvůli významnému dovozu článků. Ačkoli se potvrzuje, že v probíhajícím indickém antidumpingovém šetření není společnost Tata skutečně zahrnuta do indického výrobního odvětví, neznamená to automaticky, že společnost Tata není vhodným výrobcem ve srovnatelné zemi. Běžná hodnota byla založena výhradně na článcích a modulech, které společnost Tata vyrábí v Indii, a nikoli na dovážených výrobcích. Skutečnost, že se při výrobě některých výrobků používají dovážené části, neznamená, že výsledná běžná hodnota není pro Indii reprezentativní, a to zejména kvůli tomu, že je založena především na prodejních cenách, a nikoli na nákladech.
(109)
Čínská vláda uvedla, že prodej modulů uskutečněný společností Tata představuje pouze 0,3 % čínského vývozu do EU a nelze ho považovat za reprezentativní, přičemž poukázala na rozsudek Soudu ve věci Detlef Nölle (17). V tomto případě se Soud domníval, že pokud celková výroba v určité zemi představuje pouze 1,25 % objemu vývozu do EU, naznačuje to, že zvažovaný trh není velmi reprezentativní. V daném případě nesrovnala čínská vláda celkovou výrobu v Indii s celkovým čínským vývozem, nýbrž pouze výrobu jedné indické společnosti s celkovým vývozem všech čínských vývozců. Toto srovnání je však chybné, jelikož na konkurenčním trhu s mnoha účastníky nenaznačuje množství související pouze s jedním výrobcem reprezentativnost celého trhu. Nejedná se ani o srovnání, které bylo provedeno ve věci Detlef Nölle, kde byla celková výroba v dotyčné zemi porovnána s celkovým vývozem. Podle informací, které poskytla CCCME, měla výroba v Indii podle odhadů do konce roku 2012, tj. krátce po skončení období šetření, překročit 2 GW. Tato výroba by odpovídala 14 % čínského vývozu do EU, což značně převyšuje 5 % orientační prahovou hodnotu, která byla uvedena v rozsudku ve věci Detlef Nölle.
(110)
Po poskytnutí informací poukázala jedna zúčastněná strana na skutečnost, že společnosti Tata chybí integrace na počátku výrobního řetězce a že musí pořizovat destičky od třetích stran. Neexistující vertikální integrace na počátku výrobního řetězce údajně vede k vyšším nákladům v porovnání s vertikálně integrovanými čínskými výrobci. Toto tvrzení však nebylo doloženo. Celkové náklady společnosti Tata by byly vyšší pouze v případě, pokud by pořizovací cena destiček překročila náklady na výrobu destičky, což není jisté, jelikož mnoho společností v odvětví solární energie bylo v období šetření ztrátových. I velcí vertikálně integrovaní čínští výrobci často pořizovali významné množství destiček od nezávislých dodavatelů, což podporuje závěr, že neexistující vertikální integrace s ohledem na destičky neznamená nutně vyšší náklady na moduly a články.
(111)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že srovnatelná země není konkurenceschopná. Toto tvrzení bylo doloženo skutečností, že výroba solárních článků v Indii byla v roce 2013 na pětiletém minimu. Zpráva, kterou tato zúčastněná strana citovala, však prokazovala, že během období šetření byla výroba článků v Indii dosud na vysoké úrovni blížící se udávané nejvyšší hodnotě. K významnému poklesu výroby došlo po období šetření, ten proto neměl na výsledky šetření žádný dopad.
(112)
Jiný argument, který byl předložen na podporu tvrzení, že srovnatelná země není konkurenceschopná, se týkal antidumpingového šetření, které bylo zmíněno výše v 91. bodě odůvodnění. Orgány podotýkají, že toto šetření dosud probíhá, a proto z něj nelze vyvodit žádné závěry. Antidumpingová šetření nejsou obecně signálem nedostatečné konkurenceschopnosti, nýbrž známkou toho, že se domácí výrobní odvětví domnívá, že je dotčeno nekalými obchodními praktikami konkurentů ze třetích zemí.
(113)
Komise se proto domnívá, že volba Indie jako srovnatelné země není nepřiměřená.
(114)
Jelikož s ohledem na srovnatelnou zemi nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 72. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(115)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana uvedla, že indické společnosti prodávají především moduly, které nejsou určeny pro připojení do sítě a které mají vyšší ceny a náklady než moduly připojené do sítě, jež prodávají čínští vývozci. Dále bylo uvedeno, že moduly, které nejsou určeny pro připojení do sítě, mají obvykle nižší výkon než moduly připojené do sítě.
(116)
V této souvislosti se podotýká, že pro moduly „standardní velikosti“ s více než 36 články, které jsou obvykle připojeny do sítě, a menší moduly s méně než 36 články, které se obvykle používají mimo síť, byly stanoveny různé běžné hodnoty. Usuzuje se proto, že pro všechny typy výrobků, včetně modulů neurčených pro připojení do sítě a modulů připojených do sítě, byla stanovena náležitá běžná hodnota.
(117)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že společnost Tata působí rovněž jako společnost připravující projekty, a prodej této společnosti není proto srovnatelný s prodejem modulů uskutečňovaným čínskými vyvážejícími výrobci. V tomto ohledu se uvádí, že srovnání mezi cenami na indickém domácím trhu a čínskými vývozními cenami bylo provedeno výhradně pro prodej modulů a prodej kompletních projektů nebo integrovaných řešení nebyl ke stanovení běžné hodnoty použit, jelikož se mělo za to, že tyto prodeje nejsou srovnatelné.
(118)
Jelikož s ohledem na běžnou hodnotu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 78. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.5. Vývozní cena
(119)
Po poskytnutí prozatímních informací někteří vývozci zařazení do vzorku podali připomínky k méně podstatným záležitostem týkajícím se vývozní ceny použité ke stanovení dumpingového rozpětí. V odůvodněných případech byly tyto připomínky vzaty v úvahu a vedly k mírné revizi dumpingového rozpětí u dotčených společností.
(120)
Jelikož s ohledem na vývozní cenu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 87. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.6. Srovnání
(121)
Po poskytnutí prozatímních informací se někteří vývozci zařazení do vzorku vyjádřili k některým méně podstatným záležitostem týkajícím se úprav, které byly použity za účelem srovnání vývozních cen. V odůvodněných případech byly tyto připomínky vzaty v úvahu a vedly k mírné revizi dumpingového rozpětí u dotčených společností.
(122)
Po poskytnutí prozatímních informací byla zjištěna administrativní chyba, která měla za následek nesprávnou úpravu běžné hodnoty o domácí přepravu. Tato chyba byla napravena a vedla k mírnému snížení dumpingových rozpětí.
(123)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana uvedla, že může být opodstatněná úprava o rozdíly v obchodních úrovních, jelikož strana neprodává přímo montážním firmám, nýbrž dalším prodejcům a distributorům. Strana požádala o podrobné informace o prodejních kanálech výrobce ve srovnatelné zemi, jež nebylo možno poskytnout z důvodu ochrany důvěrných údajů. Alternativně byla zákaznická základna výrobce ve srovnatelné zemi rozdělena do různých kategorií podle objemu prodeje, což prokázalo, že úprava o rozdíly v obchodních úrovních není opodstatněná.
(124)
V reakci na tuto analýzu zúčastněná strana připustila, že rozdíl v objemu prodeje by vedl k cenovým rozdílům, trvala však na svém tvrzení, že montážním firmám údajně účtuje vyšší ceny než distributorům/dalším prodejcům, a to i v případě, že montážní firma pořizuje podobné množství jako distributor/další prodejce. Toto tvrzení však nebylo doloženo, a nemohlo být proto zohledněno.
(125)
Jelikož s ohledem na vývozní cenu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 90. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.7. Dumpingová rozpětí
(126)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal o úplné zpřístupnění výpočtu dumpingu v jeho případě a uvedl, že se v opačném případě nemůže vyjádřit k jeho správnosti. Jelikož této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla její běžná hodnota založena na údajích z Indie jako srovnatelné země. Jelikož při šetření plně spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi, nelze informace ze srovnatelné země zveřejnit na úrovni jednotlivých typů výrobků z důvodu ochrany důvěrných údajů. Tato žádost musí být proto zamítnuta.
(127)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(128)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo proto stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(129)
Na tomto základě bylo konečné dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, stanoveno na 88,1 %.
(130)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingová rozpětí byla stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského vývozu, jak je uvedeno ve 167. bodě odůvodnění.
(131)
Vzhledem k tomu, že se spolupráce prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(132)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I, příloha II)
88,1 %
Všechny ostatní společnosti
111,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(133)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 215 výrobců v Unii. Orgány ověřily tvrzení zúčastněných stran, že existuje vyšší počet; toto ověření odhalilo, že údajnými dalšími výrobci byli ve skutečnosti většinou vyvážející výrobci, dovozci, kteří jsou s nimi ve spojení, distributoři a montážní firmy.
(134)
Po poskytnutí prozatímních informací napadla řada stran skutečnost, že údaje, které poskytla společnost Europressedienst, nezávislá konzultační společnost (dále jen „konzultant“), byly použity mimo jiné ke stanovení výroby v Unii, výrobní kapacity v Unii a jiných makroekonomických ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie a údajů o dovozu. Tyto strany zpochybnily nezávislost konzultanta a tvrdily, že je ve spojení se žadatelem. Požádaly rovněž o objasnění toho, na jakém základě Komise konzultanta vybrala, a zpochybnily jeho odborné znalosti při sběru ekonomických údajů týkajících se odvětví fotovoltaiky. V tomto ohledu se uvádělo, že by Komise měla ve svých zjištěních vycházet pouze z údajů z jiných dostupných zdrojů, zejména známých výzkumných institutů. AFASE odkázala rovněž na Osvědčené postupy pro předkládání hospodářských důkazů a shromažďování údajů ve věcech týkajících se uplatňování článků 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a spojování podniků, aby zpochybnila spolehlivost údajů, které poskytl konzultant.
(135)
Co se týká údajných vazeb mezi konzultantem a žadatelem, příslušné zúčastněné strany nepředložily žádné důkazy prokazující existenci těchto vazeb. Stejně tak nebyly při šetření zjištěny žádné důkazy o vztahu, který by neměl čistě obchodní charakter. Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana uvedla, že existují náznaky, že důkazy prima facie, které poskytlo žádající výrobní odvětví Unie v podnětu, vycházely z údajů, které poskytl stejný konzultant. Ačkoli se uznává, že zjištění byla u některých ukazatelů skutečně podobná důkazům, které byly uvedeny v podnětu, neznamená to nutně, že byly zjištěny pouze na základě jednoho zdroje. V tomto ohledu uvádí podnět různé použité zdroje.
(136)
Jak je objasněno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise považovala za vhodné využít při tomto šetření poradenství kvůli nedostupnosti jiných veřejných zdrojů potřebných makroekonomických údajů týkajících se celého trhu Unie a rovněž údajů o dovozu. Před výběrem společnosti Europressedienst posoudila Komise metodiku, kterou konzultant používá při sběru příslušných údajů, a rovněž jeho schopnost poskytnout potřebné údaje zvlášť pro všechny typy výrobků a za celé posuzované období.
(137)
Během šetření byly mimoto údaje poskytnuté konzultantem pokud možno porovnány s jinými dostupnými zdroji a byly potvrzeny. V tomto ohledu se podotýká, že na trhu existuje řada výzkumných společností, které se specializují na sběr statistických údajů o fotovoltaice, a nahlášené údaje nejsou téměř nikdy totožné. Důvodem je skutečnost, že pro jakýkoli výzkumný institut je obtížné odvodit přesné údaje, a proto jsou nahlášené ukazatele pro fotovoltaický trh téměř vždy založeny na odhadech bez ohledu na poskytovatele těchto údajů. V této souvislosti spočívala křížová kontrola, kterou Komise provedla, v porovnání tendencí v údajích, které byly získány od konzultanta, s tendencemi u týchž údajů, které ke stejnému tématu zveřejnily jiné výzkumné společnosti, Společné výzkumné středisko Komise a Evropská asociace fotovoltaického průmyslu (dále jen „EPIA“), pokud byly k dispozici. Po provedení křížové kontroly nebyly zaznamenány významné rozdíly, jelikož tendence u ukazatelů, pro něž byla provedena křížová kontrola, byly podobné. Prozatímní zjištění proto nebyla založena výhradně na údajích, které poskytl konzultant, nýbrž rovněž na vlastní analýze Komise a posouzení těchto údajů. Jak bylo uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření se v prostorách konzultanta uskutečnila inspekce na místě. Komise provedla inspekci na místě v prostorách konzultanta s cílem ověřit spolehlivost metodiky a poskytnutých údajů. Inspekce na místě byla provedena v návaznosti na křížovou kontrolu údajů ze strany Komise a za účelem získání další jistoty, pokud jde o spolehlivost a kvalitu údajů a související metodiky.
Inspekce na místě se považovala za vhodnou s ohledem na uplatnění zásady řádné správy, ačkoli údaje neposkytla zúčastněná strana, nýbrž konzultant. Komise se proto ujistila o spolehlivosti údajů, které konzultant poskytl.
(138)
Jedna strana tvrdila, že metodika porovnání, kterou Komise použila, nebyla vysvětlena dostatečně podrobně, a požádala, aby byly zveřejněny jiné zdroje použité při porovnání. Tato strana rovněž tvrdila, že použitá metodika byla každopádně neplatná, jelikož byly porovnány pouze tendence u různých zdrojů, a nikoli absolutní hodnoty.
(139)
Co se týká jiných zdrojů, které byly použity k porovnání údajů poskytnutých konzultantem, těmito zdroji byly zprávy zveřejněné Společným výzkumným střediskem a EPIA, které se týkaly stejného tématu. Pokud jde o srovnání údajů s jinými zdroji, podotýká se, že byly prokázány nejen podobné tendence, nýbrž rovněž podobný rozsah. Vyvozuje se proto závěr, že použitá metodika je vhodná, a tvrzení v tomto ohledu byla zamítnuta.
(140)
Co se týká odborných znalostí konzultanta, podotýká se, že jeho hlavní činností je sběr údajů týkajících se odvětví fotovoltaiky a vývoj aktuální databáze společností, které působí na fotovoltaickém trhu. Tyto údaje jsou zveřejňovány ve specializovaných fotovoltaických časopisech a rovněž používány jednotlivými společnostmi, pro které konzultant provádí zvláštní výzkum. Databáze vyvinutá společností Europressedienst je pravidelně aktualizována a znovu zveřejňována. Konzultant má několikaleté zkušenosti s tímto odvětvím. Metodikou konzultanta je konkrétně sběr, křížová kontrola a agregace informací s využitím různých zdrojů, které jsou dostupné na trhu. Za tímto účelem shromažďuje konzultant údaje prostřednictvím standardních dotazníků, které jsou zasílány společnostem uvedeným v databázi, nebo telefonicky, především v případě výrobců v Unii, či během specializovaných veletrhů, zejména pokud jde o výrobce ve třetích zemích. Pokud nelze informace získat prostřednictvím zmíněných kanálů, ověřuje společnost Europressedienst finanční zprávy společností v odvětví fotovoltaiky nebo volně spolupracuje s jinými výzkumnými instituty za účelem získání údajů nebo křížové kontroly údajů. Bylo ověřeno a potvrzeno, že konzultant používá tyto zdroje při své každodenní činnosti. Na základě výše uvedených skutečností se považovalo za vhodné využít služeb společnosti Europressedienst v tomto šetření, a tvrzení stran v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(141)
Co se týká osvědčených postupů pro předkládání hospodářských důkazů, které vydal příslušný útvar Komise (dále jen „osvědčené postupy“), je třeba uvést následující poznámky. Především se jedná o dokument, který nemůže Komisi zavazovat, jelikož nebyl přijat kolegiem, nýbrž zveřejněn příslušným útvarem za účelem vydání doporučení stranám, pokud jde o předkládání hospodářských důkazů. Za druhé, osvědčené postupy se týkají předkládání ekonomické analýzy a údajů, které se používají v některých šetřeních v oblasti hospodářské soutěže podle článků 101 a 102 Smlouvy a ve věcech spojování podniků. Použitelná pravidla, důkazní požadavky a vyšetřovací pravomoci Komise v těchto případech v oblasti hospodářské soutěže nelze porovnat s šetřením týkajícím se ochrany obchodu, pro něž platí zcela jiný soubor pravidel.
(142)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila řada stran metodiku, kterou konzultant použil, a tyto strany tvrdily, že neodpovídá uznávaným vědeckým normám. Jak však bylo uvedeno ve 137. bodě odůvodnění, metodika byla posouzena a výsledné údaje byly porovnány a ověřeny a na základě toho se usuzovalo, že jsou v souladu s jinými zveřejněnými údaji, a jsou tudíž přiměřeně spolehlivé. Konkrétní záležitosti, které uvedly zúčastněné strany, především AFASE, byly objasněny a zpřístupněny ve spise, do něhož mohly zúčastněné strany nahlédnout.
(143)
CCCME tvrdila, že nebyla objasněna metodika agregace údajů. Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož příslušné informace byly všem zúčastněným stranám zpřístupněny ve spise, do něhož mohly zúčastněné strany nahlédnout.
(144)
Po poskytnutí konečných informací několik stran zopakovalo své obavy ohledně volby konzultanta ze strany Komise a ohledně kvality poskytnutých údajů. V této souvislosti se uvádělo, že údaje konzultanta lze objednat a pořídit ad hoc s cílem vyhovět konkrétně stanoveným požadavkům potenciálních klientů, a nemusí být proto objektivní. CCCME mimoto zpochybnila skutečnost, že údaje shromážděné konzultantem lze považovat za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož se tyto údaje do značné míry zakládaly na předpokladech a odhadech. Uvádělo se rovněž, že poskytnuté údaje nejsou ve spise dostatečně doloženy důkazy a že nejsou přesvědčivé, objektivní a ověřitelné.
(145)
S ohledem na tato tvrzení se odkazuje na 136. a 137. bod odůvodnění výše, v nichž byly poskytnuty doplňkové informace ohledně výběru konzultanta. Mimoto se podotýká, že Komise najala konzultanta na základě nejlepších dostupných informací v té době a zcela v souladu s finančním nařízením Komise, které se vztahuje na řízení. Připomíná se rovněž, že velký význam měla schopnost konzultanta poskytnout včas veškeré potřebné údaje, jelikož Komise je vázána zákonnými lhůtami pro zveřejnění prozatímních zjištění v rámci probíhajícího šetření.
(146)
Co se týká kvality poskytnutých údajů a toho, zda je lze považovat za skutečné důkazy v souladu s čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jak bylo uvedeno výše ve 137. bodě odůvodnění, metodika konzultanta týkající se sběru údajů byla ověřena a usuzovalo se, že je uspokojivé kvality. Jak bylo uvedeno v témže bodě odůvodnění, údaje poskytnuté konzultantem byly pokud možno porovnány s jinými zdroji a bylo zjištěno, že jsou přiměřeně přesné. Taktéž se podotýká, že konzultant má databázi, která je pravidelně aktualizována, a to nezávisle na potřebách a požadavcích klientů. Stejná databáze se používá k agregaci a poskytování statistických údajů o odvětví fotovoltaiky různým klientům, a proto tvrzení, že údaje nejsou objektivní, bylo nutno zamítnout.
(147)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise nezveřejnila zdroje, použitou metodiku a společnosti, s nimiž konzultant spolupracoval při sestavování poskytnutých makroekonomických údajů. Jiná zúčastněná strana zopakovala, že metodika, kterou konzultant použil, naznačuje nepřesné výsledky. Řada zúčastněných stran požádala o další informace týkající se metodiky, kterou konzultant použil, jako jsou průměrné míry odpovědí v rámci dotazníků/pohovorů, procentní podíl údajů získaných prostřednictvím jednotlivých kanálů, to, jak byly tyto údaje ověřeny, odhady/předpoklady použité k vytvoření údajů, počet společností, pro něž byly provedeny odhady, a alespoň rozmezí počtu zaměstnanců konzultanta.
(148)
S ohledem na tato tvrzení se uvádí, že po uložení prozatímních opatření poskytla Komise zúčastněným stranám metodiku a zdroje, které konzultant použil při agregaci údajů, a po poskytnutí prozatímních informací se zabývala konkrétními dotazy zúčastněných stran v tomto ohledu. Má se za to, že další žádosti o informace podané dotčenými zúčastněnými stranami po poskytnutí konečných informací pokrývají informace, které byly zpřístupněny po uložení prozatímního cla, nakolik to umožňovala omezení související s ochranou důvěrných údajů. Mimoto se zdůrazňuje, že Komise ověřila na místě způsob, jakým konzultant údaje shromáždil a agregoval, a příslušné předpoklady, na nichž byla agregace údajů založena. Výsledky ověření byly uspokojivé a Komise se ujistila o přiměřenosti základních předpokladů a kvalitě údajů, které konzultant poskytl. Strany navíc údaje jako takové nezpochybnily.
(149)
Po poskytnutí konečných informací požádala jiná strana o vysvětlení ohledně počtu výrobců v Unii, které vzal konzultant v úvahu při sběru údajů, a případném překrývání mezi nimi a přibližně 215 výrobci v Unii, kteří byli Komisi známi. V tomto ohledu se objasňuje, že výrobci v Unii, které konzultant vzal v úvahu, jsou do značné míry stejní jako výrobci, o nichž bylo známo, že v tomto šetření představují výrobní odvětví Unie, jak bylo uvedeno výše ve 133. bodě odůvodnění.
(150)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že Komise provedla analýzu újmy nekonzistentně, jelikož byla provedena zvlášť pro moduly a články, zatímco výpočty újmy a dumpingu byly stanoveny jako vážený průměr pro moduly a články společně. V této souvislosti se uvádí, že ačkoli byly ukazatele uvedeny zvlášť pro každý typ výrobku, závěry vyvozené ohledně každého ukazatele se vztahují na celý výrobek, který je předmětem šetření. Připomíná se rovněž, že moduly a články představují jediný výrobek, a proto byla dumpingová rozpětí a úroveň pro odstranění újmy stanovena na tomto základě. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(151)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že výpočet hodnot makroekonomických ukazatelů v období šetření byl založen nesprávně na prostém průměru za roky 2011 a 2012, jelikož tato metodika není objektivní a nevede k výsledkům, které odrážejí skutečnost během období šetření. Objasňuje se, že prostý průměr údajů se použil pouze v případě, jestliže v dotčených obdobích existovaly podobné tendence. Pokud se tendence lišily, byla metodika odpovídajícím způsobem upravena, aby se zohlednila tržní realita. Dotčená strana blíže neuvedla, nakolik výsledky použité metodiky neodrážejí tržní realitu. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, se potvrzují zjištění uvedená v 98. až 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Určení příslušného trhu Unie
(153)
Řada stran uvedla, že újmu je nutno posoudit zvlášť pro výrobu určenou k využití pro vlastní spotřebu a pro volný trh. Jedna strana tvrdila, že by údaje týkající se článků určených k využití pro vlastní spotřebu měly být vyloučeny z posouzení újmy z toho důvodu, že nejsou dumpingovým dovozem ovlivněny.
(154)
Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie, tj. včetně využití pro vlastní spotřebu, jelikož výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotčené země.
(155)
Šetřením bylo tudíž prokázáno, že vertikálně integrovaní výrobci v Unii byli nuceni dovážet dumpingové výrobky (články) a ukončit výrobu těchto výrobků s náklady vyššími než dovozní cena v důsledku cenového tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem. Šetření rovněž odhalilo, že výroba určená pro volný trh a k využití pro vlastní spotřebu vykazuje podobné tendence, pokud jde o ceny, což taktéž prokázalo, že je ve stejné míře ovlivněna dotčeným dovozem.
(156)
Po poskytnutí konečných informací řada stran zopakovala, že Komise neposkytla přiměřenou a odůvodněnou analýzu závislého trhu, nebo se dotázala, proč nebyla provedena zvláštní analýza. Jedna strana tvrdila, že nebyly poskytnuty žádné informace o významu výroby v Unii určené k využití pro vlastní spotřebu. Mimoto se uvádělo, že 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž je vyvozen závěr, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny, je v rozporu se závěry uvedenými výše ve 155. bodě odůvodnění, a to že volný trh a závislý trh vykazují podobné cenové trendy.
(157)
Za prvé se podotýká, že 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení objasňuje důvody, proč se považovalo za vhodné přezkoumat ukazatele újmy (s výjimkou ziskovosti) s odkazem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie včetně využití pro vlastní spotřebu. V tomto ohledu se připomíná, že (jak je uvedeno v témže bodě odůvodnění) šetření ukázalo, že výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z ČLR, což dotčené zúčastněné strany nezpochybnily. Tvrzení, že nebylo vysvětleno, proč nebyla provedena zvláštní analýza, je proto třeba zamítnout. Z tohoto závěru obdobně vyplývá, že bylo třeba zamítnout taktéž provedení takovéto zvláštní analýzy pro závislý trh.
(158)
Za druhé, ačkoli se na základě výše uvedených skutečností význam výroby v Unii určené k využití pro vlastní potřebu nepovažoval za důležitý prvek, podotýká se, že výroba článků v Unii, která je určena k využití pro vlastní spotřebu, představovala v období šetření přibližně polovinu celkové výroby. Objasňuje se, že skutečnost, že ceny na závislém trhu neodrážejí ceny na volném trhu, není nutně v rozporu s tím, že obě ceny sledovaly stejné tendence, jelikož mohou být na různých úrovních nebo může dojít ve větší či menší míře k cenovým pohybům, a tudíž poskytují jiný obraz. Na základě výše uvedených skutečností byla tvrzení týkající se závislého trhu zamítnuta.
(159)
Dotčené strany neposkytly žádné informace, které by mohly zjištění týkající se určení příslušného trhu Unie zpochybnit. Z těchto důvodů byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta a potvrzují se zjištění uvedená ve 102. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(160)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje týkající se spotřeby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii se značně liší v závislosti na použitém zdroji. Tato strana tvrdila, že spolehlivé údaje lze zjistit pouze na základě informací získaných od specializovaných institucí nebo výzkumných středisek. Vzhledem k vysvětlením a závěrům v 134. až 152. bodě odůvodnění ohledně spolehlivosti údajů, které poskytl konzultant a které byly použity při šetření, bylo toto tvrzení zamítnuto.
(161)
Tatáž strana tvrdila, že by spotřeba v Unii neměla být zjištěna pouhým sečtením dostupných kapacit pro výrobu modulů v Unii a že by od této hodnoty měla být odečtena spotřeba modulů pro vlastní projekty výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož spotřeba modulů byla zjištěna na základě nově vybudovaných kapacit v Unii. To představuje běžnou praxi při zjišťování spotřeby modulů. V případě článků byla spotřeba zjištěna na základě výroby modulů v Unii.
(162)
Jiná strana tvrdila, že metodika, kterou popsal konzultant, připouští potíže při zjišťování spolehlivých údajů o spotřebě. Uvádělo se rovněž, že údaje výrobního odvětví Unie týkající se dovozu a vývozu byly založeny na neověřitelných odhadech nebo neúplných údajích, a že porovnání, které provedla Komise, nepostačovalo k tomu, aby bylo možno vyvodit závěr, že tyto údaje jsou skutečně spolehlivé a přesné.
(163)
Jak bylo již zmíněno výše ve 136. a 137. bodě odůvodnění, Komise ověřila kvalitu údajů a metodiky použité k jejich sběru během inspekce na místě, na jejímž základě se usuzovalo, že použité metodiky jsou vhodné a výsledky přesné a přiměřené spolehlivé. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(164)
Na tomto základě a vzhledem ke skutečnosti, že ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, se potvrzuje 107. až 109. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje o objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, se značně liší v závislosti na použitém zdroji. Tato strana tvrdila, že spolehlivé údaje lze zjistit pouze na základě informací získaných od specializovaných institucí nebo výzkumných středisek. Vzhledem k vysvětlením a závěrům ve 134. až 152. bodě odůvodnění ohledně spolehlivosti údajů, které poskytl konzultant a které byly použity při šetření, bylo toto tvrzení zamítnuto.
(166)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku pro stanovení celkové hodnoty dovozu z ČLR a tvrdila, že byla založena na transakcích, které se uskutečnily na úrovni ceny CIF před proclením, a je proto sporné, zda byly tyto transakce určeny pro spotřebu v Unii. S ohledem na toto tvrzení se objasňuje, že celková hodnota dovozu z ČLR, jak ji uvedl konzultant, nebyla použita v prozatímních a konečných zjištěních, a že objemy dovozu a jeho ceny byly stanoveny během šetření, jak je uvedeno ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož dotyčná zúčastněná strana metodiku použitou ke stanovení dovozních cen jako takovou nezpochybnila, odkazuje se na příslušná zjištění ve 113. až 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a níže ve 168. až 176. bodě odůvodnění. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(167)
Na tomto základě a vzhledem ke skutečnosti, že ohledně dovozu dotčeného výrobku z ČLR nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, se potvrzuje 110. až 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(168)
Jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedl, že dovozní ceny měly být zjištěny na základě jeho dovozu dotčeného výrobku do Unie. Údaje, které tento dovozce poskytl během šetření, však představovaly pouze zlomek celkového dovozu do Unie a nebylo možno vyvodit žádné smysluplné závěry, co se týká průměrné ceny veškerého dovozu z ČLR za celé posuzované období, které zahrnovalo několik let. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(169)
Jiná strana tvrdila, že nebyla vysvětlena metodika použitá ke stanovení cen, zejména to, jak byly spojeny a srovnány údaje z různých zdrojů. Mimoto bylo uvedeno, že by náklady na dovoz měly vycházet z ověřených informací získaných během šetření, a nikoli z odhadů.
(170)
Usuzuje se, že metodika, která byla zúčastněným stranám zpřístupněna, je dostatečně úplná, aby mohly pochopit, jak byly údaje zjištěny. Co se týká nákladů na „dovoz“, objasňuje se, že byla provedena úprava o spotové ceny s cílem dospět k cenám CIF. Provedený odhad byl potvrzen údaji shromážděnými během šetření.
(171)
Po poskytnutí prozatímních informací požádalo několik zúčastněných stran o více údajů o výpočtech cenového podbízení, než bylo uvedeno ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Pokud to umožňovala citlivá povaha těchto údajů a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita, byly doplňkové informace poskytnuty na dvoustranném základě.
(172)
V souladu s rozhodnutím o vyloučení destiček z definice výrobku (viz výše 28. až 32. bod odůvodnění) byly tyto výrobky vyloučeny rovněž z výpočtu cenového podbízení. Byly provedeny taktéž určité opravy cen CIF, které poskytly zúčastněné strany. Jelikož byl vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, z důvodů objasněných ve 21. bodě odůvodnění revidován, byly použity průměrné náklady po dovozu u nového vzorku dovozců, pokud byly údaje dostupné a úplné.
(173)
Revidované srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 19,8 %-32,1 % u modulů, 4 %-28,5 % u článků a 8 %-29 % u dotčeného výrobku celkově.
(174)
Je třeba podotknout, že u jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo v případě článků zjištěno negativní cenové podbízení. Vyvážené množství však nebylo významné, a nemohlo být tudíž považováno za reprezentativní.
(175)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku zpochybnil zdroj pro úpravu v případě přeměny monokrystalických článků na polykrystalické články, aniž by však toto tvrzení odůvodnil. Nebyly poskytnuty žádné nové informace nebo důkazy, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(176)
Jelikož s ohledem na ceny dovozu z ČLR a výpočty cenového podbízení nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výše uvedenými změnami.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Obecně
(177)
Některé strany zpochybnily celkovou spolehlivost makroekonomických ukazatelů újmy, které Komise použila pro účely tohoto šetření. Tyto strany tvrdily, že se tendence zjištěné u řady těchto ukazatelů liší od tendencí u týchž ukazatelů, které byly zjištěny u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Poukazovalo se zejména na výrobu v Unii, produktivitu, prodej, průměrné náklady práce a zaměstnanost.
(178)
Jak je uvedeno ve 121. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, makroekonomické ukazatele byly zjištěny ve vztahu ke všem výrobcům v Unii. Pokud jsou stejné údaje sestaveny pro jednotlivé výrobce v Unii nebo pro skupinu výrobců v Unii (tj. výrobce v Unii zařazené do vzorku), nejsou tendence nutně totožné, jelikož se při tomto srovnání nebere v úvahu například váha každé posuzované společnosti. Výsledky srovnání makroekonomických ukazatelů pro všechny výrobce v Unii a pro výrobce v Unii zařazené do vzorku nejsou proto nutně smysluplné a neumožňují vyvodit závěr, že jeden či druhý soubor údajů není spolehlivý. Při porovnání tendencí u makroekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie s týmiž konsolidovanými ukazateli pro výrobce v Unii zařazené do vzorku lze u řady ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, objemy prodeje, zaměstnanost a produktivita výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření, zaznamenat rozdíly v tendencích. U všech těchto ukazatelů vykazovali výrobci v Unii zařazení do vzorku lepší výsledky než celé výrobní odvětví Unie. Důvodem je skutečnost, že v období šetření mnoho výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, výrobu ukončilo nebo se dostalo do platební neschopnosti, což mělo tudíž negativní dopad na makroekonomický ukazatel vypočítaný na úrovni Unie. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(179)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že závěr ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy, se zakládal na údajích, které poskytl konzultant. V této souvislosti se objasňuje, že na straně jedné makroekonomické ukazatele uvedené v tabulkách 4-a až 6-c prozatímního nařízení vycházely z údajů získaných od konzultanta, které byly pokud možno porovnány s jinými dostupnými zdroji. Na straně druhé mikroekonomické ukazatele uvedené v tabulkách 7-a až 11-c prozatímního nařízení vycházely z údajů získaných od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které Komise ověřila na místě. Je třeba rovněž uvést, že rozhodující faktory pro stanovení újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jako je úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie, průměrná prodejní cena v Unii a rovněž výpočty cenového podbízení, se zakládaly na údajích získaných od výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců, které byly ověřeny na místě. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(180)
Jelikož s ohledem na obecnou metodiku posuzování hospodářské situace výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 118. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Makroekonomické ukazatele
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(181)
AFASE uvedla, že stanovený objem výroby modulů, který byl uveden ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zjištěná pro moduly a články v témže bodě odůvodnění, jsou nadhodnocené, a poskytla údaje z jiných zdrojů (tj. EPIA, IMS a BNEF), které udávaly nižší objemy.
(182)
Objem výroby uvedený ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházel z informací týkajících se kotovaných i nekotovaných společností. Vývoj výroby v Unii uvedený ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je v souladu s vývojem spotřeby v Unii uvedeným ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Naopak údaje, které ohledně objemů výroby poskytla AFASE, vykazovaly rozdílné tendence oproti spotřebě v Unii uvedené ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a statistickým údajům o spotřebě v Unii, které zveřejnila EPIA.
(183)
Co se týká výrobní kapacity, při šetření bylo odhaleno, že zjištění uvedená ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnovala výrobní kapacity společností, které v období šetření podaly návrh na zahájení insolvenčního řízení nebo ukončily výrobu, přičemž své výrobní závody a stroje neprodaly, a mohly tudíž výrobu velmi rychle obnovit. Jak je uvedeno ve 182. bodě odůvodnění, číselné údaje ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnovaly rovněž údaje od nekotovaných společností.
(184)
Jak je zmíněno výše ve 137. bodě odůvodnění, údaje, které poskytl nezávislý konzultant, byly ověřeny a bylo shledáno, že jsou přiměřeně přesné. Na základě výše uvedených skutečností se neusuzovalo, že údaje poskytnuté AFASE, které vycházely z jiných dostupných zdrojů, jsou nutně v rozporu s prozatímními zjištěními.
(185)
Přijetí údajů, které poskytla AFASE, by každopádně nemělo dopad na celkové zjištění, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, jelikož negativní trend těchto ukazatelů, tj. výroba v Unii a výrobní kapacita v Unii, by byl ještě výraznější.
(186)
Jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedl, že objem výroby, výrobní kapacita a využití kapacity měly být zjištěny pouze na základě údajů výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Jelikož se však jedná o makroekonomické ukazatele, musí být stanoveny na úrovni všech výrobců v Unii, aby poskytovaly smysluplnou a úplnou představu o situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(187)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana požádala, aby Komise objasnila, jak konzultant vypočítal roční výrobu v Unii. Jiná strana Komisi požádala, aby blíže vysvětlila srovnání různých dostupných údajů týkajících se celkové výrobní kapacity v Unii. Jiná strana navrhla, aby byly údaje o celkové výrobě v Unii a výrobní kapacitě získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož to by poskytlo spolehlivější výsledek. V této souvislosti bylo uvedeno, že veřejně dostupné údaje nejsou přesné kvůli důvěrné povaze těchto údajů a že kterékoli výzkumné středisko nebo konzultant musí svou analýzu založit na řadě odhadů a předpokladů.
(188)
Objasňuje se, že roční výroba v Unii byla vypočítána na základě údajů, které konzultantovi nahlásili výrobci v Unii. Pokud nebylo možné získat pro konkrétní rok údaje o roční výrobě určitého výrobce v Unii, byla tato odhadnuta použitím míry využití kapacity v předchozím roce na novou výrobní kapacitu v daném roce. Orgány rovněž porovnaly údaje, které získal konzultant, s údaji uvedenými v odpovědích výrobního odvětví Unie na dotazníky ke stanovení reprezentativnosti před zahájením řízení. Oboje údaje byly podobné.
(189)
Co se týká žádosti o bližší vysvětlení srovnání různých dostupných údajů o výrobní kapacitě v Unii, podotýká se, že tyto informace již byly poskytnuty ve spise, který byl zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(190)
Výroba v Unii a výrobní kapacita představují makroekonomické ukazatele, a musí být proto stanoveny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, nikoli na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(191)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že metodika použitá ke sběru údajů o výrobě (především pohovory a návštěvy výrobních závodů) neumožňuje dospět ke spolehlivým výsledkům, jelikož kvůli důvěrné povaze těchto údajů se je společnosti zdráhají zveřejnit. Tuto metodiku nelze proto považovat za přiměřenou. To údajně potvrzuje skutečnost, že ačkoli konzultant využil mnohem vyšší počet výrobců v Unii, než je počet, který Komise vzala v úvahu při zkoumání reprezentativnosti v počáteční fázi, celkový objem výroby zjištěný konzultantem je nižší než celkový objem výroby stanovený Komisí pro účely přezkumu reprezentativnosti. Tato strana dále tvrdila, že informace týkající se tohoto ukazatele újmy nelze proto považovat za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(192)
Za prvé se objasňuje, že počet výrobců, které vzal v úvahu na straně jedné konzultant a na straně druhé Komise, byl velkou měrou stejný, a tvrzení, že výsledky nejsou konzistentní, bylo proto třeba zamítnout. Dále se připomíná, že údaje shromážděné konzultantem byly pokud možno porovnány s jinými zdroji a bylo zjištěno, že odhady jsou dostatečně spolehlivé. Potvrzuje se proto, že údaje o výrobě, které poskytl konzultant, se považovaly za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(193)
Jelikož s ohledem na výrobu, výrobní kapacitu a využití kapacity nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 124. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(194)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu s moduly činil v roce 2009 pouze 19 % a že pokles o 6 procentních bodů v posuzovaném období nelze považovat za újmu.
(195)
Snížení podílu na trhu o 6 procentních bodů v posuzovaném období je třeba posoudit na základě nárůstu spotřeby modulů v Unii o více než 200 % v témže období. Výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z vyšší spotřeby; naopak, ani v situaci rostoucí spotřeby se mu nepodařilo zvýšit odpovídajícím způsobem objem prodeje a zaznamenalo úbytek podílu na trhu. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(196)
Jedna strana tvrdila, že metodika použitá ke sběru údajů o prodeji (především pohovory a návštěvy výrobních závodů) neumožnila vyvodit spolehlivé výsledky, jelikož kvůli důvěrné povaze těchto údajů se je společnosti zdráhají zveřejnit. Tuto metodiku proto nelze považovat za přiměřenou. Obdobně nelze tyto údaje považovat za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jak bylo uvedeno výše ve 137. bodě odůvodnění, údaje, které shromáždil konzultant, byly pokud možno porovnány s jinými zdroji a bylo zjištěno, že odhady jsou dostatečně spolehlivé. Potvrzuje se proto, že údaje o prodeji, které poskytl konzultant, se považovaly za skutečný důkaz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(197)
Jelikož s ohledem na objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 129. až 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(198)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že metodika použitá ke zjištění celkové zaměstnanosti v Unii v posuzovaném období nebyla správná. Tato strana tvrdila, že pokud nebyly pro určitého výrobce v Unii k dispozici údaje o míře zaměstnanosti, byla místo toho vzata v úvahu průměrná zaměstnanost u těch výrobců v Unii, pro něž byly tyto údaje dostupné. To bylo třeba zamítnout, jelikož metodika použitá ke stanovení celkové zaměstnanosti byla jiná, tj. v případě, že pro určitého výrobce v Unii nebyly k dispozici údaje o zaměstnanosti, byl tento údaj odhadnut na základě údajů téže společnosti z předchozího roku nebo předchozích let. Jak je uvedeno výše ve 137. bodě odůvodnění, tato metodika byla ověřena a shledána jako přiměřená. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(199)
Jelikož s ohledem na zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie a jeho produktivitu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 132. až 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(200)
Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 135. a 136. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Mikroekonomické ukazatele
5.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(201)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila zjištění, že pokles průměrných prodejních cen měl zničující účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tato strana uvedla, že se ve stejné míře snižovaly i průměrné náklady výrobního odvětví Unie, a proto je pokles ceny přirozený. Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při šetření bylo zjištěno, že se prodejní cena výrobního odvětví Unie snížila více než průměrné výrobní náklady, a tento pokles nákladů se proto nepromítl do ziskovosti výrobního odvětví Unie. Potvrzuje se proto, že snížení prodejní ceny výrobního odvětví Unie mělo zničující účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, a tvrzení v tomto ohledu byla zamítnuta.
(202)
Jiná strana zpochybnila závěr uvedený ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že ceny byly v období šetření na neudržitelné úrovni, a tvrdila, že o tom musí rozhodnout tržní síly. Stejná strana vznesla námitky rovněž proti závěru uvedenému v témže bodě odůvodnění, a to že výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z poklesu nákladů kvůli tlaku dumpingového dovozu na ceny. V této souvislosti orgány podotýkají toto: „neudržitelná úroveň“ poukazuje na skutečnost, že výrobní odvětví Unie prodávalo se ztrátou, a nemohlo proto z dlouhodobého hlediska přežít. Otázka, zda je úroveň cen udržitelná, je proto pouze otázkou vztahu mezi výrobními náklady a cenami. Tvrzení „nemohlo mít prospěch z poklesu nákladů“ odkazuje na skutečnost, že náklady klesaly pomaleji než ceny. Obě tato tvrzení jsou ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení doložena důkazy. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(203)
Jelikož s ohledem na průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2. Náklady práce
(204)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno ve 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistovala v posuzovaném období žádná inflace, a celkové zvýšení nákladů práce proto nemohlo být způsobeno tímto činitelem.
(205)
V rozporu s tím, co tvrdila dotčená strana, šetření odhalilo, že v posuzovaném období došlo k inflaci a že růst nákladů práce omezený na moduly lze vysvětlit inflací a zvýšením produktivity.
(206)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma byla výrobnímu odvětví Unie způsobena růstem nákladů práce a současným snižováním produktivity. Za prvé je však třeba uvést, že náklady práce byly v případě článků stálé, zatímco produktivita vzrostla u článků i modulů. Zvýšení nákladů u modulů lze proto vysvětlit vyšší produktivitou. Šetření mimoto ukázalo, že náklady práce nepředstavují významnou část výrobních nákladů, jak již bylo uvedeno ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento argument proto bylo nutno zamítnout.
(207)
Na tomto základě se potvrzují zjištění uvedená ve 139. a 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3. Zásoby
(208)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že zvýšení stavu zásob v posuzovaném období jako procentního podílu celkové výroby není významné, a nelze ho proto pokládat za důkaz újmy. Tato strana dále tvrdila, že uvedení hodnot týkajících se stavu zásob ve 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je zavádějící, jelikož zásoby jsou na rozdíl od objemu výroby výrobního odvětví Unie vyjádřeny v kW místo v MW.
(209)
V tomto ohledu se připomíná, že se 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení změní a měl by znít „… Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období není významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma“. Výskyt administrativní chyby je zřejmý z předchozí věty, v níž se vyvozuje závěr, že výrobci v Unii měli tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek.
(210)
Skutečnost, zda jsou zásoby vyjádřeny v kW nebo v MW, se při zjišťování, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma, nepovažovala za důležitou.
(211)
Po poskytnutí konečných informací několik stran uvedlo, že by zásoby měly být stanoveny pro celé výrobní odvětví Unie a že údaje pouze deseti výrobců v Unii nejsou reprezentativní. Objasňuje se, že se zásoby považují za mikroekonomický ukazatel, a měly by být proto stanoveny na základě informací získaných pro jednotlivé společnosti, v tomto případě od vzorku výrobců v Unii, který se považoval za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(212)
Jelikož s ohledem na zásoby nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(213)
Na základě připomínky jedné zúčastněné strany se objasňuje, že tvrzení, že vývoj peněžního toku sledoval mezi rokem 2009 a obdobím šetření „narůstající negativní trend“, které je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebylo správné, jelikož peněžní tok u modulů se sice mezi rokem 2009 a 2010 snížil, v roce 2011 však rostl a poté se v období šetření opět snížil.
(214)
Tatáž strana tvrdila, že údaje o investicích uvedené ve 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou příliš nízké v porovnání s výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, která byla uvedena ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. K doložení tohoto tvrzení tato strana uvedla, že ví o investicích, které uskutečnil jeden výrobce v Unii s cílem zvýšit kapacitu a jejichž náklady byly mnohem vyšší. Dotčená strana vyvodila závěr, že zjištěná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie musí být proto nadhodnocena. Podotýká se, že toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy, zejména co se týká investic, které uskutečnil dotyčný výrobce v Unii. Údaje o investicích uvedené v prozatímním nařízení naopak vycházely ze skutečných a ověřených informací od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Je třeba uvést, že toto tvrzení bylo založeno rovněž na srovnání celkových investic výrobců v Unii zařazených do vzorku s celkovou výrobní kapacitou celého výrobního odvětví Unie, což nelze považovat za vhodný základ pro srovnání, jelikož nebyly vzaty v úvahu veškeré investice celého výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto bylo třeba zamítnout.
(215)
Jelikož s ohledem na ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Závěry
(216)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzují závěry ve 153. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu č. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(217)
Po poskytnutí prozatímních informací řada zúčastněných stran uvedla, že v rámci provedené analýzy příčinných souvislostí nebyly škodlivé účinky dumpingového dovozu vyčísleny, odděleny a rozlišeny od účinků jiných známých činitelů, které současně působily újmu výrobnímu odvětví Unie. Mimoto bylo uvedeno, že Komise neprovedla společnou analýzu všech těchto jiných známých činitelů.
(218)
V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že Komise v souladu s ustálenou praxí nejprve ověřila, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a za druhé zkoumala, zda jiné známé činitele narušily zjištěnou příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem. V rámci této analýzy byly účinky jiných známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie posouzeny, rozlišeny a odděleny od škodlivých účinků dumpingového dovozu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Bylo zjištěno, že žádný z těchto činitelů neměl na situaci výrobního odvětví významný dopad (pokud vůbec nějaký), který by mohl změnit skutečnost, že posuzovanou podstatnou újmu je nutno přičíst dumpingovému dovozu. Z těchto důvodů bylo tvrzení zamítnuto.
(219)
Po poskytnutí konečných informací řada zúčastněných stran výše uvedená tvrzení zopakovala. V tomto ohledu se uvádělo, že Komise měla prostřednictvím odůvodněného a přiměřeného vysvětlení jednoznačně uvést, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovým dovozem není přičítána tomuto dovozu.
(220)
V tomto šetření byl po přezkoumání všech skutečností vyvozen závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil samotný dumpingový dovoz. V tomto ohledu se uvádí, že vyčíslení účinků jiných známých činitelů nebylo možné, a proto bylo provedeno kvalitativní hodnocení, jak je uvedeno ve 164. až 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Závěrem bylo potvrzeno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dumpingový dovoz. Usuzovalo se, že účinky jiných činitelů na negativní vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené. Je třeba uvést, že podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení není uložena žádná povinnost, pokud jde o formu analýzy přičtení a nepřičtení újmy, kterou je nutno provést. Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení je naopak nutno tuto analýzu provést tak, aby bylo možno oddělit a rozlišit škodlivé účinky dumpingového dovozu od škodlivých účinků způsobených jinými činiteli. Při šetření nebyly nalezeny žádné důkazy, že všechny jiné známé činitele, které mohly přispět ke způsobené újmě, a to společně nebo samostatně, narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Vzhledem k výše uvedené analýze bylo potvrzeno, že jiné známé činitele nebyly takové, aby mohly změnit zjištění, že podstatnou újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst dumpingovému dovozu. Z těchto důvodů byla výše uvedená tvrzení zamítnuta.
(221)
Po poskytnutí prozatímních informací vznesly některé zúčastněné strany námitky proti zjištění uvedenému ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto strany zopakovaly, že podmínky na trhu výrobku, který je předmětem šetření, jsou v jednotlivých členských státech různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Tyto strany mimoto uvedly, že mezi členskými státy existují rozdíly, pokud jde o vnitrostátní režimy podpory, míru slunečního záření a cenu elektrické energie (včetně regulačních poplatků), a že na každém trhu existují různé tržní segmenty (zařízení pro obytné budovy s výkonem nižším než 40 kW, komerční a průmyslová zařízení s výkonem mezi 40 kW a 1 MW a zařízení pro veřejné služby s výkonem mezi 1 MW a 10 MW). Tato strana tvrdila, že vzhledem k těmto skutečnostem by měla být analýza příčinných souvislostí provedena odděleně pro každý členský stát na straně jedné a pro segment velkých zařízení a pro segment zařízení pro obytné budovy na straně druhé.
(222)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni jednotlivých členských států, aniž by však v této souvislosti předložily další tvrzení nebo nové důkazy.
(223)
Šetření prokázalo, že prodejní a dovozní ceny jsou v celé Unii podobné. Lze proto usuzovat, že pro výrobek, který je předmětem šetření, skutečně existuje jeden trh. Šetření rovněž neodhalilo, že by výrobci v jednotlivých členských státech nebo regionech soustředili své činnosti na tento zvláštní trh nebo že by se dumpingový dovoz soustředil v jednom členském státě nebo regionu. Žádná ze zúčastněných stran mimoto neuvedla, že dumping a újmu je třeba analyzovat na úrovni jednotlivých členských států, což by však bylo předpokladem pro provedení analýzy příčinných souvislostí pro každý stát zvlášť. Při šetření nebyly nalezeny žádné důkazy, že by toto představovalo vhodný přístup, zejména vzhledem ke skutečnosti, že v celé Unii existují podobné ceny posuzovaného výrobku na úrovni Unie. Mimoto se podotýká, že se míra slunečního záření může lišit i v jednotlivých regionech v témže členském státě, jižní Francie má například větší míru slunečního záření než severní Francie, nebo jednotlivé regiony jednoho členského státu mohou mít rozdílné režimy podpory (např. Belgie), a že se tudíž dopad těchto činitelů na poptávku může lišit mezi jednotlivými regiony téhož členského státu. Rozdíly v právních rámcích jednotlivých členských států a/nebo regionů a rozdíly v podmínkách, jako je míra slunečního záření, však nemohou odůvodnit samostatnou analýzu příčinných souvislostí, a tudíž samostatnou analýzu újmy a dumpingu. Tato tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(224)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že ačkoli jsou jiné činitele důležité, při stanovení poptávky jsou hlavním faktorem vnitrostátní režimy podpory. Tatáž strana zpochybnila rovněž to, že v některých oblastech již bylo dosaženo cenové parity, a tvrdila, že ceny modulů od období šetření vzrostly, zatímco ceny elektřiny klesly. Tato strana dále uvedla, že přinejmenším v určitých členských státech neumožňují regulační, hospodářské a technické podmínky zapojení do elektrické sítě, a že v případě těchto členských států není proto podstatné, zda bylo dosaženo cenové parity. Tato strana však k doložení výše uvedených tvrzení neposkytla žádné důkazy. Výše uvedená tvrzení každopádně potvrzují, že se situace s ohledem na vnitrostátní režimy podpory i cenovou paritu může mezi jednotlivými členskými státy do jisté míry lišit. Žádné z poskytnutých informací však nebyly takové, aby prokazovaly, že je odůvodněná analýza, která je provedena odděleně pro každý členský stát.
(225)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana tvrzení zopakovala a poskytla určité informace, které údajně prokazují rozdílné podmínky na trhu v jednotlivých členských státech a segmentech. Poskytnuté informace však nebylo možno pokládat za přesvědčivé, jelikož sestávaly z powerpointové prezentace bez jakýchkoli podpůrných důkazů, a tudíž neprokazovaly, že je odůvodněná analýza zvlášť pro každý členský stát. Tvrzení této strany bylo proto zamítnuto.
(226)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že by analýza příčinných souvislostí provedená odděleně pro jednotlivé členské státy a/nebo regiony a segmenty neodpovídala tržní realitě. Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 159. a 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(227)
Čínská vláda tvrdila, že Komise provedla analýzu příčinných souvislostí nekonzistentně, jelikož analýza újmy byla provedena zvlášť pro moduly a články, zatímco analýza příčinných souvislostí mezi typy výrobků nerozlišovala. V této souvislosti se podotýká, že ačkoli byly ukazatele újmy uvedeny zvlášť pro každý typ výrobku, závěry, k nimž se dospělo u každého ukazatele, se týkají celého výrobku, který je předmětem šetření. Připomíná se rovněž, že moduly a články jsou jediným výrobkem, a proto byla analýza příčinných souvislostí provedena na tomto základě. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(228)
Jedna zúčastněná strana pochybovala, zda existuje dostatečná souvislost mezi dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Uvádělo se, že to dokládá na straně jedné skutečnost, že mezi roky 2009 a 2010 významně vzrostlo ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie u článků (ze ztráty na zisk ve výši 12 %), zatímco v témže období byla cena čínského dovozu o 36 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podíl tohoto dovozu na trhu se zdvojnásobil. Na straně druhé se podíl čínského dovozu na trhu mezi roky 2010 a 2011 zvýšil pouze o 6 procentních bodů, ačkoli spotřeba v témže období vzrostla mnohem více, přičemž výrobní odvětví Unie přesto zaznamenalo úbytek ve výši 36 %. Tato strana rovněž tvrdila, že v období šetření se dovoz článků z jiné třetí země uskutečnil na stejné cenové úrovni jako v případě čínského dovozu, získal však větší podíl na trhu, který odpovídá úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(229)
Šetření ukázalo, že podíl čínského dovozu na trhu u všech typů výrobků během posuzovaného období neustále rostl (17 procentních bodů u modulů, 17 procentních bodů u článků). Dumpingový dovoz z ČLR vzrostl o více než 300 % u modulů a o 482 % u článků. Současně docházelo ke značnému a neustálému snižování čínských dovozních cen (v posuzovaném období 64 % u modulů a 42 % u článků) a v období šetření byly tyto ceny podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie současně přišlo v posuzovaném období o podíl na trhu a (jak je popsáno ve 153. a 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly klesající vývoj. Potvrzuje se proto, že existuje jednoznačná časová souvislost mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(230)
Jak je uvedeno ve 161. a 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato časová souvislost byla zjištěna u všech typů výrobků zvlášť. Analýza dopadu dovozu na ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie provedená odděleně pro každý rok posuzovaného období nevede k smysluplným výsledkům, jelikož existenci dumpingu a podstatné újmy, jakož i příčinnou souvislost mezi nimi není třeba zjistit pro každý rok zvlášť. Souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou je dostatečně prokázána analýzou vývoje v celém posuzovaném období.
(231)
Uvádí se rovněž, že ziskovost výrobního odvětví Unie je jedním z faktorů zmíněných v čl. 3 odst. 5 základního nařízení, který by měl být ověřen při zkoumání dopadu dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie bylo v určitém roce ziskové, nutně neznamená, že mu nebyla způsobena podstatná újma. Ztráta podílu výrobního odvětví Unie na trhu nemusí mimoto přesně odpovídat nárůstu podílu dumpingového dovozu na trhu, aby byla zjištěna příčinná souvislost mezi újmou a dumpingovým dovozem. Jiné činitele (např. dovoz z jiných třetích zemí nebo vývoj spotřeby), které mohly mít dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, byly přezkoumány a posouzeny zvlášť ve 164. až 224. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(232)
Časová shoda mezi rostoucím dumpingovým dovozem ve značném množství, jehož ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a stále nejistější situací výrobního odvětví Unie je v daném případě jasným ukazatelem příčinné souvislosti, jak je uvedeno ve 161. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrzení týkající se nedostatečné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla proto zamítnuta.
(233)
Po poskytnutí konečných informací stejná zúčastněná strana i nadále zpochybňovala analýzu příčinných souvislostí, jelikož ziskovost výrobního odvětví Unie nebyla analyzována konkrétně pro určité roky (zejména rok 2010), nýbrž za celé posuzované období.
(234)
V této souvislosti je třeba uvést, že ohledně příčinné souvislosti nelze vyvodit platné závěry vyčleněním jednoho konkrétního roku z posuzovaného období a přitom současně nebrat v potaz vývoj výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období a jeho souvislost s vývojem dumpingového dovozu. Tato analýza může vést pouze k částečné představě a nelze z ní vyvodit spolehlivé závěry. Míra ziskovosti, která ovlivnila rovněž jiné finanční ukazatele, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2010, byla vysoká kvůli obzvláště velkému skoku ve spotřebě v Unii, který byl způsoben velmi štědrými režimy podpory, což výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout v témže roce největšího zlepšení prodeje, jež však bylo pouze dočasné a každopádně nebylo u tohoto typu výrobního odvětví udržitelné. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(235)
Jelikož s ohledem na účinek dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 159. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
(236)
Řada zúčastněných stran podala po poskytnutí prozatímních informací připomínky k zjištěním, která se týkala dovozu z jiných třetích zemí, a zopakovala je i po poskytnutí konečných informací. Tyto strany však nepředložily žádné nové informace a podpůrné důkazy, které by mohly změnit příslušná prozatímní zjištění.
(237)
Tyto strany vyzdvihovaly zejména objem dovozu článků z Tchaj-wanu. Absolutní objem dovozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu (1 132 MW) však představuje pouze velmi malý podíl (méně než 5 %) v porovnání s celkovou spotřebou v Unii (21 559 MW) a dovozem z ČLR (15 005 MW). Dovoz z Tchaj-wanu proto přispěl pouze okrajově (pokud vůbec) k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a nenarušuje příčinnou souvislost.
(238)
Jelikož s ohledem na dovoz z jiných třetích zemí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 164. až 167. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Vývoj spotřeby v Unii
(239)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise neanalyzovala dopad vývoje spotřeby. V této souvislosti se uvádělo, že dovoz z ČLR nepokrývá celý nárůst spotřeby, a že ačkoli v případě modulů přišlo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a 2010 o podíl na trhu, v témže období se jeho ziskovost zvýšila. Uvádělo se rovněž, že v roce 2009, kdy měl dovoz článků z ČLR podíl na trhu ve výši pouze 8 %, zaznamenalo výrobní odvětví Unie 8 % ztrátu.
(240)
Jak je uvedeno ve 168. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články) na úkor výrobního odvětví Unie. Nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Šetření mimoto ukázalo, že kapacita výrobního odvětví Unie byla každopádně mnohem nižší než úroveň spotřeby, klesající spotřeba v období šetření proto nemohla mít dopad na újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(241)
Jiná zúčastněná strana pochybovala, zda v případě neexistence vnitrostátních režimů podpory bude v Unii i nadále existovat poptávka. Tato strana tvrdila, že mezi poptávkou a režimy podpory existuje souvislost a že bez těchto režimů nebudou projekty v odvětví fotovoltaiky ziskové, a proto zanikne rovněž poptávka po solárních panelech.
(242)
Jak je uvedeno ve 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během šetření byly získány určité údaje, že i v případě neexistence režimů podpory v Unii existovala poptávka a že bude existovat i nadále. Tato strana neposkytla žádné důkazy, které by mohly tato zjištění zpochybnit. Jelikož v tomto ohledu nebyly poskytnuty žádné nové informace, potvrzují se zjištění uvedená ve 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrzení v tomto ohledu bylo zamítnuto.
(243)
Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že skutečnost, že kapacita výrobního odvětví Unie každopádně neuspokojovala poptávku v Unii, není důležitá, jelikož se objem prodeje modulů uskutečněný výrobním odvětví Unie snižoval v souladu se spotřebou, a zopakovala, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření. Ačkoli se mezi rokem 2011 a obdobím šetření spotřeba v Unii skutečně snížila a objem prodeje modulů vykazoval podobnou klesající tendenci, je třeba toto posoudit ve vztahu k vývoji čínských dumpingových cen, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a nutily tudíž výrobní odvětví Unie prodávat se ztrátou. V této souvislosti se připomíná, že (jak je uvedeno ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) si dumpingový dovoz z ČLR svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články) v době, kdy spotřeba klesala. Současně se významně snížily ceny čínského dovozu a byly podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(244)
Jelikož ohledně vývoje spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 168. a 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3. Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(245)
Po poskytnutí prozatímních informací několik stran zopakovalo, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí s vývojem zaručených výkupních cen. Tyto strany tvrdily, že vývoj zaručených výkupních cen vyvíjel silný tlak na snižování cen, a tudíž na ziskovost výrobního odvětví Unie. Jedna zúčastněná strana uvedla, že byl posouzen pouze dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku, zatímco měl být analyzován rovněž dopad na ceny. V téže souvislosti několik zúčastněných stran uvedlo, že většina členských států významně snížila ceny již v roce 2010, což vyvíjelo tlak na snižování cen modulů.
(246)
S ohledem na toto tvrzení je třeba uvést, že členské státy snižovaly zaručené výkupní ceny v různé době a různou rychlostí a že vyvození obecné představy pro celou Unii je poměrně obtížné. Bez ohledu na okamžik, kdy výše zaručených výkupních cen dosáhly velmi nízkých úrovní, nelze významný pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vysvětlit výhradně nebo převážně snižováním zaručených výkupních cen. Za prvé, podle informací získaných pro Německo a Itálii, které v roce 2011 společně představovaly přibližně 75 % trhu Unie, byl pokles průměrných prodejních cen výraznější než snížení zaručených výkupních cen v období šetření. Za druhé, shromážděné důkazy prokazují, že u některých zemí, jako je Itálie, i v situaci velmi štědrých zaručených výkupních cen muselo výrobní odvětví Unie významně snížit své ceny. Během období šetření museli výrobci v Unii prodávat za ceny nižší, než byly jejich výrobní náklady, přičemž hlavní příčinou byla skutečnost, že čínští vyvážející výrobci měli na trhu Unie 80 % podíl, a mohli tudíž ovlivňovat mechanismus stanovování cen.
(247)
Při šetření bylo rovněž zjištěno, že až do roku 2011 vedly vyšší zaručené výkupní ceny společně s klesajícími cenami modulů v Unii k tomu, že investice do solární energie byly pro investory mimořádně přitažlivé a zajišťovaly velmi vysokou návratnost. To mělo za následek vysoký počet investic, a tudíž i vysokou poptávku po solárních panelech. V důsledku rostoucí poptávky významně vzrostla celková výše vyplacených zaručených výkupních cen a většina členských států revidovala stávající režimy zaručených výkupních cen a ceny snížila s cílem zamezit mimo jiné růstu nákladů na elektřinu. To ukazuje, že snižování zaručených výkupních cen mohlo být rovněž výsledkem klesajících cen, a nikoli naopak.
(248)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že mezi výše uvedeným 246. bodem odůvodnění, že posouzení poptávky pro celou Unii je obtížné, a 223. bodem odůvodnění, v němž se uvádí, že by analýza příčinných souvislostí pro každý členský stát zvlášť nevedla k smysluplným výsledkům, existuje rozpor. V této souvislosti se objasňuje, že v hodnocení ve výše uvedeném 246. bodě odůvodnění se odkazuje na potíže při získání celkové představy o vývoji zaručených výkupních cen pro celou Unii, a nikoli o poptávce v Unii, jak tvrdila zúčastněná strana. Z toho tudíž vyplývá, že mezi oběma body odůvodnění neexistuje rozpor, a tvrzení bylo proto zamítnuto.
(249)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že i v situaci vysokých zaručených výkupních cen se mohla cena modulů významně snížit kvůli technologickému vývoji, úsporám z rozsahu, nižším nákladům a rostoucí celosvětové výrobní kapacitě. S ohledem na toto tvrzení se podotýká, že získané důkazy prokazují, že italští výrobci museli své ceny snížit pod výrobní náklady i v situaci vysokých zaručených výkupních cen. Ačkoli výše uvedené faktory mohou mít skutečně dopad na průměrné náklady, nemohou vysvětlit skutečnost, proč museli výrobci v Unii své ceny snížit pod úroveň výrobních nákladů. Vyvozuje se proto závěr, že ceny do neudržitelné úrovně tlačil především dumpingový dovoz z ČLR, a toto tvrzení bylo zamítnuto.
(250)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že závěr uvedený výše ve 247. bodě odůvodnění, a to že snižování zaručených výkupních cen mohlo být rovněž výsledkem klesajících cen, a nikoli naopak, není doložen žádnými důkazy.
(251)
Podotýká se, že závěry vyvozené ve 247. bodě odůvodnění vycházely z informací, které byly k dispozici během šetření, a popsaný scénář se skutečně považoval za přiměřený vzhledem okolnostem na tomto zvláštním trhu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(252)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zopakovala, že nesouhlasí se závěrem, že tlak na snižování cen výrobců v Unii vyvíjel především dumpingový dovoz, a tvrdila, že výrobce v Unii naopak nutil snižovat ceny pokles zaručených výkupních cen. Tato strana zopakovala, že po snížení zaručených výkupních cen se ceny fotovoltaických systémů snižovaly v souladu s poklesem zaručených výkupních cen, aby náklady pro společnosti připravující projekty nevzrostly, což nakonec vyvíjelo cenový tlak na výrobce v Unii.
(253)
Jelikož k doložení těchto tvrzení nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, zachovala Komise svou analýzu a závěry uvedené ve 246. a 247. bodě odůvodnění.
(254)
Tatáž strana tvrdila, že trhy jsou ovlivněny vývojem zaručených výkupních cen, a poskytla informace prokazující počet fotovoltaických zařízení v letech 2012 a 2013 ve Spojeném království. Informacemi, které tato strana poskytla, byla publikace vlády Spojeného království, která byla založena na týdenních registracích v centrálním registru zaručených výkupních cen ve Spojeném království (Central FIT Register). Podotýká se, že se tyto informace týkaly většinou doby mimo období šetření a vztahovaly se pouze na jeden členský stát, zatímco se toto šetření zaměřovalo na situaci na celém trhu v Unii. Každopádně se nezpochybňuje, že výše zaručených výkupních cen ovlivňuje poptávku, jelikož ziskovost investic v místech s menší mírou slunečního záření závisí na výši zaručených výkupních cen. Aby se však prokázalo, že výše zaručených výkupních cen, která byla stanovena v období šetření, způsobila újmu, musely by zúčastněné strany prokázat, že by zvýšení cen výrobců v Unii na úroveň, která nezpůsobuje újmu, znamenalo, že výrobci v Unii nejsou schopni prodávat dotčený výrobek, jelikož investice do fotovoltaických systémů by při této výši cen nebyly životaschopné. Žádné takovéto důkazy nebyly předloženy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(255)
Tvrzení, že snižování zaručených výkupních cen narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, bylo proto zamítnuto.
(256)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana zopakovala, že vývoj zaručených výkupních cen způsobil, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a snížil tak i poptávku po dotčeném výrobku. Jiná strana tvrdila, že zjištění uvedené ve 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že i po nedávném pozastavení režimu zaručených výkupních cen se ve Španělsku nadále uskutečňují investice, nebylo správné.
(257)
Dopadem zaručených výkupních cen na poptávku se zabýval 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové argumenty, bylo výše uvedené tvrzení, že se poptávka snížila kvůli vývoji zaručených výkupních cen, zamítnuto. Co se týká investic ve Španělsku, objasňuje se, že zjištění ve 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházela z informací, které byly získány během šetření a ověřeny při inspekci na místě. Jelikož dotčená strana neposkytla v tomto ohledu žádné nové informace nebo důkazy, bylo nutno toto tvrzení zamítnout.
(258)
Po poskytnutí prozatímních informací několik stran uvedlo, že v situaci nízkých zaručených výkupních cen byly investice do fotovoltaických projektů ekonomicky životaschopné pouze tehdy, pokud pro ně byly zajištěny levnější solární panely dovážené z ČLR. Uvádělo se proto, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo snižování zaručených výkupních cen. Jiná strana uvedla, že výše zaručených výkupních cen ovlivňuje mechanismus stanovování cen modulů.
(259)
Je třeba zmínit, že se náklady na modul, při nichž je projekt ještě ekonomicky životaschopný, mezi jednotlivými členskými státy nebo regiony liší v závislosti na řadě faktorů, jako jsou zaručené výkupní ceny, jiné regulační pobídky, míra slunečního záření, ceny elektřiny vyráběné z konvenčních zdrojů atd.
(260)
Šetření mimoto ukázalo, že současná zařízení jsou na zaručených výkupních cenách stále méně závislá, jelikož v řadě regionů v Evropě, jako je velká část Itálie, Španělsko, Portugalsko, jižní Francie a Řecko, bylo u některých typů zařízení pravděpodobně dosaženo cenové parity.
(261)
Z výše uvedených důvodů byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(262)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise neověřila, zda nemělo výrobní odvětví Unie předjímat, že režimy státní podpory budou náhle ukončeny nebo omezeny. K doložení tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné informace. Je však třeba uvést, že na základě získaných údajů nic nenasvědčuje tomu, že výrobní odvětví Unie nereagovalo přiměřeně na tržní signály (tj. vývoj spotřeby) a jiné dostupné informace (tj. omezení režimů podpory). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(263)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo pokles prodeje výrobního odvětví Unie, jelikož investice byly životaschopné pouze v případě nízkých čínských cen. Shromážděné důkazy ve skutečnosti prokazují pouze mírný pokles prodeje výrobního odvětví Unie v období šetření v rozporu s tím, co by se očekávalo v případě, že by fotovoltaické projekty byly životaschopné pouze s čínskými moduly. Naopak, prodej modulů výrobního odvětví Unie v roce 2011 vzrostl, načež se v období šetření mírně snížil a sledoval stejnou tendenci jako spotřeba. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(264)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že zjištění uvedená ve 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že změny zaručených výkupních cen nenarušují příčinnou souvislost, nemá skutkový ani právní základ a není v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení, jelikož Komise neposoudila úroveň újmy, která byla způsobena snižováním zaručených výkupních cen, a jelikož se domnívala, že významný pokles ceny výrobního odvětví Unie byl důsledkem pouze dumpingového čínského dovozu. Tatáž strana tvrdila, že pokles ceny modulů, článků a destiček představoval celosvětový jev, a nebyl způsoben tlakem čínského dovozu.
(265)
Pokud jde o tvrzení, že Komise neposoudila úroveň újmy, která byla způsobena snižováním zaručených výkupních cen, odkazuje se na 174., 175. a 182. bod odůvodnění prozatímního nařízení a na výše uvedený 245. až 263. bod odůvodnění, v nichž Komise vyvodila závěr, že pokles poptávky ani dopad zaručených výkupních cen na ceny Unie nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem, a to bez ohledu na to, zda a v jaké míře mohly být způsobeny snižováním zaručených výkupních cen. Tvrzení, že zjištění Komise nemají skutkový základ, bylo proto zamítnuto. Co se týká tvrzení, že pokles ceny modulů a článků byl celosvětovým jevem, odkazuje se na 164. až 167. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v nichž byly posouzeny objemy a ceny dovozu do Unie z jiných zemí než ČLR. Ačkoli ceny modulů a článků skutečně vykazují celosvětově klesající tendenci, ceny dumpingového dovozu z ČLR tuto klesající tendenci ještě zhoršily a způsobily ztráty. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.4. Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(266)
Jelikož s ohledem na jiné režimy finanční podpory poskytované výrobnímu odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 184. a 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5. Nadbytečná kapacita
(267)
Jedna zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že příčinou podstatné újmy byla spíše nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově než dovoz z ČLR. V této souvislosti se uvádělo, že výrobní odvětví Unie příliš zvýšilo svou výrobní kapacitu, jak dokládá nízká míra využití kapacity, a proto si případnou újmu způsobilo samo. Údajným dopadem nadbytečné kapacity v Unii a na celém světě se již zabýval 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení, a jelikož nebyly předloženy žádné nové informace, toto tvrzení bylo nutno zamítnout.
(268)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že nadbytečná kapacita vedla k racionalizaci cen. V tomto ohledu je třeba na straně jedné uvést, že nadbytečná kapacita vedla ve skutečnosti k snížení cen výrobního odvětví Unie na minimum a jejich stlačování, které bylo v průměru vyšší než pokles výrobních nákladů. Jak je uvedeno ve 186. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zvyšování kapacity ze strany výrobního odvětví Unie na druhou stranu sledovalo vývoj trhu a považovalo se za přiměřené. Zvýšení kapacity pro výrobu článků bylo nižší než u modulů. Dotčená strana nepředložila v této souvislosti žádné nové informace nebo důkazy, a tvrzení v tomto ohledu bylo proto nutno zamítnout.
(269)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je zaměření se výrobního odvětví Unie pouze na speciální investice a neuskutečnění potřebných investic za účelem navýšení kapacity a snížení nákladů. Toto tvrzení nebylo obdobně možné potvrdit zjištěními v rámci šetření, která prokazovala, že výrobní odvětví Unie zvýšilo v posuzovaném období svou výrobní kapacitu a efektivnost (124. a 187. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(270)
Jedna zúčastněná strana mimoto tvrdila, že výrobní odvětví Unie zvyšovalo svou výrobní kapacitu i přes nízkou míru využití kapacity, čímž si samo způsobilo újmu. Toto tvrzení bylo založeno na porovnání tendence v oblasti investic výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a tendence v oblasti využití kapacity v celém výrobním odvětví Unie, což nepředstavuje vhodný základ pro srovnání. Šetření mimoto ukázalo, že výrobní odvětví Unie nerozšiřovalo své výrobní kapacity v míře, která by přesahovala vývoj spotřeby v Unii, toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(271)
Ze získaných důkazů mimoto vyplývá, že prostřednictvím investic do nových strojů se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady a stát se nákladově konkurenceschopnějším. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(272)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že závěry uvedené ve 189. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou v rozporu se zjištěními ve 124. a 186. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, aniž by poskytla bližší vysvětlení upřesňující povahu nebo rozsah údajných rozporů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(273)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany pochybovaly, zda bylo zvyšování kapacity výrobního odvětví Unie přiměřené a sledovalo vývoj na trhu, zejména vývoj spotřeby v Unii. Co se však týká modulů, výrobní kapacita vzrostla o 106 %, zatímco spotřeba v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 221 %, tj. více než dvojnásobně. Stejně tak v případě článků vzrostla výrobní kapacita o 39 %, zatímco spotřeba v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 87 %. To prokazuje, že růst kapacity byl podstatně nižší než růst spotřeby, a nelze jej tudíž považovat za nepřiměřený, jelikož v Unii nikdy neexistovala nadbytečná kapacita. Analýza, zda bylo zvyšování kapacity přiměřené, by mimoto neměla být založena na meziroční analýze, nýbrž brát v úvahu tendenci během celého posuzovaného období. Zvýšení kapacity se obvykle projeví plně až po určité době od uskutečnění investic a analýza provedená pro jeden rok může vést ke zkreslené představě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(274)
Jelikož ohledně nadbytečné kapacity výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 185. až 190. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6. Dopad cen surovin
(275)
Některé zúčastněné strany zopakovaly, že výrobní odvětví Unie (nebo přinejmenším jeho část) nemohlo využít pokles cen polykrystalického křemíku v období šetření kvůli dlouhodobým smlouvám týkajícím se surovin. S odkazem na zjištění ve 193. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se uvádí, že výrobní odvětví Unie bylo schopno znovu sjednat dlouhodobé smlouvy se svými dodavateli (včetně výrobců destiček), a mohlo proto těžit z nižších cen, tyto strany tvrdily, že sjednání nových smluv nebo ukončení dlouhodobých smluv týkajících se polykrystalického křemíku a/nebo destiček mělo za následek penále. Na podporu tohoto tvrzení předložily dotyčné strany tiskové články, v nichž se uvádělo, že někteří výrobci v Unii čelí soudním sporům nebo že ukončili své smlouvy. Určité strany poskytly informace, které údajně potvrzovaly, že dlouhodobé smlouvy nebylo možno sjednat znovu.
(276)
Polykrystalický silikon představuje hlavní surovinu pro výrobce destiček. Šetření ukázalo, že ceny polykrystalického křemíku vzrostly v roce 2008, kdy dosáhly svého vrcholu ve výši přibližně 500 USD/kg, v roce 2009 se však opět snížily na přibližně 50-55 USD/kg na konci roku 2009 a v roce 2010 a počátkem roku 2011 zaznamenaly pouze mírně stoupající tendenci. V období šetření se ceny významně snížily na 30 USD/kg (zprávy Společného výzkumného střediska o vědě a politice, zpráva o stavu odvětví fotovoltaiky pro rok 2012). Je nutno podotknout, že dopad cen polykrystalického křemíku na výrobní odvětví Unie mohl být pouze okrajový, jelikož případný účinek na náklady na výrobu článků a modulů byl v hodnotovém řetězci zmírněn. Výše zmíněné tiskové články se mimoto týkaly vývoje po období šetření, který neměl vliv na situaci dotčených výrobců v Unii během období šetření, a nelze jej proto vzít v úvahu. Tato záležitost byla po uložení prozatímních opatření blíže prověřena, a lze proto potvrdit, že se výrobnímu odvětví Unie skutečně podařilo znovu sjednat nejen ceny stanovené v dlouhodobých smlouvách, nýbrž rovněž případné smluvní penále související s těmito dlouhodobými smlouvami.
(277)
Jedna z výše uvedených zúčastněných stran rovněž tvrdila, že postačuje, že se dlouhodobé smlouvy týkaly pouze některých výrobců v Unii, a že situace celého výrobního odvětví Unie není podstatná. Tato strana uvedla, že vyšší náklady nemají nutně na všechny hospodářské subjekty stejný dopad. Toto tvrzení nebere v potaz zjištění, že pro výrobní odvětví Unie jako celek bylo zjištěno, že průměrné ceny polykrystalického křemíku nebyly v mnoha případech vyšší než tržní ceny nebo než ceny na okamžitém trhu, a proto se otázka, zda vyšší náklady ovlivňují všechny hospodářské subjekty, či jen některé z nich, nepovažovala za relevantní. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(278)
Jiná zúčastněná strana požadovala, aby Komise oddělila, rozlišila a vyčíslila účinky každého činitele, který má dopad na situaci výrobního odvětví Unie; posoudit zvlášť je třeba zejména účinek významného poklesu cen polykrystalického křemíku. V této souvislosti se uvádělo, že pokles prodejních cen způsobilo spíše snížení cen polykrystalického křemíku než cenový tlak ze strany čínského dovozu. Co se týká výrobního odvětví Unie, je třeba uvést, že se průměrné prodejní ceny snížily mnohem více než průměrné výrobní náklady, na něž mohl mít pokles cen surovin dopad. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(279)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany zopakovaly, že dopad nižších cen polykrystalického křemíku na náklady výrobního odvětví Unie nebyl v hodnotovém řetězci omezen nebo zmírněn, jak se usuzovalo při šetření. Jak již bylo uvedeno výše ve 276. bodě odůvodnění, polykrystalických křemík je hlavní surovinou pro výrobce destiček, proto se usuzovalo, že případný dopad na náklady na výrobu článků nebo modulů bude v hodnotovém řetězci zmírněn. Zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy, které by mohly toto zjištění zpochybnit. Šetření mimoto prokázalo, že se snížení cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období odrazilo v průměrných nákladech na výrobu článků a modulů výrobců v Unii zařazených do vzorku, které se snížily v podobné míře jako ceny polykrystalického křemíku. Jedna zúčastněná strana se dotázala na dopad údajného penále, které muselo výrobní odvětví Unie zaplatit kvůli novému sjednání smluv s dodavateli. V tomto ohledu nelze vyloučit, že určitý omezený počet výrobců musel v posuzovaném období případně uhradit penále za zrušení smluv týkajících se dodávek destiček.
Komise však nenašla žádné důkazy, že by toto penále mohlo mít vliv na situaci celého výrobního odvětví Unie nebo bylo reprezentativní. Takovéto důkazy neposkytla ani dotyčná zúčastněná strana. Ačkoli nelze zcela vyloučit, že penále mohlo mít určitý negativní dopad na omezený počet výrobců v Unii, celkový dopad na výrobní odvětví Unie je proto nanejvýš okrajový, a nemůže tudíž narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou celému výrobnímu odvětví Unie. Tato tvrzení bylo proto třeba zamítnout.
(280)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že pokles prodejních cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii je částečně zapříčiněn snížením ceny polykrystalického křemíku. V tomto ohledu je však třeba uvést, že šetření prokázalo, že dovoz z ČLR byl dumpingový a jeho cena byla podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pokles cen proto překračoval snížení výrobních nákladů, které lze vysvětlit nižšími cenami surovin. Pokud by byl pokles cen pouze účinkem nižších cen surovin, nebylo by výrobní odvětví Unie nuceno snížit své prodejní ceny pod úroveň výrobních nákladů. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(281)
Jiná strana zopakovala, že soudní spor jednoho výrobce v Unii po skončení období šetření mohl ovlivnit situaci přinejmenším tohoto výrobce v Unii již v období šetření. Tato strana nevysvětlila, jak a nakolik tato událost, k níž došlo po období šetření, mohla mít dopad na situaci tohoto výrobce v období šetření. Stejně tak nebyly při šetření nalezeny žádné důkazy prokazující takovéto účinky. Toto tvrzení bylo proto třeba zamítnout.
(282)
Tatáž zúčastněná strana mimoto zpochybnila výše uvedená zjištění, jelikož údajně nebyly předloženy žádné důkazy. Zjištění v rámci šetření však vycházela z faktů a skutečných důkazů, jejichž verze bez důvěrných údajů byly poskytnuty všem zúčastněným stranám.
(283)
Jelikož s ohledem na dopad cen surovin nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 191. až 194. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.7. Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost, dovoz výrobního odvětví Unie
(284)
Po poskytnutí prozatímních informací určité zúčastněné strany zopakovaly, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byly nedostatečné úspory z rozsahu. Bylo zopakováno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, proto nelze přičítat dumpingovému dovozu. Jiná zúčastněná strana tvrdila, že automatizace výrobního procesu je nákladná, a že proto jsou při snižování výrobních nákladů důležitější úspory z rozsahu.
(285)
Šetření ukázalo, že ani větší a vertikálně integrované výrobní odvětví Unie nemohlo kvůli dumpingovému dovozu plně těžit z vysoké míry využití kapacity, aby dosáhlo úspor z rozsahu. Šetření každopádně neodhalilo souvislost mezi velikostí, vertikální integrací a vyšší ziskovostí, jelikož vysoký cenový tlak ze strany dumpingového dovozu tento vztah změnil. Šetření rovněž ukázalo, že na trhu, na němž byla míra využití kapacit nízká, již výhoda v podobě úspor z rozsahu neexistovala, což platí rovněž pro čínské výrobce. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(286)
Jedna zúčastněná strana mimoto uvedla, že investoři a banky projekty nefinancují, je-li výrobce modulů příliš malý, jelikož větší výrobci poskytují lepší záruky a jsou „financovatelnější“. Jinými slovy, investoři a banky se zdráhají financovat fotovoltaické projekty, které využívají moduly vyráběné v Unii. Při šetření však bylo zjištěno, že případné preference investorů a bank týkající se financování čínských výrobců, kteří mají větší výrobní kapacity, jsou výsledkem narušení, které bylo na trhu Unie způsobeno dumpingovým dovozem. Jak bylo uvedeno ve 285. bodě odůvodnění, velikost výrobních linek nehraje roli, pokud je míra využití kapacity nízká. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(287)
Jedna zúčastněná strana zopakovala, že výrobní odvětví Unie má nepříznivou nákladovou strukturu v porovnání s čínskými konkurenty, jelikož ti mají nižší náklady práce, náklady na elektřinu a náklady na odpisy, a mimoto mají nejnovější vybavení. Dotyčná strana však nebyla s to poskytnout nové informace nebo podpůrné důkazy, které by mohly změnit příslušná zjištění v rámci tohoto šetření. Tvrzením, že čínští výrobci používají nejnovější vybavení, se zabýval 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž bylo uvedeno, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, jelikož se stroje a vybavení dovážejí z Evropské unie. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(288)
Jiná strana uvedla, že čínští výrobci mají komparativní výhodu, pokud jde o ceny polykrystalického křemíku a úspory z rozsahu, což má za následek nižší náklady na stroje. Tato strana neposkytla v tomto ohledu žádné nové informace nebo podpůrné důkazy, které by mohly změnit zjištění uvedená ve 195. a 196. a rovněž ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrzení této strany bylo proto nutno zamítnout.
(289)
Připomíná se, že (jak je uvedeno ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a zmíněno rovněž výše ve 287. bodě odůvodnění) vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Jedna zúčastněná strana výše uvedené skutečnosti zpochybnila, aniž by však poskytla jakékoli důkazy. Co se týká nákladů práce a režijních nákladů, včetně nákladů na odpisy, ty představovaly v období šetření v průměru méně než 10 % celkových nákladů modulu a nemělo se za to, že hrají významnou úlohu. Pokud jde o náklady na elektřinu, ty představovaly v období šetření v průměru méně než 1 % celkových nákladů modulu, a nemělo se za to, že hrají významnou úlohu. Tvrzení, že čínští výrobci používají nejnovější vybavení, nebylo mimoto doloženo.
(290)
Jedna zúčastněná strana zopakovala, že někteří výrobci v Unii pořizují články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávají tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Tato strana požadovala, aby újma vyplývající z těchto transakcí nebyla přičítána dumpingovému dovozu. Šetření však odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a jeho dopad je proto pouze okrajový (pokud vůbec nějaký) a nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(291)
Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že se prozatímní nařízení nezabývalo dostatečně skutečností, že počet zaměstnanců v posuzovaném období vzrostl. S ohledem na toto tvrzení se uvádí, že zaměstnanost vzrostla mezi rokem 2009 a 2011 u modulů a poté se v období šetření snížila. V případě článků se zaměstnanost zvyšovala až do roku 2010, načež v roce 2011 klesla a v období šetření se dále snížila. Podotýká se, že v případě modulů sledovala zaměstnanost tendenci výroby v Unii. Pokud jde o články, jelikož čínský dovoz zvyšoval během celého období svůj podíl na trhu, nemohlo mít výrobní odvětví Unie prospěch z rostoucí spotřeby, jak se předpokládalo. Pokles zaměstnanosti v roce 2011 a v období šetření proto odpovídá společnostem, které se buď dostaly do platební neschopnosti, nebo ukončily výrobu článků.
(292)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, souvisela s malou velikostí a neexistencí úspor z rozsahu. Jak již bylo vysvětleno výše ve 285. bodě odůvodnění a ve 195. a 196. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ani na světovém trhu nemůže mít velikost, a tudíž výhoda v podobě úspor z rozsahu, význam, pokud je míra využití obecně nízká a pokud na celosvětové úrovni existuje ohromná nadbytečná kapacita. Toto tvrzení bylo proto třeba zamítnout.
(293)
Tatáž strana mimoto zopakovala, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s neschopností výrobního odvětví Unie dosáhnout nákladové výhody. Tato strana tvrdila, že to je zapříčiněno především skutečností, že většina výrobců v Unii je vertikálně integrovaná. Tato strana však neposkytla žádné další informace, nakolik mohla mít skutečnost, že výrobci jsou vertikálně integrovaní, negativní dopad na jejich nákladovou strukturu. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(294)
Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 195. až 206. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.8. Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(295)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zopakovala tvrzení, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie soutěží s výrobkem, který je předmětem šetření, zejména v případě zařízení montovaných na zemi a komerčních/průmyslových střešních systémů, které představují značnou část celkového fotovoltaického trhu Unie.
(296)
Šetření prokázalo, že ačkoli produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou levnější než výrobek, jenž je předmětem šetření, z hlediska celkového trhu se solární energií v Unii zaujímají pouze omezený podíl, jelikož mají mnohem nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Podle dostupných informací nebyl vobdobí šetření podíl produktů z tenkého fotovoltaického filmu na trhu v porovnání s celkovým trhem se solární energií v Unii významný. Potvrzují se proto zjištění ve 208. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou. Z těchto důvodů bylo nutno tvrzení, která byla v tomto ohledu předložena, zamítnout.
(297)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že újmu výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně způsobila konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu. V této souvislosti strana uvedla, že v Německu byl podíl produktů z tenkého fotovoltaického filmu na celkovém trhu se solární energií po většinu období šetření značný a snížil se teprve počátkem roku 2012.
(298)
Šetření ukázalo, že průměrné ceny produktů z tenkého filmu byly skutečně nižší než průměrné ceny výrobku, který je předmětem šetření.
(299)
Jak je však uvedeno výše ve 296. bodě odůvodnění, produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají mnohem nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly, a proto konkurence těchto produktů (pokud vůbec existuje) nemohla přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, jelikož krystalické křemíkové moduly představují na trhu se solární energií v Unii převládající technologii. Zpráva Společného výzkumného střediska o stavu odvětví fotovoltaiky pro rok 2012 uvádí, že v důsledku poklesu cen polykrystalického křemíku přišel tenký film v posledních letech o podíl na trhu ve prospěch krystalických křemíkových modulů.
(300)
Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 207. až 210. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.9. Finanční krize a její vliv na přístup k financím
(301)
Po poskytnutí prozatímních informací bylo uvedeno, že je třeba oddělit a rozlišit škodlivé účinky finanční krize a její vliv na přístup k financím a nepřičítat je dumpingovému dovozu.
(302)
V tomto ohledu se odkazuje na 212. bod odůvodnění prozatímního nařízení, který se zabývá dopady finanční krize a hospodářské recese na situaci výrobního odvětví Unie. Tento bod odůvodnění podrobně objasňuje důvody, na nichž je založeno tvrzení, že ačkoliv finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto konkrétní odůvodnění zúčastněné strany nezpochybnily ani neposkytly nové informace nebo důkazy, které by mohly změnit zjištění uvedená v tomto bodě odůvodnění. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(303)
Uvádělo se rovněž, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, bylo to, že se výrobní odvětví Unie nesnažilo najít vhodné financování, a že by Komise měla ověřit, zda výrobní odvětví Unie žádalo o financování v době, kdy bylo ziskové. Šetření ve skutečnosti prokázalo, že v roce 2010, kdy bylo výrobní odvětví Unie dosud ziskové, se úroveň investic v porovnání s rokem 2009 zvýšila u modulů o 315 % a u článků o 10 %. Jelikož odvětví fotovoltaiky je kapitálově náročné, očekává se, že výrobní odvětví Unie neustále hledá vhodné financování, aby zvýšilo svou nákladovou efektivnost a soutěžilo s nekalým dumpingovým dovozem. Vyvozuje se proto závěr, že nedostatečný přístup k financím byl výsledkem narušené situace, která byla způsobena dumpingovým dovozem, a nikoli její příčinou. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(304)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že je třeba oddělit a rozlišit škodlivé účinky finanční krize a nepřičítat je dumpingovému dovozu. Tato strana odkázala na veřejně dostupné informace, které uváděly, že nejméně jeden výrobce v Unii považoval krizi za hlavní příčinu újmy. Toto šetření vycházelo ve svých zjištěních z údajů konkrétních společností, které značně přesahují veřejně dostupná prohlášení jednotlivých společností. Veřejně dostupné prohlášení, na něž se odkazuje, nemůže proto zpochybnit zjištění uvedená ve 212. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v němž byl vyvozen závěr, že ačkoliv finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(305)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že je nutno vzít v úvahu rozdílný přístup výrobního odvětví Unie k financování v porovnání s čínskými vyvážejícími výrobci. Tato strana tvrdila, že to bylo jedním z hlavních faktorů, které výrobnímu odvětví Unie způsobily podstatnou újmu, a nikoli dumpingový dovoz. Bylo však zjištěno, že přednostní přístup řady čínských vyvážejících výrobců k financování narušuje trh a může být jedním z hlavních důvodů, které čínským vyvážejícím výrobcům umožňují vyvážet dotčený výrobek za dumpingové ceny. Tento faktor proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(306)
Jelikož s ohledem na důsledky finanční krize nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 211. a 212. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.10. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(307)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 213. a 215. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.11. Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(308)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 215. až 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.12. Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(309)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 218. a 219. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.13. Rozhodnutí v oblasti řízení
(310)
Některé zúčastněné strany zopakovaly tvrzení uvedené ve 220. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tyto strany poskytly další informace v podobě tiskového článku. Poskytnuté informace však nebylo možno ověřit a nemohly změnit zjištění v rámci tohoto šetření, že rozhodnutí v oblastí řízení dotčené společnosti byla obvyklá a opatrná a neměla žádný dopad na celé výrobní odvětví Unie. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(311)
Jelikož v této souvislosti nebyly předloženy žádné jiné argumenty, potvrzují se zjištění uvedená ve 220. a 221. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.14. Jiné vládní politiky
(312)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 222. odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.15. Jiná tvrzení
(313)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla nevýhoda předvoje a nedostatečná politická podpora ze strany Evropské komise v předchozích letech. Tato strana rovněž tvrdila, že kromě vnitrostátních režimů podpory jsou na každém trhu důležitými faktory také obyvatelstvo, HDP, spotřeba elektřiny, možnosti financování a připojitelnost do sítě. Výše uvedená strana však nebyla schopna svá tvrzení doložit, a tato byla proto zamítnuta.
(314)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla nevýhoda předvoje. Toto tvrzení však nebylo analyzováno ani doloženo; bylo proto třeba je zamítnout.
4. Souhrnné posouzení jiných činitelů, u nichž bylo zjištěno, že přispěly k újmě
(315)
Šetření prokázalo, že k újmě mohly přispět tyto jiné činitele: dovoz dotčeného výrobku z Tchaj-wanu; snižování zaručených výkupních cen; dlouhodobé smlouvy omezeného počtu výrobců v Unii týkající se polykrystalického křemíku; finanční a hospodářská krize.
(316)
Jak bylo uvedeno výše v oddíle 3.1 resp. 3.6, možné přispění dovozu z Tchaj-wanu a dlouhodobých smluv omezeného počtu výrobců v Unii týkajících se polykrystalického křemíku je nanejvýš pouze okrajové, jelikož případný dopad byl v hodnotovém řetězci dále zmírněn.
(317)
Co se týká hospodářské a finanční krize, šetření ukázalo, že hlavní příčinou potíží výrobního odvětví Unie při přístupu ke kapitálu potřebnému pro investice byl dumpingový dovoz, který výrobnímu odvětví Unie zabránil v prodeji výrobků za ziskové ceny v době, kdy trh v Unii vykazoval vysoká tempa růstu (2009-2011).
(318)
Co se týká zaručených výkupních cen, třetí strany nebyly schopny prokázat, že výše zaručených výkupních cen během období šetření byly tak nízké, že výrobcům v Unii znemožnily prodávat dotčený výrobek za ceny, které nezpůsobují újmu. Orgány zastávají názor, že snižování zaručených výkupních cen může vysvětlit nižší poptávku, jelikož investice v určitých místech již nebyly životaschopné. Nemůže však narušit příčinnou souvislost, a to ani ve spojení s ostatními činiteli, u nichž bylo zjištěno, že přispěly k újmě, jelikož zaručené výkupní ceny byly dosud na úrovni, při níž by v případě, že by neexistoval dumpingový dovoz, mohli výrobci v Unii prodávat své výrobky za ceny, které nezpůsobují újmu.
(319)
Ani po posouzení kumulativního účinku čtyř jiných činitelů, které mohly přispět k újmě, není proto narušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou.
5. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(320)
Veškeré účinky jiných činitelů újmy než dumpingový dovoz byly analyzovány jednotlivě i společně. Vyvozuje se proto závěr, že souhrnné posouzení všech činitelů, které mohly mít společně dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie (tj. dovoz ze třetích zemí, zaručené výkupní ceny, dopad cen surovin, finanční krize), nevysvětluje újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, zejména pokud jde o nízké ceny a finanční ztráty způsobené pronikáním levného dovozu dotčeného výrobku z ČLR ve značném množství. Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 223. a 224. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(321)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana uvedla, že posouzení zájmu Unie nebylo založeno na reprezentativním počtu hospodářských subjektů.
(322)
Komise kontaktovala jednotlivé hospodářské subjekty následujícím způsobem.
(323)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení: jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise kontaktovala všech 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala prozatímní vzorek tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Jak je však uvedeno ve 12. a 232. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pouze u jedné společnosti, která byla prozatímně vybrána, se po ověření skutečně potvrdilo, že je dovozcem, který není ve spojení. Po vyhlášení prozatímního nařízení bylo k další spolupráci v rámci šetření vyzváno dalších patnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří v počáteční fázi předložili formulář pro výběr vzorku, nebyli však do vzorku zařazeni. Šest z nich souhlasilo a obdrželo dotazník a pět jich poskytlo odpověď, přičemž tři odpovědi se považovaly za dostatečně úplné. Konečný vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, proto zahrnuje čtyři dovozce, kteří nejsou ve spojení a na něž připadá 2 % až 5 % dovozu dotčeného výrobku. Pokud jde o tento nízký procentní podíl, je třeba mít na paměti, že se většina dovozu dotčeného výrobku do Unie neuskutečňuje prostřednictvím dovozců, kteří nejsou ve spojení, jak bylo objasněno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(324)
Jiné hospodářské subjekty než dovozci, kteří nejsou ve spojení (hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie): jak je uvedeno ve 226. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rozeslala rovněž zvláštní dotazníky přibližně 150 hospodářským subjektům (včetně dovozců, kteří nejsou ve spojení), kteří se přihlásili po zahájení šetření, mohli tudíž Komisi poskytnout příslušné údaje. Při šetření byly vzaty v úvahu nejen odpovědi na dotazníky, nýbrž rovněž ověřitelné a náležitě doložené připomínky a podání zúčastněných stran předložená ve stanovených lhůtách, a to bez ohledu na to, zda tyto strany odpověděly na dotazník, či nikoli. AFASE předala Komisi připomínky jménem svých členů - hospodářských subjektů působících v oblasti fotovoltaiky, jež byly rovněž analyzovány.
(325)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byly shromážděny dostatečné údaje, které umožnily smysluplné posouzení zájmu Unie. Z těchto důvodů bylo dotyčné tvrzení zamítnuto.
(326)
Jedna zúčastněná strana Komisi požádala, aby objasnila, jak Komise zacházela s předloženými dotazníky dovozců, které byly určeny hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie.
(327)
V odpovědi na tuto žádost se uvádí, že se 36 odpovědí uvedených ve 241. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkalo odpovědí na přílohu B oznámení o zahájení řízení, jejímž účelem bylo případně vybrat vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(328)
Co se týká odpovědí na dotazník, které poskytly dva hospodářské subjekty uvedené ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedna byla vzata v úvahu v příslušné analýze hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie. Druhý hospodářský subjekt poskytl doplňkové informace, které prokázaly, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je skutečně dovozcem modulů, nikoli však dovozcem článků. Informace uvedené v jeho odpovědi na dotazník však nepostačovaly k tomu, aby byl zařazen do analýzy týkající se dovozců, kteří nejsou ve spojení, a to kvůli skutečnosti, že poskytnuté odpovědi nebyly úplné.
(329)
Po uložení prozatímních opatření se uskutečnily další inspekce na místě v prostorách dvou společností připravujících projekty (viz výše 8. bod odůvodnění). Pro účely tohoto šetření bylo mimoto analyzováno a vzato v úvahu (viz níže 369. až 371. bod odůvodnění) šest odpovědi na zvláštní dotazníky (viz 324. bod odůvodnění), které předložili poskytovatelé služeb působící rovněž v odvětví fotovoltaiky (logistika, přeprava, styk s veřejností atd.) a které se původně nepovažovaly za dostatečně úplné (viz 241. bod odůvodnění prozatímního nařízení).
(330)
Při analýze zájmu Unie se vycházelo z těchto informací:
-
odpovědi na dotazník obdržené od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a čtyř dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, a rovněž odpovědi na zvláštní dotazník obdržené od osmi hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a třinácti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (sedm společností připravujících projekty/montážních firem; šesti poskytovatelů služeb, kteří působí rovněž v odvětví fotovoltaiky) z celkem 150 hospodářských subjektů, které se přihlásily po zahájení řízení a obdržely zvláštní dotazníky,
-
údaje ověřené během inspekcí na místě v prostorách osmi výrobců v Unii, jednoho dovozce, který není ve spojení, dvou hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, čtyř hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (společnosti připravující projekty/montážní firmy) a jednoho sdružení (viz 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 8. bod odůvodnění výše),
-
údaje o zájmu Unie, které poskytly jiné zúčastněné strany, včetně sdružení, a rovněž veřejně dostupné údaje o vývoji fotovoltaického trhu v Evropě, zejména dokument EPIA „Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017“.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(331)
Některé zúčastněné strany pochybovaly, že by výrobní odvětví Unie mohlo mít z opatření prospěch, a tvrdily, že i) opatření sníží poptávku po fotovoltaických výrobcích v Unii, a výrobní odvětví Unie nebude proto moci zvýšit svůj prodej, ii) výrobní odvětví Unie má malé výrobní závody, a není proto schopno uspokojit poptávku po určitých typech zařízení, jako jsou komerční střešní systémy a velká zařízení montovaná na zemi, iii) výrobci v Unii nejsou „financovatelní“, iv) uložení cel na články fakticky zvýší výrobní náklady výrobců modulů v Unii a učiní je méně přitažlivými pro spotřebitele, v) v případě významného poklesu čínského dovozu využijí menší dovoz z ČLR s největší pravděpodobností výrobci z jiných třetích zemí.
(332)
Co se týká tvrzení, že opatření sníží poptávku po fotovoltaických výrobcích v Unii, a výrobní odvětví Unie proto nebude moci zvýšit svůj prodej, podotýká se, že strany nemohly předložit žádné ověřitelné důkazy o existenci přímé souvislosti mezi uložením opatření a poklesem poptávky po fotovoltaických výrobcích, která byla (jak bylo prokázáno) v posledních letech ovlivněna řadou faktorů.
(333)
V odpovědi na tvrzení, že výrobní odvětví Unie má malé výrobní závody, a není proto schopno uspokojit poptávku po některých typech zařízení, jako jsou komerční střešní systémy a velká zařízení montovaná na zemi, je třeba uvést, že šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie je schopno dodávat jak komerční a průmyslová zařízení (mezi 40 kW a 1 MW), tak i zařízení pro tržní segment veřejných služeb (1 MW až 10 MW). Při šetření nebylo navíc zjištěno, že v rámci jednoho projektu nelze použít výrobky dodávané různými výrobci. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(334)
Tvrzení, že výrobní odvětví Unie nebude mít z opatření prospěch, jelikož výrobci v Unii nejsou „financovatelní“, a že investiční fondy nebudou souhlasit s financováním projektů, které používají moduly vyráběné v EU, nebylo doloženo. Každopádně se předpokládá, že uložení opatření obnoví spravedlivé podmínky na trhu, což by mělo investory, včetně z bankovního sektoru, ujistit o schopnosti výrobců v Unii připravit životaschopné projekty. Z těchto důvodů bylo dotyčné tvrzení zamítnuto.
(335)
Co se týká tvrzení, že uložení cel na články fakticky zvýší výrobní náklady výrobců modulů v Unii a učiní je méně přitažlivými pro spotřebitele, uvádí se, že ačkoli není vyloučeno, že by po uložení cel mohlo dojít k určitému růstu cen, je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že veřejně dostupné zdroje naznačují trend klesajících cen modulů a článků. Proto i v případě, že by se náklady na články mohly v důsledku opatření zvýšit, celkový trend klesajících cen by měl vést k snížení nákladů na moduly. Dotyční výrobci se mohou rovněž rozhodnout, že budou články pořizovat v Unii, a nikoli z ČLR. Rovněž se očekává, že uložení opatření zvýší využití kapacity výrobců článků v Unii, což zvýší jejich úspory z rozsahu, a tudíž sníží náklady. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(336)
Tvrzení, že v případě významného poklesu čínského dovozu po uložení opatření z toho budou mít s největší pravděpodobností prospěch spíše jiné třetí země než výrobní odvětví Unie, šetření nepotvrdilo. Šetření neodhalilo žádné jednoznačné signály, že jiné třetí země přesměrují masivně svůj vývoz na trh Unie, zejména vzhledem k pravděpodobnému rozšiřování trhů v jiných třetích zemích, především v Asii, jak odhadují veřejně dostupné zdroje. Mimoto nejsou k dispozici žádné údaje, že i kdyby se v důsledku poklesu čínského dovozu dovoz z jiných třetích zemí zvýšil, nebude výrobní odvětví Unie schopno soutěžit s dovozem z těchto zemí.
(337)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé strany tvrdily, že je nereálné očekávat vznik udržitelného výrobního odvětví Unie vyrábějícího moduly a články, jelikož neexistuje racionálně uvažující investor, který by investoval do výrobců v Unii, kteří údajně mají nepříznivou nákladovou strukturu, a nemohou proto vyrábět za konkurenceschopné ceny. Šetření nepotvrdilo, že výrobní odvětví Unie má nepříznivou nákladovou strukturu, jak je objasněno ve 202. a 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Neexistence dumpingového dovozu a větší využití výrobních kapacit by proto měly zajistit úspory z rozsahu a umožnit vznik udržitelného výrobního odvětví Unie. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo tvrzení zamítnuto.
(338)
Jedna strana uvedla, že poptávka v Unii je ovlivněna vývojem zaručených výkupních cen a že s tímto vývojem je spojena návratnost investic, kterou investoři očekávají. Konkrétně se uvádělo, že pokud v Unii dojde v důsledku cel k růstu cen a vývoj zaručených výkupních cen nebude sledovat tento růst, poptávka se sníží a výrobní odvětví Unie nebude mít z uložených cel prospěch.
(339)
V reakci na výše uvedené tvrzení se podotýká, že navzdory souvislosti mezi výší zaručených výkupních cen a poptávkou po fotovoltaických zařízeních z důkazů shromážděných během šetření vyplývá, že budoucí poptávka bude na zaručených výkupních cenách a jiných režimech podpory závislá stále méně, jelikož u některých typů zařízení na řadě míst v Unii bude pravděpodobně dosaženo cenové parity (viz 260. bod odůvodnění výše). Očekávaná návratnost investic by měla být mimoto založena na spravedlivých tržních cenách. Jak je uvedeno ve 335. bodě odůvodnění výše, ačkoli není vyloučeno, že po uložení opatření může dojít k určitému růstu cen, je třeba uvést, že podle veřejně dostupných zdrojů vykazují ceny celkově klesající tendenci. Tvrzení je proto zamítnuto.
(340)
Zúčastněné strany uvedly, že jelikož je poptávka po solárních panelech ovlivněna režimy podpory, zejména zaručenými výkupními cenami, a výší cen elektřiny pro konečné spotřebitele (které určují cenovou paritu), může být cenová pružnost poptávky velmi vysoká. Ačkoli je pravda, že významné zvýšení cen může vést k významnému poklesu poptávky kvůli zvláštní povaze trhu, jak poukázaly tyto zúčastněné strany, je toto tvrzení nutno zamítnout, jelikož je velmi nepravděpodobné, že růst cen způsobený opatřeními bude významný, a to z následujících důvodů. Za prvé, veškeré dostupné zdroje potvrzují, že významné snižování cen dotčeného výrobku zaznamenané v celém období šetření a od období šetření do současnosti bude pokračovat.
Za druhé, hospodářským dopadem závazku, který Komise přijala, je to, že čínští vyvážející výrobci budou dodávat dotčený výrobek za minimální dovozní cenu nižší než 60 c/W, což je mnohem méně než cena, která byla zaznamenána v období šetření, a to při objemu, který odpovídá přibližně současnému podílu na trhu. Na této cenové úrovni není velmi pravděpodobné, že by se poptávka významně snížila, jelikož tato cenová úroveň zajišťuje dostatečnou poptávku jak pod stávající výší podpory poskytované režimy podpory, tak pod stávající úrovní cenové parity. Cena elektřiny pro konečné spotřebitele má podle očekávání růst, zatímco cena dotčeného výrobku se má snižovat. Prostřednictvím vzorce pro indexaci závazek zajišťuje, aby minimální dovozní cena zohledňovala další pokles cen dotčeného výrobku. Tato tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(341)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že zájem výrobního odvětví Unie není podstatný, jelikož přidaná hodnota, kterou v hodnotovém řetězci v oblasti fotovoltaiky vytvoří předcházející a navazující výrobní odvětví, je mnohem významnější než přidaná hodnota vytvořená výrobním odvětvím Unie. Tvrzení, že různé segmenty v odvětví fotovoltaiky mají rozdílnou přidanou hodnotu, není zpochybněno. Jak je uvedeno ve 228. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou nekalými obchodními praktikami. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni své výrobní závody uzavřít, a pokud by nebyla opatření uložena, jeví se jako jisté další zhoršení situace. Jelikož všechny segmenty odvětví fotovoltaiky jsou vzájemně úzce propojené, poškodil by zánik výroby v Unii celé odvětví fotovoltaiky, poněvadž to by bylo zcela závislé na dodávkách pořizovaných externě. Proto i z důvodu zabezpečení dodávek bylo toto tvrzení zamítnuto.
(342)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala tvrzení, že pro to, zda by mělo být uloženo antidumpingové clo, je důležitá vyšší přidaná hodnota dotčeného výrobku vytvořená předcházejícím a navazujícím odvětvím v porovnání s výrobním odvětvím Unie. V této souvislosti se potvrzuje, že při posuzování zájmu Unie uvážily orgány pozitivní a negativní důsledky, které může mít clo na jednotlivé hospodářské subjekty. Zatímco dopad na předcházející a navazující odvětví je omezený, opatření umožní výrobnímu odvětví Unie překonat účinky dřívějšího dumpingu.
(343)
Jedna strana zpochybnila počet pracovních míst, který uložení opatření zajistí. Tato strana uvedla, že výrobní odvětví Unie zaměstnává přibližně 6 000 osob, a nikoli 25 000 osob, jak je uvedeno ve 229. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(344)
Na podporu výše uvedeného tvrzení však nebyly předloženy žádné důkazy, a tvrzení bylo proto zamítnuto. Objasňuje se, že vzhledem k vyloučení destiček z definice výrobku činila zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v období šetření přibližně 21 000 osob. Zúčastněné strany nepředložily žádný důkaz, že se počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie po období šetření významně změnil.
(345)
Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem z ČLR způsobena podstatná újma, takže nebylo schopno amortizovat investice prostřednictvím ziskového prodeje. Očekává se, že uložení opatření obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za stejných podmínek. Pravděpodobné snížení dovozu z ČLR by mělo výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu umožnit, aby zvýšilo svůj prodej v Unii, a tudíž lépe využívalo dostupné výrobní kapacity. To může zajistit úspory z rozsahu. Ačkoli je možné, že v krátkodobém horizontu ceny obdobného výrobku v důsledku opatření porostou, celkový trend klesajících cen bude pravděpodobně zachován, a to na straně jedné kvůli dalšímu snižování nákladů na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, a na straně druhé kvůli konkurenčnímu tlaku ze strany výrobců ve třetích zemích, kteří budou na trhu Unie rovněž soutěžit.
(346)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 227. a 231. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou údaje o zaměstnanosti, jak bylo uvedeno výše ve 344. bodě odůvodnění.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(347)
Po poskytnutí prozatímních informací dovozce, který není ve spojení, který před uložením prozatímních opatření poskytl odpověď na dotazník a který se považoval za prozatímní vzorek, uvedl, že závěry ohledně dopadu opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, byly založeny pouze na jeho vlastní odpovědi na dotazník, nelze je proto pokládat za reprezentativní.
(348)
V prozatímním nařízení byla zjištění týkající se dovozců, kteří nejsou ve spojení, založena na jediné společnosti, jelikož (jak je objasněno ve 232. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) pouze u jednoho ze tří dovozců prozatímně zařazených do vzorku spočívala hlavní činnost v obchodování s dotčeným výrobkem. Jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření se vzorek zvětšil, bylo kontaktováno více dovozců, kteří nejsou ve spojení, a z pěti dalších obdržených odpovědí na dotazník byly pouze tři dostatečně úplné a umožňovaly smysluplné posouzení. V konečné fázi byl proto vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, rozšířen a zahrnoval čtyři dovozce. Během období šetření kolísal podíl činnosti čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, související s dotčeným výrobkem mezi 60 % a 100 % jejich celkové podnikatelské činnosti. Čtyři spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, mimoto pořizovali v ČLR od 16 % do 100 % celkového dovozu modulů, přičemž pouze jeden z nich pořizoval výrobek pouze z dotčené země. Ziskovost čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, související s dotčeným výrobkem činila v období šetření v průměru 2,3 %.
(349)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že dopad cel na dovozce, kteří nejsou ve spojení, byl podhodnocen, jelikož neexistují bezprostřední alternativní zdroje dodávek, které by mohly nahradit čínský dovoz dotčeného výrobku, pokud budou uložena cla, a že změna zdroje dodávek je obtížná vzhledem ke skutečnosti, že se velká část výroby nachází v ČLR a že by to znamenalo značné dodatečné náklady.
(350)
V této souvislosti se připomíná, že by uložení opatření nemělo vést k vymizení dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Ze šetření vyplynulo, že možný pokles dovozu z ČLR bude mít dopad zejména na ty dovozce, kteří pořizují dotčený výrobek výhradně z ČLR, což platí pouze v případě jednoho ze čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Co se týká dopadu opatření na finanční situaci dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebylo vyloučeno, že může být negativní, byl však vyvozen závěr, že to bude do značné míry záviset na jejich schopnosti změnit zdroje dodávek nebo přenést alespoň částečně možnou vyšší cenu na odběratele. V případě hospodářských subjektů, které dovážejí výrobek rovněž z jiných zdrojů než z ČLR nebo kteří dovážejí rovněž jiné produkty než dotčený výrobek, bude negativní dopad dále omezen. Komise se proto domnívá, že ačkoli je pravděpodobný negativní dopad na dovozce dotčeného výrobku, tento dopad bude v průměru omezený.
(351)
Jeden dovozce, který není ve spojení, uvedl, že před přijetím výrobků od nového dodavatele musí vynaložit značný čas a finanční investice. V této souvislosti bylo v reakci na poskytnutí konečných informací uvedeno, že inspekčnímu týmu byly v době inspekce na místě předloženy příslušné důkazy o nutnosti dlouhého testování, které musí dovozce provést, než se rozhodne pro dodávky od určitého vývozce.
(352)
Uznává se, že navázání nového vztahu mezi dovozcem a dodavatelem může vyžadovat dodatečné náklady a čas (např. na testování výrobku). Současně se zdá, že změna dodavatelů představuje běžné riziko, které je započítáno v činnosti dovozců a které souvisí se skutečností, že se fotovoltaický trh vyvíjí, a tudíž prochází neustálými změnami (např. úpadky, spojení), což vyžaduje přechod na nové dodavatele. Mimoto lze předpokládat, že testování vyžadují rovněž nové typy modulů, které se neustále dostávají na trh (např. s novými vlastnostmi z hlediska účinnosti). V této souvislosti se zdá, že testování nového výrobku (i od téhož dodavatele) je spíše normou než neobvyklou činností. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(353)
V reakci na poskytnutí konečných informací dvě strany zopakovaly tvrzení, že nebyl náležitě zohledněn zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jedna strana tvrdila, že neposkytnutí verzí odpovědí dalších spolupracujících dovozců na dotazníky bez důvěrných údajů neumožnilo stranám provést náležité posouzení. Strana zpochybnila hodnocení Komise, pokud jde o možnost vyššího dovozu z jiných třetích zemí do Unie, což dovozcům umožní změnit dodávky, a to na základě tvrzení, že jiné třetí trhy rychle rostou. Za tímto účelem strana tvrdila, že tento předpoklad je v rozporu se závěry ve 336. bodě odůvodnění, v němž se tvrdí, že dovoz z jiných třetích zemí nebude masivní. Jiná strana pochybovala, zda Komise dodržela zásadu zákazu diskriminace, jelikož při posuzování Komisí byla výrobcům v Unii přisuzována větší důležitost než ostatním hospodářským subjektům.
(354)
Za prvé se potvrzuje, že verze odpovědí dalších spolupracujících dovozců na dotazníky bez důvěrných údajů, které byly obdrženy po vyhlášení prozatímního nařízení, byly zařazeny do spisu, do něhož mohly zúčastněné strany nahlédnout. Za druhé, mezi předpokladem, že v reakci na nižší dovoz z ČLR může vzrůst dovoz z jiných třetích zemí a že by toto zvýšení nemělo být masivní vzhledem k rostoucí poptávce po fotovoltaických zařízeních ve světě, neexistuje rozpor. Jelikož se očekává, že výrobní odvětví Unie získá zpět určitou část podílu na trhu, který předtím držely výrobky z ČLR, nelze vyloučit určitou ztrátu činnosti u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Podotýká se však, že se celková velikost fotovoltaického trhu má podle očekávání v dlouhodobém horizontu zvětšovat, jelikož na stále více místech bude dosaženo cenové parity. Rovněž je objasněno, že stejně jako ve všech šetřeních týkajících se ochrany obchodu byla situace výrobního odvětví Unie posouzena s cílem zjistit, zda mu byla dumpingovým dovozem způsobena podstatná újma, v rámci analýzy zájmu Unie však byl zájem výrobního odvětví Unie posouzen na stejném základě jako u ostatních hospodářských subjektů, včetně dovozců, kteří nejsou ve spojení. Rovněž se objasňuje, že se šetření týkající se toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma, řídí zejména ustanoveními čl. 3 odst. 5 základního nařízení, jež stanoví minimální normy pro toto šetření. Zájem Unie je analyzován pouze v případě zjištění dumpingu působícího újmu v souladu s normami stanovenými v článku 21 základního nařízení. Usuzovalo se proto, že pravděpodobný negativní dopad opatření na některé dovozce, zejména ty, kteří pořizují výrobek výhradně z ČLR, nepřevažuje nad přínosy opatření pro výrobní odvětví Unie a střednědobými a dlouhodobými přínosy pro fotovoltaický trh v Unii, které vyplývají ze spravedlivé hospodářské soutěže.
(355)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se na základě informací vztahujících se na čtyři dovozce zařazené do vzorku 233. a 234. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(356)
Po poskytnutí prozatímních informací několik stran zopakovalo tvrzení, že většina vstupů v hodnotovém řetězci v oblasti fotovoltaiky pochází z Unie a že by tato výhodná situace mohla skončit, pokud budou uložena cla, jelikož se výroba dotčeného výrobku v ČLR v důsledku cla sníží. V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že opatření mohou v tomto případě vést k jiným opatřením, která ČLR případně uloží na výrobky z Unie.
(357)
Jak je uvedeno ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, očekává se, že čínský dovoz bude trh Unie zásobovat i po zavedení cel. Různé veřejně dostupné zdroje v odvětví fotovoltaiky, například dokument EPIA „Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017“, mimoto odhadují, že k případnému snížení poptávky v Unii by mělo dojít pouze krátkodobě (v roce 2013 a 2014), jelikož v dalších letech spotřeba v Unii poroste. Jak je vyvozeno ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odstranění nekalých obchodních praktik ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pravděpodobně umožní udržitelný růst na fotovoltaickém trhu v Unii, z něhož by měly mít prospěch všechny hospodářské subjekty v Unii. Co se týká tvrzení ohledně možných odvetných opatření ze strany ČLR v reakci na opatření v daném případě, připomíná se, že ČLR může stejně jako jakýkoli jiný člen WTO využít šetření týkající se ochrany obchodu pouze v odůvodněných případech a toto šetření musí dodržovat přísná pravidla WTO. Komise tato šetření sleduje s cílem zajistit dodržování pravidel WTO. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(358)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že nižší vývoz hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce z Unie do ČLR může být nahrazen vývozem na jiné trhy, a uvedly, že cla sníží celosvětovou poptávku po výrobku.
(359)
V tomto ohledu se za prvé podotýká, že se nepředpokládá, že v důsledku cel bude čínský dovoz zcela ukončen. Informace získané v průběhu šetření mimoto neprokazují přímou souvislost mezi vývojem dovozu z ČLR na trh Unie a vývozem z ČLR na ostatní trhy. Veřejně dostupné zdroje, například dokument EPIA „Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017“, mimoto odhadují, že světový fotovoltaický trh v příštích letech poroste. Co se týká čínského trhu, existují signály, že se domácí spotřeba v ČLR značně zvýší (jak uvedla například EPIA). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se nepředpokládá, že vývoz hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce z Unie do ČLR v důsledku uložení cel pravděpodobně významně klesne.
(360)
Je třeba rovněž uvést, že pokles poptávky v Unii v letech 2013 a 2014 zmíněný ve 357. bodě odůvodnění může mít negativní dopad na hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce. To však nelze spojovat (přinejmenším nikoli z velké části) se cly, jelikož se předpokládal dlouho před uložením prozatímních opatření. Pokud jde o výrobce strojů pro odvětví fotovoltaiky z Unie (jak je rovněž uvedeno ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), kvůli existující značné rezervní kapacitě v ČLR není pravděpodobné, že by jejich vývoz do ČLR mohl významně vzrůst, a to ani v případě, že čínští vyvážející výrobci zvýší objem výroby. Z informací získaných během šetření rovněž vyplývá, že na výrobce strojů může mít dopad i čínský 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví, který předpokládá, že by do roku 2015 mělo 80 % zařízení pro výrobu článků pocházet z ČLR. Pokud je této změny dosaženo v souladu s pravidly WTO, může to dále omezit možnost výrobců v Unii soutěžit na čínském trhu. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(361)
V reakci na poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví obsahuje pouze některé obecné hlavní zásady, které nejsou závazné, jelikož se nepředpokládají žádné donucovací pravomoci, proto by se neměl považovat za známku toho, že možnost výrobců strojů v Unii soutěžit na čínském trhu bude omezená. V tomto ohledu se podotýká, že čínská vláda zařadila ve 12. pětiletém plánu odvětví fotovoltaiky mezi nejstrategičtější odvětví a rovněž vydala zvláštní plán pro solární fotovoltaické odvětví. V tomto plánu vyslovila čínská vláda podporu „špičkovým podnikům“ a „klíčovým podnikům“ a zavázala se „prosazovat provádění různých politik na podporu fotovoltaiky“ a „zajistit celkovou přípravu podpůrných politik v oblasti výrobního odvětví, financí, zdanění …“. Jelikož plán obsahuje základní směrodatné cíle, jichž má čínské výrobní odvětví dosáhnout v pětiletém období, má hluboký dopad na podnikatelské prostředí, a to jak v ČLR, tak v zemích, které s ČLR obchodují. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem existují jednoznačné náznaky, že plán omezuje svobodnou volbu čínských výrobců článků a konkurenční tlak ze strany výrobců v Unii, kteří vyrábějí zařízení vyvážené na čínský trh. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(362)
Jeden spolupracující výrobce surovin zpochybnil možnost, že by jiné trhy kompenzovaly nižší výrobu na čínském trhu, vzhledem k značné vytvořené výrobní kapacitě v ČLR, kterou by nebylo možné snadno vybudovat jinde.
(363)
Vzhledem k závěrům uvedeným výše ve 359. bodě odůvodnění je toto tvrzení zamítnuto, jelikož neexistují žádné údaje o údajně nižší výrobě na čínském trhu.
(364)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila počet zaměstnanců v odvětví na počátku výrobního řetězce, který byl uveden ve 236. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(365)
Objasňuje se, že se počet 4 200 zaměstnanců uvedený v prozatímním nařízení týkal pouze spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jako jsou výrobci vybavení a dodavatel polykrystalického křemíku, a to na základě jejich odpovědí na dotazník, a nikoli celého odvětví.
(366)
Po vyloučení destiček z definice výrobku by měli mít výrobci tohoto výrobku v Unii z uložení cel nicméně prospěch, jelikož se očekává, že výrobní odvětví Unie zvýší svou výrobu článků a modulů.
(367)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 235. a 240. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(368)
Jak je uvedeno výše ve 329. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření se uskutečnily další inspekce na místě u dvou společností připravujících projekty.
(369)
Kromě sedmi odpovědí na dotazníky poskytnutých hospodářskými subjekty navazujících na výrobní odvětví Unie, jejichž činnost přímo souvisí s obdobným výrobkem (a to společností připravujících projekty a montážních firem), jejichž analýza představovala základ pro posouzení hospodářských subjektů navazujících na hospodářské odvětví Unie v prozatímním nařízení, bylo blíže analyzováno šest dalších odpovědí na dotazníky, které byly poskytnuty v prozatímní fázi a které se nepovažovaly za dostatečně úplné (viz 241. bod odůvodnění prozatímního nařízení), jelikož obsahovaly údaje o relativním významu jejich činnosti související s fotovoltaikou v porovnání s celkovou činností.
(370)
Těmito šesti dalšími dotčenými hospodářskými subjekty byli poskytovatelé služeb v odvětví fotovoltaiky (logistika, přeprava, styk s veřejností atd.), tudíž hospodářské subjekty, jejichž činnost přímo nesouvisí s výrobkem, který je předmětem šetření. I přes určité nedostatky v odpovědích údaje uvedené v dotaznících prokazovaly, že činnost těchto hospodářských subjektů související s fotovoltaikou je v porovnání s jejich celkovou činností pouze okrajová. V období šetření představovala činnost související s fotovoltaikou přibližně pouze 5 % jejich celkového obratu a 8 % jejich celkové zaměstnanosti. Ziskovost činila v průměru přibližně 7 %. Podotýká se však, že údaje týkající se ziskovosti nebyly úplné, jelikož ne všechny hospodářské subjekty poskytly příslušné údaje.
(371)
Na základě další analýzy byl vyvozen závěr, že vzhledem k poskytnutým údajům nebude případný dopad opatření na hospodářskou situaci poskytovatelů služeb v odvětví fotovoltaiky pravděpodobně významný.
(372)
Po poskytnutí prozatímních a konečných informací zpochybnila řada stran reprezentativnost údajů hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, které se týkaly obratu, ziskovosti a zaměstnanosti a které Komise odvodila z odpovědí na dotazníky poskytnutých sedmi hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie. AFASE předložila „průzkum“, který provedla u svých členů (montážních firem) s cílem doložit, že u většiny montážních firem představuje podnikání v oblasti fotovoltaiky hlavní zdroj příjmů. AFASE rovněž tvrdila, že hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, zejména montážní firmy, dosáhnou pouze jednociferného ziskového rozpětí (na rozdíl od zjištění uvedených ve 242. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), což jim neumožní absorbovat případná cla.
(373)
Pokud jde o reprezentativnost údajů použitých v prozatímním nařízení, Komise použila všechny údaje, jež poskytly hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, které odpověděly na zvláštní dotazník, a rovněž podání AFASE, jak je objasněno výše ve 330. bodě odůvodnění.
(374)
Co se týká tvrzení, že podnikání v oblasti fotovoltaiky představuje pro montážní firmy hlavní zdroj příjmů, další analýza odpovědí na dotazník, které poskytlo sedm hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (montážní firmy a společnosti připravující projekty), potvrdila, že činnost přímo související s výrobkem, který je předmětem šetření, představuje v průměru přibližně 42 % celkové činnosti těchto hospodářských subjektů a ziskovost činí v průměru 11 %. Pokud se však vezmou v úvahu rovněž jejich ostatní činnosti (nesouvisející přímo s výrobkem, který je předmětem šetření), celkový význam významně vzroste u tří z celkem sedmi hospodářských subjektů. Příslušný poměr byl proto v období šetření v rozmezí od přibližně 45 % do 100 %. U sedmi hospodářských subjektů (montážních firem a společností připravujících projekty) by ziskovost činnosti v oblasti fotovoltaiky včetně činností, které přímo nesouvisejí s výrobkem, který je předmětem šetření, činila v průměru 9 %. Pokud jde o zaměstnanost, činnost v oblasti fotovoltaiky, včetně činností, které nesouvisejí přímo s výrobkem, který je předmětem šetření, by v období šetření u těchto sedmi hospodářských subjektů představovala přibližně 660 pracovních míst na plný úvazek. Kromě fotovoltaických projektů a zařízení působily tyto hospodářské subjekty rovněž v oblasti zařízení pro větrnou energii a výroby elektrických zařízení.
(375)
Usuzovalo se, že případný dopad opatření na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie je třeba posoudit především na základě jejich činnosti přímo spojené s výrobkem, který je předmětem šetření, jež v období šetření dosáhla ziskovosti v průměrné výši 11 %. I v případě posouzení na základě celkové činnosti v oblasti fotovoltaiky nesouvisející přímo s výrobkem, který je předmětem šetření, by však byly závěry podobné závěrům vyvozeným v prozatímní fázi, jelikož celkově se jednotlivé zohledněné faktory, a to ziskovost a možnost absorbovat část cla, významně nezmění (ziskovost se sníží z průměrných 11 % na průměrných 9 %). V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana, v jejichž prostorách Komise provedla inspekci na místě, zpochybnila reprezentativnost závěru ohledně ziskovosti montážních firem a společností připravujících projekty, která byla podle ní údajně založena pouze na jedné transakci. Toto tvrzení se zamítá, jelikož Komise vypočítala ziskovost hospodářského subjektu navazujícího na výrobní odvětví Unie na základě veškerých údajů, které hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie poskytly ve svých odpovědích na dotazník.
(376)
S ohledem na průzkum, který AFASE provedla u svých členů, se za prvé podotýká, že všechny hospodářské subjekty měly možnost přihlásit se po zahájení šetření a odpovědět na zvláštní dotazník určený pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, v němž byly požadovány informace potřebné pro posouzení dopadu cel na tyto hospodářské subjekty. Za druhé, v průzkumu nebyla uvedena totožnost montážních firem, což neumožňovalo ověřit například relevantnost a spolehlivost poskytnutých údajů. Za třetí, ačkoli se řada otázek položených v tomto průzkumu týkala schopnosti montážních firem absorbovat možná cla, v průzkumu nebyl uveden žádný odkaz na zisk, kterého tyto montážní firmy dosáhly v období šetření, chyběly tudíž důležité údaje pro vyhodnocení dopadu opatření. Z poskytnutého průzkumu nebylo proto možno odvodit smysluplné závěry.
(377)
Řada stran zpochybnila závěry uvedené ve 247. a 250. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že pracovní místa v segmentu navazujícím na výrobní odvětví Unie budou negativně ovlivněna z krátkodobého hlediska a že celkový dopad bude negativní, avšak jen v omezeném rozsahu, jelikož fotovoltaický trh v Unii má podle odhadů ve střednědobém a dlouhodobém horizontu růst. Některé strany rovněž tvrdily, že pokles poptávky postihne zejména montážní firmy, které jsou závislé na fotovoltaických zařízeních.
(378)
Možný úbytek pracovních míst v důsledku uložení cel byl blíže analyzován. Informace získané během šetření obecně potvrdily, že v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie dojde mezi rokem 2011 a 2012 k úbytku pracovních míst v důsledku snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních v Unii přibližně o 5 GW, jak bylo uvedeno již ve 246. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento úbytek pracovních míst nelze spojovat s opatřeními, jelikož je odrazem vývoje na trhu. V roce 2013 a 2014 se předpokládá další snížení poptávky, což s největší pravděpodobností povede k dalšímu úbytku pracovních míst v odvětví fotovoltaiky. Takovýto vývoj poptávky předpovídala významná výzkumná střediska, jako je EPIA, již před zahájením šetření, a úbytek pracovních míst proto nelze přičíst uložení opatření.
(379)
Výrobní odvětví Unie předložilo studii poradenské společnosti PriceWaterHouseCoopers (dále jen „PWC“) týkající se možného dopadu opatření na pracovní místa související s fotovoltaikou. Studie společnosti PWC odkazuje na dřívější studii jiné poradenské společnosti Prognos, která předpokládala vysoké úbytky pracovních míst na fotovoltaickém trhu v důsledku uložení opatření, na něž upozornila AFASE před uložením prozatímních cel a jimiž se zabýval 243. až 246. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Studie společnosti PWC kritizovala studii vyhotovenou společností Prognos a poukazovala na skutečnost, že celkový počet zaniklých pracovních míst podle odhadů společnosti Prognos překročil ve skutečnosti celkový počet stávajících pracovních míst v odvětví fotovoltaiky v Unii. Pokud jde o dopad cel na trhu Unie, společnost PWC dospěla k opačným závěrům než společnost Prognos a předpokládala čistý kladný dopad na pracovní místa v Unii a to, že přínosy převáží nad možnými negativními účinky cel (např. na poptávku). Jelikož nebyla předložena žádná nová doložená tvrzení týkající se dopadu opatření na zaměstnanost v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie, potvrzují se závěry uvedené ve 247. až 250. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(380)
AFASE tvrdila, že Komise nezveřejnila zdroj 20 % statistické odchylky vykazované u počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaného pro rok 2011, jak bylo uvedeno ve 245. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(381)
Tato 20 % statistická odchylka, která může platit směrem nahoru i dolů, vyšla najevo během inspekce na místě u EPIA. To ukazuje potíže při stanovení přesných údajů o zaměstnanosti v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie, jelikož je k dispozici jen málo zdrojů sběru údajů, které si navíc často protiřečí.
(382)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé strany tvrdily, že se analýza Komise nezabývala skutečností, že cla jen přispějí k úbytku pracovních míst v důsledku nižšího počtu fotovoltaických zařízení po roce 2011. Uvádělo se, že tato ztráta pracovních míst, zejména v navazujícím odvětví, úzce souvisí se skutečností, že montážní firmy jsou závislé na solárních zařízeních. AFASE mimoto kritizovala Komisi kvůli tomu, že nevzala náležitě v úvahu průzkum, který provedla u svých členů, a podobný průzkum, který provedla Solar Trade Association ve Spojeném království, jež tuto závislost údajně dokládají.
(383)
Co se týká toho, že se Komise údajně nezabývala dopadem cla na pracovní místa, odkazuje se na výše uvedený 377. a 379. bod odůvodnění, které se zabývají tvrzeními ohledně dopadů opatření na pracovní místa v odvětví fotovoltaiky a v nichž se uznává, že z krátkodobého hlediska mohou být kvůli opatřením skutečně negativně dotčena pracovní místa v navazujícím odvětví.
(384)
Co se týká průzkumu AFASE a Solar Trade Association ze Spojeného království, v reakci na poskytnutí konečných informací byla zveřejněna rovněž totožnost společností, které odpověděly na dotazník. Průzkumy však vykazovaly nedostatky, jelikož některé odpovědi nebyly například úplné. Analýza průzkumů ukázala následující. Pokud jde o průzkum AFASE, za prvé se podotýká, že většina z 50 montážních firem, které odpověděly na dotazník, prohlásila, že působí výhradně na fotovoltaickém trhu. Patnáct z celkem 50 montážních firem prohlásilo, že do jisté míry působí rovněž v jiných oblastech nesouvisejících s fotovoltaikou, jako je montáž v oblasti topení, elektřiny a zařízení pro větrnou energii. V případě průzkumu ve Spojeném království vykonávalo 21 z celkem 31 společností ve Spojeném království, které odpověděly na dotazník, rovněž jiné činnosti než činnosti v oblasti fotovoltaiky. Tento výsledek ukazuje, že s ohledem na téměř polovinu společností připravujících projekty a montážních firem platí zjištění uvedená ve 247. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají možnosti vykonávat jiné činnosti, jako je montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství a jiná zařízení pro energii z obnovitelných zdrojů. Uznává se však, že tato možnost může existovat v menším rozsahu, než se předpokládalo v prozatímním nařízení. Zmírňující dopad na úbytek pracovních míst může být proto méně významný, než se předpokládalo původně. Za druhé, některé hospodářské subjekty, u nichž AFASE a Solar Trade Association ve Spojeném království provedly průzkum, používají výrobky vyráběné v Unii a některé po uložení opatření plánují nákup jiných než čínských výrobků, aby zamezily růstu cen. Jejich závislost na čínském dovozu a dopad opatření budou tudíž podle očekávání omezené, jelikož tyto hospodářské subjekty mají přístup k výrobkům vyráběným v Unii.
Za třetí, odhad dopadu opatření na podnikání všech hospodářských subjektů, které se zúčastnily průzkumu, neumožňuje vyvodit spolehlivé závěry, jelikož jejich hodnocení se velmi lišilo. Některé společnosti nebyly dokonce schopny tento dopad posoudit. Za čtvrté, rovněž odpovědi na otázku ohledně počtu fotovoltaických projektů, u nichž v případě cel hrozí zrušení, byl v průzkumu ve Spojeném království v rozmezí od „ne mnoho“ po „všechny projekty“. Některé hospodářské subjekty nebyly schopny odhad provést. V obou průzkumech mimoto chyběla otázka týkající se ziskovosti hospodářských subjektů, které odpověděly na dotazník, což je důležité pro posouzení možné absorpce růstu cen (pokud k němu dojde) v důsledku cla.
(385)
Jiné strany uvedly, že montážní firmy nemohou snadno změnit své činnosti nebo přejít na jiná zařízení související s obnovitelnými zdroji energie kvůli velmi rozdílným technologiím a know-how. Pokud by byla cla uložena, podnikání by ukončily. Po poskytnutí konečných informací toto tvrzení zopakovala jedna zúčastněná strana, která uvedla, že montážní firmy investovaly značné zdroje do specializace na odvětví fotovoltaiky, jako je zvláštní odborná příprava, což prokazuje, že se zaměřují především na odvětví fotovoltaiky a že nebudou schopny přejít snadno na jiné činnosti.
(386)
Toto tvrzení nebylo dostatečně doloženo, jelikož nebylo prokázáno, jaké znalosti musí montážní firmy získat a jak obtížné a nákladné je získání těchto znalostí. Bez ohledu na to orgány potvrzují, že montážní firmy vyvinuly know-how, které je specifické pro instalaci fotovoltaických modulů. Vývoj tohoto know-how je však poměrně nový a rozšiřuje základní odborné znalosti montážních firem týkající se montáže v oblasti elektřiny a topení, instalatérství atd. Know-how se vyvíjelo rovněž v reakci na nekalé praktiky, konkrétně masivní příliv dumpingového dovozu z ČLR. Bez ohledu na specializované dovednosti zaměstnanců montážních firem je toto tvrzení nutno posoudit souběžně s analýzou uvedenou výše ve 378. a 382. bodě odůvodnění, jež se týkala situace v oblasti zaměstnanosti v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie, která může být z krátkodobého hlediska negativně ovlivněna, avšak v důsledku udržitelného obchodu povede ve střednědobém až dlouhodobém horizontu k zvýšení zaměstnanosti v montážních firmách. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(387)
Několik stran zpochybnilo tvrzení týkající se schopnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie absorbovat částečně možný růst cen, jak bylo uvedeno ve 247. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Rovněž tento argument nebyl dostatečně doložen, takže nebylo možné posoudit, nakolik je toto tvrzení pravdivé. Jak je uvedeno výše ve 374. bodě odůvodnění, ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přímo související s dotčeným výrobkem byla odhadnuta v průměru přibližně na 11 %, což dotyčným hospodářským subjektům umožňuje absorbovat alespoň částečně určitý růst cen, pokud k němu dojde. V této souvislosti se připomíná (jak bylo uvedeno výše ve 335. bodě odůvodnění), že ceny vykazují celkově klesající tendenci. Argument byl proto zamítnut.
(388)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé strany zopakovaly tvrzení ohledně vážného rizika poklesu poptávky po solárních produktech v Unii v důsledku opatření, což podle těchto stran hovoří proti uložení opatření. Jedna strana tvrdila, že solární energie v současnosti vykazuje vysokou cenovou pružnost poptávky a i omezený růst ceny solárních produktů povede k významnému snížení poptávky. Tato strana odhadla, že antidumpingové clo ve výši 30 % může poptávku dále snížit o 8 GW, zatímco clo ve výši 50 % by poptávku snížilo o 10 GW. Ve stejném duchu odkázala AFASE na studii, kterou provedl analytik trhu a která v roce 2013 rovněž předpokládá snížení poptávky až o 2 GW v důsledku 50 % cla, což je pokles v mnohem menším rozsahu.
(389)
Ačkoli během šetření předložily strany kromě výše uvedených scénářů různé další scénáře týkající se snížení poptávky, tyto neobsahovaly srovnatelné výsledky. I když nelze vyloučit, že clo může vést k snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních, vyčíslení tohoto dopadu je obtížné vzhledem k různým prvkům, které ovlivňují přitažlivost fotovoltaických zařízení v Unii (viz např. 258. bod odůvodnění prozatímního nařízení). I kdyby v krátkodobém horizontu došlo k takovémuto poklesu poptávky, očekává se, že střednědobé a dlouhodobé přínosy vyplývající ze spravedlivého obchodu převáží nad krátkodobým negativním dopadem. Sama AFASE připustila, že posouzení přímé souvislosti mezi poptávkou a clem bude možné až po uložení cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(390)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 243. a 250. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění týkající se šesti poskytovatelů služeb, u nichž činnost související s fotovoltaikou představuje pouze malý zlomek jejich celkové činnosti (viz 370. bod odůvodnění), nemění závěr uvedený ve 250. bodě odůvodnění prozatímního nařízení stejně jako jej nemění odlišení činnosti, která přímo nesouvisí s dotčeným výrobkem, u sedmi společností připravujících projekty/montážních firem, jak je uvedeno v 374. bodě odůvodnění.
6. Zájem konečných uživatelů/spotřebitelů
(391)
Po poskytnutí prozatímních informací některé strany zopakovaly tvrzení, že cla zvýší cenu dotčeného výrobku. Dojde proto k poklesu poptávky po fotovoltaických zařízeních, jelikož ta budou pro spotřebitele příliš drahá a nebudou dostatečně přitažlivá pro ostatní investory.
(392)
Jak již bylo uvedeno výše ve 335. bodě odůvodnění, ačkoli v důsledku uložení opatření může dojít k dočasnému růstu cen, celkově ceny vykazují klesající tendenci, jak potvrdila řada veřejných zdrojů. Ačkoli je obtížné vyčíslit přesně případný růst cen v důsledku opatření a následný možný pokles poptávky, připomíná se řada skutečností. Za prvé, výrobek, který je předmětem šetření, představuje 50 % celkových nákladů na fotovoltaická zařízení, a clo může být proto přinejmenším částečně absorbováno. Za druhé, soutěžení výrobního odvětví Unie s výrobci ze třetích zemí, kteří již jsou přítomni na trhu Unie, pravděpodobně udrží ceny na nízké úrovni. Výrobní odvětví Unie by současně mělo být schopno dosáhnout lepších finančních výsledků kvůli úsporám z rozsahu vyplývajícím z lepšího využití výrobních závodů a nižších výrobních nákladů. Za třetí, poptávka po fotovoltaických zařízeních souvisí nejen s výší ceny výrobku, který je předmětem šetření, nýbrž rovněž s výší zaručených výkupních cen. Předpokládá se, že při současné nízké úrovni poptávky v porovnání s rokem 2011 a obdobím šetření by se zaručené výkupní ceny neměly snižovat stejně rychle jako v posuzovaném období, což umožní pokračující investice do fotovoltaických projektů. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(393)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana výše uvedené odůvodnění zpochybnila. Tato strana tvrdila, že trend klesajících cen nelze po uložení opatření udržet. Tato strana připomenula, že opatření představují velmi významné zvýšení nákladů, které nemůže být v plné výši vyrovnáno snížením nákladů nebo dovozem z jiných třetích zemí. Mimoto zopakovala, že výrobní odvětví Unie nebude moci uskutečnit nové investice do výrobních závodů a strojů a hospodářské subjekty navazující na hospodářské odvětví Unie mohou absorbovat jen malou část, dosahuje-li jejich zisk 11 %. Mimoto neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly, že růst cen mohou vyrovnat zaručené výkupní ceny.
(394)
Připomíná se, že se v rozporu s tímto tvrzením neočekává, že růst cen vyplývající z opatření může být plně vyrovnán, nýbrž to, že je možné dočasné zvýšení cen po uložení opatření (viz 247. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Tento růst cen může vyplývat z rozdílu mezi čínskými dumpingovými cenami a cenami jiných než čínských výrobků. Informace získané během šetření však umožňují tvrdit, že případný růst cen může být částečně absorbován řadou faktorů, a to vzhledem k ziskům v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie ve výši 11 %. Co se týká tvrzení, že neexistují žádné důkazy, které naznačují, že by zaručené výkupní ceny mohly vyrovnat růst cen, lze přiměřeně předpokládat, že zaručené výkupní ceny budou postupem času upraveny v souladu s vývojem cen u projektů.
(395)
Jedna strana uvedla, že od března 2013 vzrostly ceny modulů v Evropě o 20 % a že od roku 2013 existuje značný nedostatek zásob. Toto tvrzení nebylo doloženo, přičemž naopak veřejné zdroje informací ve skutečnosti potvrzují poměrně stálé ceny ve druhém čtvrtletí roku 2013. I kdyby byly tyto informace pravdivé, odrážely by pouze skutečnost, že po zavedení celní evidence dovozu bylo zohledněno riziko možného antidumpingového cla. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(396)
Jiná strana tvrdila, že fotovoltaické projekty nezajistí pro investora návratnost, pokud nebude snižování zaručených výkupních cen odpovídat klesajícím nákladům na projekt, včetně ceny modulů, jelikož ty představují významnou část nákladů daného projektu. Za tímto účelem bylo uvedeno, že cla zpochybní životaschopnost mnoha fotovoltaických projektů, jelikož zvýší cenu.
(397)
Jak bylo uvedeno ve 335. bodě odůvodnění výše, ceny článků a modulů vykazují celkově klesající tendenci. Význam zaručených výkupních cen na trhu se snižuje, jelikož v řadě regionů bude pravděpodobně dosaženo cenové parity. Z těchto důvodů bylo tvrzení, že by cena fotovoltaických modulů mohla mít negativní dopad na fotovoltaické projekty, včetně otázky jejich životaschopnosti, zamítnuto.
(398)
Jedna zúčastněná strana poskytla interní model s cílem prokázat, že by v případě uložení cel byla životaschopnost mnoha fotovoltaických projektů ohrožena.
(399)
Tento model neumožňoval náležité vyčíslení, nakolik by se v případě vyšších cen článků a modulů mohla snížit přitažlivost investic do fotovoltaických zařízení (např. návratnost investic). Předpoklad, že by případné clo bylo zcela přeneseno na konečné uživatele nebo spotřebitele, který byl použit v uvedeném modelu, však vzhledem ke stávajícím ziskovým rozpětím hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie není pravděpodobný. Investiční rozhodnutí není mimoto založeno vždy pouze na ceně modulů, nýbrž závisí rovněž na mnoha jiných faktorech, včetně mimo jiné existence celkově příznivého rámce pro fotovoltaická zařízení v dané zemi, úrovně podpory resp. ceny elektřiny (v případě cenové parity). Tyto dodatečné faktory nejsou jako takové závislé na clu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(400)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 252. a 254. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Jiné argumenty
(401)
Po poskytnutí prozatímních informací bylo zopakováno tvrzení, že výrobní odvětví Unie není schopné zásobovat trh Unie a že trh Unie může zásobovat pouze ČLR.
(402)
Tímto tvrzením se zabýval 256. bod odůvodnění prozatímního nařízení. I v případě přijetí konzervativnějšího předpokladu ohledně výrobní kapacity Unie (viz 183. bod odůvodnění výše) by společná rezervní kapacita Unie a třetích zemí postačovala k doplnění možného poklesu čínského dovozu v krátkodobém horizontu. Ve střednědobém horizontu lze přiměřeně očekávat, že výrobní odvětví Unie rozšíří svou výrobní kapacitu, aby mohlo uspokojit poptávku, což mu umožní dosáhnout úspor z rozsahu, a to zase povede k dalšímu snižování cen. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(403)
Některé strany zopakovaly tvrzení týkající se problémů dosáhnout cílů Komise v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, které jsou stanoveny pro rok 2020, pokud budou uložena cla. Tímto tvrzením se zabývalo již prozatímní nařízení (257. až 259. bod odůvodnění), proto vzhledem k neexistenci dalších informací se potvrzuje 257. a 259. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(404)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje hodnocení uvedené ve 260. a 261. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(405)
Neexistují proto přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(406)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(407)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(408)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zpochybnila 10 % ziskové rozpětí použité k výpočtu úrovně pro odstranění újmy a tvrdila, že je pro toto výrobní odvětví za současné situace na trhu příliš vysoké a že bylo použito pro moduly i pro články. Podotýká se, že právním kritériem pro stanovení zisku před zdaněním za účelem výpočtu úrovně pro odstranění újmy je to, zda by tohoto zisku mohlo dané výrobní odvětví přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingu. V souladu s judikaturou Tribunálu je takovýmto ziskem zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, tj. před nárůstem dumpingového dovozu. Cílový zisk byl proto upraven na 8 %, a to na základě váženého průměru zisku, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo u modulů a článků v roce 2009 a 2010, kdy bylo ziskové.
(409)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že by se jako úroveň ziskovosti, kterou mohlo výrobní odvětví Unie přiměřeně dosáhnout bez dumpingu, měla použít ziskovost v roce 2010, a nikoli průměrné ziskové rozpětí za roky 2009 a 2010. V této souvislosti se tvrdilo, že ziskovost v roce 2009 byla nedostatečná a situace v těchto dvou letech se jednoznačně lišila, zejména vzhledem k vývoji spotřeby v roce 2010, která v uvedeném roce účinky dumpingu zmírnila. V tomto ohledu je třeba uvést, že při stanovování úrovně pro odstranění újmy není důležité, zda bylo průměrné ziskové rozpětí dosažené výrobním odvětvím Unie „dostatečné“. Jak je uvedeno ve 264. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň pro odstranění újmy by měla být založena na zisku, jehož lze přiměřeně dosáhnout bez dumpingového dovozu. V souladu s běžnou praxí orgány při šetření usuzují, že této úrovně bylo dosaženo na počátku posuzovaného období. Jelikož v tomto případě zaznamenalo výrobní odvětví Unie u prodeje článků ztráty již na počátku posuzovaného období v roce 2009, nebyla tato metodika vhodná a považovalo se za spolehlivější vycházet při stanovení úrovně pro odstranění újmy z průměrného ziskového rozpětí v prvním a druhém roce posuzovaného období. V této souvislosti se rovněž usuzovalo, že není podstatné, že se situace v těchto dvou letech lišila.
(410)
Jiná zúčastněná strana zopakovala, že by pro moduly a články měl být stanoven rozdílný cílový zisk, jelikož ziskovost u těchto typů výrobků vykazovala v posuzovaném období rozdílnou tendenci. Ačkoli ukazatele byly pro každý typ výrobku uvedeny zvlášť, závěry vyvozené pro každý ukazatel se vztahují na celý výrobek, který je předmětem šetření. Připomíná se rovněž, že moduly a články představují jediný výrobek, a proto dumpingová rozpětí a úroveň pro odstranění újmy byly stanoveny na tomto základě.
(411)
Na vypočítaná rozpětí újmy měly mimoto dopad náklady po dovozu u revidovaného vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení (jenž byl pozměněn z důvodů objasněných ve 21. bodě odůvodnění). Všechna rozpětí cenového podbízení byla ovlivněna opravou cen CIF, vyloučením destiček a novým cílovým ziskem.
(412)
Jedna strana tvrdila, že se prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku zaměřoval na dražší segment trhu, jako je segment zařízení pro obytné budovy/malých komerčních zařízení, který přitahoval vyšší zaručené výkupní ceny, a navrhla, aby byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie odpovídajícím způsobem upraveny. Je třeba podotknout, že by toto tvrzení nemělo být pro výpočet rozpětí újmy rozhodující, jelikož šetření prokázalo, že výrobci v Unii nebyli ziskoví.
(413)
Jelikož s ohledem na úroveň pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se metodika popsaná ve 263. až 266. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(414)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie se v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení usuzuje, že by na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházejících nebo odesílaných z ČLR měla být uložena konečná antidumpingová opatření, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V daném případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(415)
Podotýká se, že souběžně s antidumpingovým řízením probíhalo antisubvenční řízení. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečná subvenční rozpětí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, se považuje za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni stanovených konečných subvenčních rozpětí a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy. Na základě výše uvedených skutečností je celní sazba, která budou uložena, stanovena takto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Dumpingo-vé rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Vyrovná-vací clo
Anti-dumpingové clo
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi SunShine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013 (18)) (příloha I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013 (příloha II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Všechny ostatní společnosti
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(417)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že vážené průměrné clo pro společnosti uvedené v příloze I a příloze II je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož je údajně založeno na váženém průměru cel vypočítaných zvlášť pro vyvážející výrobce článků a modulů zařazené do vzorku. Toto hodnocení však není správné. Pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byla vypočítána jednotná celní sazba pro jejich veškerý vývoz dotčeného výrobku - a většina vyvážejících výrobců vyvážela články i moduly. Hodnocení, že cla byla vypočítána zvlášť pro vyvážející výrobce článků a modulů, proto není správné, a toto tvrzení nelze uznat.
(418)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(419)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(420)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I a příloze II tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(421)
Opatření se ukládají proto, aby bylo výrobcům v Unii umožněno překonat účinky dumpingu působícího újmu. Pokud by nastala počáteční nerovnováha mezi možným prospěchem pro výrobce v Unii a náklady pro ostatní hospodářské subjekty v Unii, mohla by být vyrovnána tím, že se zvýší a/nebo znovu zahájí výroba v Unii.
(422)
Předpokládaný scénář týkající se vyšší výroby v Unii však nemusí být v souladu s vývojem na tomto nestabilním trhu. Jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, spotřeba modulů v Unii mezi rokem 2009 a 2011 vzrostla o 264 % a během šestiměsíčního období mezi rokem 2011 a obdobím šetření se snížila o 43 procentních bodů. Tato nestabilita je ještě patrnější při srovnání období od roku 2006 do roku 2011, kdy spotřeba modulů v Unii vzrostla z méně než 1 GW na téměř 20 GW, což představuje nárůst okolo 2 000 %, a to za pouhých pět let. Předpokládá se, že tato nestabilita bude pokračovat, a odhady zveřejněné obchodními sdruženími ukazují rozdíly mezi různými scénáři ve výši 100 % a více i ve střednědobém horizontu, tj. pro roky 2014-2015.
(423)
Za těchto výjimečných podmínek se tedy považuje za vhodné omezit dobu trvání opatření pouze na dva roky.
(424)
Tato doba by měla být pro výrobce v Unii dostatečná na to, aby zvýšili a/nebo znovu zahájili výrobu, aniž by současně vážně ohrozila situaci ostatních hospodářských subjektů v Unii. Má se za to, že dvouleté období bude nejvhodnější pro analýzu toho, zda v důsledku uložení opatření skutečně došlo k zvýšení výroby v Evropě, a tím byly vyváženy negativní dopady na ostatní hospodářské subjekty v Unii.
(425)
Po poskytnutí konečných informací jeden výrobce v Unii uvedl, že doba trvání omezená na dva roky je příliš krátká na to, aby bylo možno překonat způsobenou újmu. Mimoto se uvádělo, že dvouletá doba trvání výrobcům v Unii neumožní předložit obchodní plány pro tento a příští hospodářský rok. V této souvislosti se uvádí, že opatření potrvají do prosince 2015, což by mělo postačovat, aby výrobci v Unii předložili obchodní plány do roku 2015.
(426)
Výrobce v Unii mimoto nezpochybnil důvody pro omezení doby trvání na dva roky, zejména nestabilitu trhu. Výrobce dokonce výslovně ocenil přezkum v případě, že opatření bude nutné změnit kvůli změněné situaci na trhu. Jelikož pravděpodobnost změny tržních podmínek během dvou let je na tomto nestabilním trhu vysoká, považovalo se za vhodné omezit opatření zpočátku na dva roky.
(427)
Po poskytnutí konečných informací žadatel uvedl, že dvouleté období nepostačuje pro investice do výroby, a odkázal na 424. bod odůvodnění. Kvůli značné rezervní kapacitě výrobního odvětví Unie lze zvýšení výroby dosáhnout lepším využitím stávajících výrobních kapacit, což by mělo být možné bez významných dodatečných investic.
(428)
Žadatel rovněž uvedl, že uložení konečného antidumpingového cla na dobu dvou let nepostačuje k tomu, aby mohlo výrobní odvětví Unie překonat účinky předchozího dumpingu. Uložení antidumpingového cla však nemůže pohlížet pouze na zájmy samotného výrobního odvětví Unie, nýbrž musí možný přínos pro výrobce v Unii porovnat s náklady pro ostatní hospodářské subjekty v Unii. Na tomto základě je rozhodnutí omezit opatření na dva roky zachováno.
(429)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházejících nebo odesílaných z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(430)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Zpětná působnost
(431)
Pokud jde o možné uplatňování antidumpingových opatření se zpětnou působností, je třeba posoudit kritéria stanovená v čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Podle čl. 10 odst. 4 písm. b) je jedním z hlavních kritérií, které musí být splněno, „podstatné zvýšení vývozu“, a to „vedle výše vývozu, která způsobila újmu během šetřeného období“.
(432)
Srovnání průměrného měsíčního dovozu (19) modulů a článků s průměrným měsíčním dovozem za období celní evidence (březen 2013-červen 2013) ukazuje prudký pokles objemu dovozu po období šetření. Jak je uvedeno ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrné měsíční dovážené množství čínských modulů a článků činilo v období šetření 1 250 MW (20). Pro srovnání, během období celní evidence byl průměrný měsíční objem dovozu čínských modulů a článků přibližně pouze poloviční.
(433)
Vzhledem k nestabilní povaze trhu by podstatné zvýšení vývozu mohlo být alternativně posouzeno v relativním vyjádření namísto absolutního vyjádření. Za účelem posouzení, zda došlo k podstatnému zvýšení dovozu v relativním vyjádření, je třeba srovnat objemy dovozu se spotřebou na trhu Unie, tj. spotřeba by se musela snižovat podstatně rychlejším tempem než čínský dovoz. Jelikož objem dovozu čínských modulů a článků v období celní evidence byl v porovnání s objemem během období šetření pouze poloviční, musel by být pokles spotřeby podstatně vyšší než 50 %. Ačkoli přesné údaje o spotřebě v období celní evidence nejsou k dispozici, neexistují žádné signály, že by se spotřeba snížila o více než 50 %.
(434)
Z výše uvedených důvodů není kritérium týkající se podstatného zvýšení dovozu splněno. Vyvozuje se proto závěr, že konečné antidumpingové clo nebude uloženo se zpětnou platností přede dnem použitelnosti prozatímních opatření.
H. PODOBA OPATŘENÍ
(435)
Po přijetí prozatímních antidumpingových opatření nabídla skupina spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně společností ve spojení v ČLR a v Evropské unii, spolu s CCCME společný cenový závazek podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Nabídku závazku podpořily rovněž čínské orgány.
(436)
Komise nabídku přezkoumala a rozhodnutím 2013/423/EU nabídku závazku přijala. Jak bylo uvedeno ve 3., 4. a 7. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, s cílem posoudit, zda cenový závazek odstraňuje škodlivé účinky dumpingu, analyzovala Komise změněné podmínky na trhu, které jsou trvalé povahy a které se týkaly mimo jiné stávajících vývozních cen a úrovně pro odstranění újmy, s ohledem na niž bylo zjištěno, že je nižší než úroveň dumpingu.
(437)
Po přijetí rozhodnutí 2013/423/EU vyvážející výrobci společně s CCCME předložili oznámení týkající se změny původní nabídky závazku. Požádali o revizi závazku tak, aby se zohlednilo vyloučení destiček z definice výrobku, jak bylo popsáno v 31. a 72. bodě odůvodnění. Ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení mimoto požádala řada dalších vývozců o zařazení do závazku.
(438)
Prováděcím rozhodnutím 2013/707/EU potvrdila Komise s ohledem na konečná cla přijetí závazku, který nabídli vývozci uvedení v příloze zmíněného rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže jsou v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články),
-
moduly nebo panely s výstupním stejnosměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013) (příloha I)
41,3 %
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013 (příloha II)
36,2 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (období šetření) nevyvážel zboží popsané v odstavci 1 do Unie,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Čínské lidové republice, na něž se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může být odstavec 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na nějž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 41,3 %.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 513/2013 na dovoz destiček (tloušťka destiček nepřesahuje 400 mikrometrů) a modulů nebo panelů s výstupním stejnoměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určených výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon, pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 513/2013 na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501231200281, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže jsou v tranzitu ve smyslu článku V GATT, se vybírají s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečnou sazbu antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
1. Dovoz, pro nějž bylo předloženo prohlášení k propuštění do volného oběhu v případě výrobků v současnosti kódu KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud:
a)
společnost uvedená v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU vyrobila, dodala a fakturovala výše uvedené výrobky přímo nebo prostřednictvím své společnosti ve spojení, která je rovněž uvedena v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, buď svým společnostem ve spojení v Unii, které působí jako dovozci a propouštějí zboží do volného oběhu v Unii, nebo prvnímu nezávislému odběrateli, který působí jako dovozce a propouští zboží do volného oběhu v Unii, a
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze III tohoto nařízení a
c)
k tomuto dovozu je přiloženo osvědčení o vývozním závazku podle přílohy IV tohoto nařízení a
d)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci; nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 4
Společnosti, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, a s výhradou určitých podmínek v ní uvedených, vystaví faktury rovněž u transakcí, které nejsou osvobozeny od antidumpingového cla. Tato faktura je obchodní faktura obsahující alespoň údaje uvedené v příloze V tohoto nařízení.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 7. prosince 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1238/2013
tat-2 ta’ Diċembru 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli) li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 9(4) u 14(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea, wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri Provviżorji
(1)
Il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”), permezz tar-Regolament (UE) Nru 513/2013 (2) (“ir-Regolament provviżorju”), imponiet dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-PRC” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
L-investigazzjoni tnediet wara lment ippreżentat fil-25 ta' Lulju 2012 minn EU ProSun (“l-ilmentatur”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw iktar minn 25 % tal-produzzjoni kollha tal-Unjoni ta' moduli fotovoltajċi (“PV”) tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin. L-ilment kien fih evidenza prima facie ta' dumping tat-tali prodott u ta' dannu materjali li rriżulta minnu, li tqieset biżżejjed biex tiġġustifika t-tnedija ta' investigazzjoni.
2. Reġistrazzjoni
(3)
Kif intqal fil-premessa (3) tar-Regolament provviżorju, wara talba mill-ilmentatur appoġġjata mill-evidenza meħtieġa, fl-1 ta' Marzu 2013 il-Kummissjoni adottat ir-Regolament (UE) Nru 182/2013 (3) li jagħmel dawn l-importazzjonijiet ta' moduli PV tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli u wejfers) li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina soġġetti għar-reġistrazzjoni mis-6 ta' Marzu 2013. Ir-Regolament provviżorju waqqaf ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet għall-fini tal-investigazzjoni antidumping b'konformità mal-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku peress li dazju antidumping provviżorju pprovda protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(4)
Uħud mill-partijiet interessati qalu li d-deċiżjoni għar-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet ma kellhiex bażi, peress li l-kundizzjonijiet ma kinux issodisfati skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku. Madankollu, dawn id-dikjarazzjonijiet ma kinux sostanzjati jew ibbażati fuq evidenza fattwali. Fiż-żmien li ttieħdet id-deċiżjoni biex jiġu rreġistrati l-importazzjonijiet, il-Kummissjoni kellha biżżejjed evidenza prima facie li tiġġustifika l-bżonn li jiġu rreġistrati l-importazzjonijiet, b'mod partikolari żieda qawwija kemm f'termini ta' importazzjonijiet assoluti kif ukoll f'temini ta' sehem mis-suq. Għaldaqstant, id-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward kellhom jiġu rrifjutati.
3. Aċċettazzjoni ta' Impenn fir-rigward tad-dazji provviżorji
(5)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/423/UE (4), il-Kummissjoni kienet aċċettat impenn offrut mill-produtturi esportaturi flimkien mal-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni ta' Makkinarju u Prodotti Elettroniċi ('CCCME').
4. Proċedura Sussegwenti
(6)
Wara d-divulgazzjoni tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie deċiż li jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji (“id-divulgazzjoni provviżorja”), il-Gvern taċ-Ċina ('GOC') u bosta partijiet interessati għamlu sottomissjonijiet bil-miktub li fihom iddikjaraw il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li talbu hekk ingħataw l-opportunità li jinstemgħu. L-Assoċjazzjoni għall-Enerġija Solari Affordabbli (“AFASE”), li tirrappreżenta importaturi, operaturi downstream u upstream u importatur minnhom talbu u ngħataw smigħ fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta tad-Direttorat Ġenerali għall-Kummerċ.
(7)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li qieset neċessarja għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti orali u miktuba ppreżentati mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u, fejn kien xieraq, is-sejbiet provviżorji ġew modifikati kif xieraq.
(8)
Barra minn hekk, saru żjariet ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(i)
Operaturi downstream
-
Jayme de la Costa, Pedroso, il-Portugall
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Spanja
(ii)
Konsulent indipendenti
-
Europressedienst, Bonn, il-Ġermanja
(9)
L-AFASE xeħtet dubju fuq il-bażi legali għaż-żjara mwettqa fil-bini ta' Europressedienst, peress li din mhijiex parti interessata f'din l-investigazzjoni u b'hekk ma taqax taħt l-Artikolu 16 tar-Regolament bażiku. Europressedienst, kif intqal fil-premessi (99) u (120) tar-Regolament provviżorju pprovdiet informazzjoni dwar indikaturi makroekonomiċi. Huwa ċċarat li l-Kummissjoni wettqet verifika fuq il-post fil-bini ta' Europressedienst għall-fini tal-prinċipiju ta' amministrazzjoni tajba biex tivverifika l-affidabbiltà u l-korrettezza tad-dejta li fuqha bbażat is-sejbiet tagħha l-Kummissjoni.
(10)
Il-GOC tenna d-dikjarazzjoni li d-drittijiet ta' difiża tiegħu fir-rigward tal-aċċess għall-fajls miftuħin għal spezzjoni mill-partijiet interessati nkisru għaliex (i) kien hemm informazzjoni nieqsa mill-fajls mhux kunfidenzjali mingħajr ma ntweriet “kawża ġusta” jew mingħajr ma ġew ipprovduti sommarji dettaljati biżżejjed, jew b'mod eċċezzjonali, ir-raġunijiet għan-nuqqas milli jiġi pprovdut is-sommarju mhux kunfidenzjali, (ii) il-verżjoni mhux kunfidenzjali ta' tweġiba sħiħa għall-kwestjonarju ta' produttur tal-Unjoni kienet nieqsa u (iii) id-dewmien biex jitqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-partijiet interessati l-verżjonijiet mhux kunfidenzjali tat-tweġibiet għall-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni kien eċċessiv.
(11)
(i) Rigward id-dikjazzjoni li l-informazzjoni kienet nieqsa mill-fajl miftuħ, il-parti interessata ma speċifikatx għal liema informazzjoni kienet qed tirreferi. (ii) Id-dikjarazzjoni tagħha li l-verżjoni mhux kunfidenzjali ta' tweġiba sħiħa għall-kwestjonarji ma tqegħditx għad-dispożizzjoni ma kinitx korretta. (iii) Rigward id-dewmien fit-tqegħid għad-dispożizzjoni tat-tweġibiet mhux kunfidenzjali tal-kwestjonarji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, ġie spjegat lill-parti kkonċernata li l-kwestjonarji żdiedu biss mal-fajl mhux kunfidenzjali wara li ġiet vverifikata l-kompletezza u r-raġonevolezza tas-sommarji tagħhom. Sabiex ikun żgurat id-dritt ta' anonimità tal-produtturi tal-Unjoni, ġie żgurat ukoll li l-verżjonijiet mhux kunfidenzjali tal-kwestjonarji tabilħaqq ma kinux jikxfu l-identità tal-produttur tal-Unjoni kkonċernat. Għalhekk, f'ċerti każijiet, il-verżjonijiet mhux kunfidenzjali kellhom jiġu kkoreġuti kif xieraq mill-parti li ssottomettihom qabel setgħu jitqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-partijiet interessati oħrajn.
(12)
Fi kwalunkwe każ, tqies li dan bl-ebda mod ma affettwa d-drittijiet ta' difiża tal-partijiet interessati. Il-Kummissjoni tat lill-partijiet interessati kollha l-opportunità jwieġbu għall-informazzjoni inkluża fil-fajl miftuħ għal spezzjoni fil-ħin sabiex il-kummenti tagħhom ikunu jistgħu jiġu kkunsidrati, meta sostanzjati u ġġustifikati qabel ma saret kwalunkwe konklużjoni fl-investigazzjoni. Il-parti interessata kellha kull opportunità tikkummenta fuq il-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun anki wara d-divulgazzjoni provviżorja u finali. Għaldaqstant, anki jekk id-divulgazzjonijiet u l-aċċess għall-fajl miftuħ għal spezzjoni mill-partijiet interessati huma bbażati fuq dispożizzjonijiet legali differenti, ta' min jinnota li kien hemm bosta opportunitajiet sabiex il-partijiet interessati jikkummenaw fuq l-informazzjoni kollha li tqiegħed għad-dispożizzjoni minn kwalunkwe parti għall-investigazzjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(13)
Il-partijiet interessati kollha kienu informati dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien hemm l-intenzjoni li tiġi rakkomandata l-impożizzjoni ta' dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u komponenti ewlenin (jiġifieri ċelloli) li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-ġbir definittiv tal-ammonti permezz ta' dazju provviżorju (“id-divulgazzjoni finali”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li matulu setgħu jagħmlu kummenti dwar id-divulgazzjoni finali.
(14)
Il-kummenti sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu, fejn xierqa.
5. Aċċettazzjoni ta' impenn fid-dawl ta' dazji definittivi
(15)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-Kummissjoni rċiviet offerta emendata għal impenn mill-produtturi esportaturi flimkien mas-CCCME, li tkopri wkoll l-investigazzjoni antisussidji parallela. Permezz tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni 2013/707/UE (5) ta' tal-4 ta' Diċembru 2013 li tikkonferma l-aċċettazzjoni ta' impenn offrut b'rabta mal-proċedimenti ta' anti-dumping u antisussidji li jikkonċernaw l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi bis-silikon kristallin u l-komponenti ewlenin (jiġifieri ċ-ċelloli) li joriġinaw jew jintbagħtu mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għall-perjodu ta' applikazzjoni ta' miżuri definittivi, il-Kummissjoni kkonfermat li qed taċċetta dak l-impenn.
6. Partijiet ikkonċernati mill-proċediment
(a) Kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(16)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, uħud mill-partijiet interessati tennew l-argument li użu żejjed ta' kunfidenzjalità impedixxihom milli jikkummentaw fuq l-għażla tal-kampjun ta' produtturi tal-Unjoni u b'hekk, anki mill-eżerċizzju xieraq tad-drittijiet ta' difiża tagħhom. Il-Kummissjoni diġà indirizzat din il-kwistjoni fil-premessa (9) tar-Regolament provviżorju. Peress li f'dan ir-rigward ma kienet ippreżentata l-ebda informazzjoni ġdida, il-konklużjonijiet fil-premessa (9) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(17)
Il-GOC tenna d-dikjarazzjoni tiegħu li l-użu tal-kunfidenzjalità tal-ismijiet tal-ilmentaturi u l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mhuwiex iġġustifikat. Kif diġà ġie ddikjarat fil-premessa (9) għar-Regolament provviżorju, il-produtturi tal-Unjoni talbu li l-ismijiet tagħhom jinżammu kunfidenzjali minħabba r-riskju ta' ritaljazzjoni. Il-Kummissjoni qieset li dawn it-talbiet kienu sostanzjati biżżejjed biex jintlaqgħu. L-informazzjoni li ġiet ipprovduta lill-Kummissjoni sabiex tissostanzja r-riskju ta' ritaljazzjoni ma tistax tiġi ddivulgata lil partijiet terzi, għaliex b'hekk id-divulgazzjoni tkun qed tmur kontra l-iskop tat-talba ta' kunfidenzjalità. Barra minn hekk, f'każ fejn, kif irrapportat mill-GOC, produttur tal-Unjoni reġa' evalwa l-pożizzjoni tiegħu u kixef l-identità tiegħu billi ppreżenta applikazzjoni għal kawża fil-Qorti kontra r-Regolament provviżorju, ma għadx hemm raġuni biex tiġi ddivulgata l-informazzjoni li fuq il-bażi tagħha ngħatat l-anonimità, peress li l-identità nkixfet.
(18)
Minbarra d-divulgazzjoni provviżorja, parti interessata minnhom tenniet li l-informazzjoni li fuqha kien ibbażat il-kampjun ma kinitx affidabbli, iżda, madankollu, ma tatx xi evidenza ġdida f'dan ir-rigward. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet irrifjutata.
(19)
Wara d-divulgazzjoni finali, is-CCCME tenniet l-argumenti tagħha dwar il-metodu użat għall-għażla tal-kampjun provviżorju tal-produtturi tal-Unjoni. B'mod partikolari ddikjarat li l-Istituzzjonijiet ma qisux 120 produttur. Il-Kummissjoni diġà indirizzat din il-kwistjoni fil-premessa (9) tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, l-Istituzzjonijiet ivverifikaw l-attivitajiet tal-kumpaniji li jidhru f'dik il-lista. Instab li dik il-lista tinkludi l-aktar installaturi, distributuri, importaturi relatati u produttur esportatur fiċ-Ċina, it-Tajwan u l-Indja. Għaldaqstant, il-lista ma kinitx adattata biex turi li l-Istituzzjonijiet qabżu għadd notevoli ta' produtturi tal-Unjoni. Barra minn hekk, is-CCCME ma kkontestatx il-produzzjoni totali tal-Unjoni billi pprovdiet ċifri oħrajn, u lanqas ma ressqet xi evidenza li r-rappreżentattività tal-kampjun setgħet kienet affetwata, peress li l-ebda wieħed mill-produtturi addizzjonali allegati tal-Unjoni ma kienu jintgħażlu fil-kampjun, lanqas li kieku l-Kummissjoni kienet taf bihom.
(20)
Wara l-esklużjoni tal-wajfers mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, u għalhekk mill-ambitu ta' din l-investigazzjoni kif imsemmi fil-premessa (32) aktar 'l isfel, il-kampjun finali kien jikkonsisti fi tmien produtturi tal-Unjoni. Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn fir-rigward tal-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni, is-sejbiet fil-premessi (7) sa (10) għar-Regolament provviżorju huma għalhekk ikkonfermati, kif emendat hawn fuq.
(b) Kampjunar ta' importaturi mhux relatati
(21)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, kif intqal fil-premessa (12) tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni kkuntattjat lil importaturi oħrajn li diġà kkooperaw fl-investigazzjoni fl-istadju inizjali billi pprovdew informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott li qiegħed jiġi investigat matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kif speċifikat fl-Avviż ta' Bidu. L-iskop kien li jiġi ddeterminat jekk id-daqs tal-kampjun ta' importaturi mhux relatati setax jiżdied. Sitt kumpaniji, li jikkwalifikaw bħala importaturi mhux relatati fin-negozju tal-prodott ikkonċernat (jiġifieri xiri u bejgħ mill-ġdid tiegħu), għarrfu bil-preżenza tagħhom u kienu lesti jikkooperaw iktar fl-investigazzjoni. Minn dawn is-sitta, ħamsa wieġbu sad-data tal-iskadenza. Mill-ħames tweġibiet li daħlu, tlieta biss kienu kompluti biżżejjed u ppermettew li ssir valutazzjoni valida. Fuq din il-bażi, il-kampjun tal-importaturi mhux relatati tkabbar u kien fih erba' importaturi għal moduli, li jirrappreżentaw madwar 2 % - 5 % tal-importazzjonijiet totali mill-pajjiż ikkonċernat. Minħabba l-istruttura tal-importaturi mhux relatati, li fil-parti l-kbira kienu kumpaniji żgħar u ta' daqs medju, ma kienx possibbli li jinkiseb kampjun li jirrappreżenta sehem ikbar, minħabba r-riżorsi limitati għad-dispożizzjoni tal-Istituzzjonijiet.
(22)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor fir-rigward tal-kampjunar tal-importaturi mhux relatati, il-premessi (11) u (12) għar-Regolament provviżorju, kif emendati hawn fuq huma kkonfermati.
(c) Kampjunar tal-produtturi esportaturi
(23)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, għadd ta' kumpaniji mhux fil-kampjun issottomettew kummenti li argumentaw li s-sitwazzjoni tagħhom hija differenti mill-kumpaniji fil-kampjun. Argumentaw li, b'hekk, għandhom jibbenefikaw minn rata ta' dazju individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku. Madankollu, minħabba n-numru kbir ta' kumpanija li kkooperaw (spiss gruppi ta' kumpaniji), ma kienx possibbli li jiġu investigati l-kumpaniji kollha b'mod individwali. Għaldaqstant, skont l-Artikolu 9(6), dawn il-kumpaniji huma soġġetti għad-dazju medju peżat tal-kumpaniji fil-kampjun.
(24)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor fir-rigward tal-kampjunar tal-produtturi esportaturi, il-premessi (13) u (14) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7. Perjodu ta' investigazzjoni u perjodu kkunsidrat
(25)
Kif stabbilit fil-premessa (19) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu bejn l-1 ta' Lulju 2011 sat-30 ta' Ġunju 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “IP”). L-analiżi tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu bejn l-2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Introduzzjoni
(26)
Kif stabbilit fil-premessi (20) sa (49) għar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat kif iddefinit b'mod provviżorju huwa l-moduli jew il-pannelli PV tas-siliċju kristallin u ċelloli u wejfers tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin, li joriġinaw jew jintbagħtu mill-PRC. Iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru. Bħalissa dan il-prodott jaqa' fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90 (“il-prodott ikkonċernat”).
(27)
It-tipi ta' prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli, li huma portabbli u li jfornu elettriku fl-apparati jew jiċċarġaw batteriji;
-
prodotti PV b'rita rqiqa;
-
prodotti PV tas-siliċju kristallin li huma integrati b'mod permanenti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi tkun xi ħaġa oħra minbarra ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola/i PV integrata/i tas-siliċju kristallin.
2. Dikjarazzjonijiet dwar l-ambitu tal-prodotti
2.1. Esklużjoni ta' wejfers
(28)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, il-partijiet interessati talbu sabiex il-wejfers jitneħħew mill-ambitu tal-prodotti peress li l-wejfers ma jaqsmux l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi bħaċ-ċelloli u l-moduli. Minbarra l-argumenti mressqa fl-istadju provviżorju, tressqu żewġ argumenti oħrajn f'dan ir-rigward wara d-divulgazzjoni provviżorja.
(29)
L-ewwel nett, il-partijiet interessati ddikjaraw li l-wejfers jistgħu jintużaw għal skopijiet oħrajn minbarra l-produzzjoni ta' ċelloli, b'mod partikolari l-produzzjoni ta' ċirkwiti integrati u mikroapparati oħrajn. F'dan ir-rigward, huwa osservat li mhux il-wejfers kollha huma inklużi fl-ambitu tal-prodotti ta' din l-investigazzjoni, li huwa limitat għal “wejfers tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin”, u li dawk il-wejfers għandhom“ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru”. Filwaqt li l-wejfers żgur li jeżistu f'applikazzjonijiet oħrajn, l-investigazzjoni qatt ma kopriet wejfers li jintużaw fil-produzzjoni ta' prodotti oħrajn bħal ċirkwiti integrati. Barra minn hekk, ebda produttur, importatur jew utent involut fis-suq għal dawn it-tipi l-oħrajn ta' wejfers ma ressqu sabiex jallegaw li l-wejfers tagħhom ikunu soġġetti għal reġistrazzjoni jew dazji antidumping provviżorji. Għalhekk huwa kkonfermat li dawn it-tipi l-oħrajn ta' wejfers mhumiex soġġetti għall-ambitu tal-prodotti ta' din l-investigazzjoni. Fl-istess ħin, dan juri li l-wejfers mhux bilfors ikollhom l-istess użu finali bħaċ-ċelloli u l-moduli.
(30)
It-tieni, il-partijiet interessati ddikjaraw li l-wejfers mhux ipproċessati ma fihom ebda waħda mill-proprjetajiet elettriċi essenzjali li jiddistingwu ċelloli u moduli solari minn prodotti oħrajn. B'mod partikolari, il-wejfers ma għandhomx il-ħila jiġġeneraw elettriku mid-dawl tax-xemx, li hija funzjoni fundamentali taċ-ċelloli u l-moduli fotovoltajċi kristallini.
(31)
Din id-dikjarazzjoni tista' tiġi aċċettata. Tabilħaqq, wara verifika ulterjuri u għall-kuntrarju ta' dak li huwa ddikjarat fil-premessa (36) għar-Regolament provviżorju li “l-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers għandhom l-istess użu finali, jiġifieri dak li jaqilbu d-dawl tax-xemx f'elettriku”, huwa biss wara li l-wejfer tkun ittrasformata f'ċellola li tikseb il-funzjonalità li tiġġenera l-elettriku mid-dawl tax-xemx.
(32)
Minħabba l-karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi differenti, definiti matul l-investigazzjoni inter alia bħala l-funzjonalità li tiġġenera elettriku mid-dawl tax-xemx, huwa konkluż b'bilanċ li l-wejfers għandhom ikunu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, u b'hekk anki mill-ambitu ta' din l-investigazzjoni.
2.2. Investigazzjonijiet separati għal ċelloli u moduli
(33)
Il-partijiet interessati tennew li ċ-ċelloli u l-moduli mhumiex prodott wieħed, u b'hekk għandhom ikunu vvalutati b'mod separat, u b'hekk kienu qegħdin jirrepetu l-argumenti diġà indirizzati fil-premessi (27) sa (39) għar-Regolament provviżorju. Madankollu, għall-kuntrarju tal-wejfers, iċ-ċelloli u l-moduli għandhom l-istess proprjetà bażika, jiġifieri l-kapaċità li jiġġeneraw elettriku mid-dawl tax-xemx. Għalhekk dawn l-argumenti ġew rifjutati.
(34)
Wara d-divulgazzjoni finali, esportatur minnhom argumenta li ċ-ċelloli waħedhom ma jistgħux jipproduċu elettriku. Allegatament, iridu jiġu integrati f'moduli biex jagħmlu hekk. Madankollu, is-soltu, kull ċellola waħedha jkollha l-kapaċità li tiġġenera madwar 4W elettriku mid-dawl tax-xemx. Filwaqt li din l-enerġija jaf mhijiex biżżejjed għal ħafna mill-applikazzjonijiet li jeħtieġu assemblaġġ ta' bosta ċelloli f'moduli, dan ma jfissirx li ċellola waħedha ma għandhiex diġà l-kapaċità li tiġġenera elettriku.
(35)
Wara d-divulgazzjoni finali, esportatur minnhom argumenta li l-impossibilità li jiġi stabbilit Valur Normali għall-moduli fuq il-bażi tal-Valur Normali għaċ-ċelloli, kif deskritt fil-premessa (100) iktar 'l isfel, turi li l-moduli u ċ-ċelloli ma għandhomx jitqiesu bħala prodott wieħed.
(36)
F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li fil-parti l-kbira tal-investigazzjonijiet antidumping, inkluża din l-investigazzjoni, tqabbil bejn il-Valuri Normali u l-prezzijiet ta' esportazzjoni ssir fuq il-bażi tat-tipi ta' prodotti. Dan isir peress li spiss, medda ferm wiesgħa ta' tipi ta' prodotti jaqsmu l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u/jew kimiċi bażiċi, xi ħaġa li spiss twassal għal sitwazzjoni fejn tipi ta' prodotti b'kostijiet u prezzijiet sostanzjalment differenti jaqgħu taħt id-definizzjoni tal-“prodott ikkonċernat”. Is-sempliċi fatt li mhuwiex possibbli li jiġi stabbilit Valur Normali għal ċertu tip ta' prodott fuq il-bażi tal-Valur Normali ta' tip ieħor ta' prodott ma jfissirx minnu nnifsu li dawn it-tipi ta' prodotti ma jistgħux jitqiesu bħala l-istess prodott. Kif deskritt fil-premessa (32) iktar 'il fuq, kemm iċ-ċelloli kif ukoll il-moduli jaqsmu l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi, inter alia l-funzjonalità li jiġġeneraw elettriku mid-dawl tax-xemx.
(37)
Huwa argumentat ukoll li, li kieku ċ-ċelloli u l-moduli kienu prodott wieħed b'differenzi żgħar, l-aġġustament tal-prezzijiet taċ-ċelloli biex jiġi stabbilit prezz tal-moduli ma jkunx diffiċli. F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li ma hemm ebda rekwiżit li jkun hemm biss differenzi żgħar bejn it-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat. Għall-kuntrarju, huwa biżżejjed li t-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat jaqsmu l-istess karatteristiċi fiżiċi, tekniċi u/jew kimiċi bażiċi. F'dan il-każ, dan japplika għall-moduli u ċ-ċelloli, inter alia l-funzjonalità li jiġġeneraw elettriku mid-dawl tax-xemx.
(38)
L-istess parti argumentat ukoll li ċ-ċelloli mhumiex sempliċiment tip ieħor ta' modulu, iżda huma prodott kompletament differenti. Fil-fatt, ċellola hija l-komponent ewlieni ta' modulu. Bħala komponent ewlieni, huwa ċar li ċellola mhijiex “prodott kompletament differenti”, peress li l-moduli u ċ-ċelloli jaqsmu l-istess karatteristiċi bażiċi li jiġġeneraw elettriku mid-dawl tax-xemx, kif indikat fil-premessa (32) iktar 'il fuq.
(39)
Barra minn hekk, l-istess parti argumentat li meta ntgħażlu l-kampjuni għall-produtturi tal-Unjoni u l-espotaturi Ċiniżi, ġiet ikkunsidrata d-differenza bejn iċ-ċelloli u l-moduli. Għaldaqstant, kellhom jiġu stabbiliti rati differenti tad-dazju għall-moduli u ċ-ċelloli. F'dan ir-rigward, huwa kkonfermat li, tabilħaqq, id-differenza bejn il-moduli u ċ-ċelloli ttieħdet f'kunsiderazzjoni meta sar il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni u l-esportaturi Ċiniżi, kif indikat fil-premessi (10) u (14) tar-Regolament provviżorju. Madankollu, dan sar biss biex jiġi żgurat li l-kampjun huwa rappreżentattiv u ma jfissirx li ċ-ċelloli u l-moduli ma għandhomx jitqiesu bħala prodott wieħed ikkonċernat, jew li għandhom jiġu stabbiliti rati tad-dazju separati għaċ-ċelloli u l-moduli. Tabilħaqq, sabiex jiġi żgurat li l-kampjun kien jirrappreżenta t-tipi kollha tal-prodott, kien importanti li ssir distinzjoni bejn iċ-ċelloli u l-moduli meta ntgħażel il-kampjun. Barra minn hekk, peress li kien hemm ċertu grad ta' inċertezza fir-rigward tal-kwistjoni dwar jekk iċ-ċelloli u l-moduli kellhomx jitqiesu bħala prodott wieħed jew żewġ prodotti separati, kien hemm bżonn li tkun żgurata rappreżentattività għaż-żewġ eżiti possibbli.
(40)
Barra minn hekk, huwa argumentat li l-premessa (100) ta' hawn taħt li tiddikjara li l-kostijiet tal-ipproċessar għall-moduli huma sinifikanti tikkontradixxi l-premessa (32) tar-Regolament provviżorju, li jiddikjara li l-valur miżjud mhuwiex ikkonċentrat fi stadju partikolari tal-proċess tal-produzzjoni. F'dan ir-rigward, huwa mfakkar li l-premessa (100) tiċċara wkoll li d-differenza fil-kostijiet bejn iċ-ċelloli u l-moduli hija ta' 34 %, u dan ifisser li 66 % tal-valur ta' modulu ġej miċ-ċellola. Għaldaqstant huwa konkluż li l-valur miżjud mhuwiex ikkonċentrat fi stadju partikolari tal-proċess tal-produzzjoni.
(41)
Il-produtturi esportaturi ddikjaraw li l-fatt li l-impenn jimponi prezzijiet u volumi ta' importazzjoni minimi differenti għaċ-ċelloli u l-moduli allegatament jikkonferma li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodotti differenti li jeħtieġu żewġ investigazzjonijiet differenti. Madankollu, il-prezzijiet ta' importazzjoni minimi differenti huma sempliċiment indikazzjoni li ċ-ċelloli u l-moduli huma gruppi differenti ta' tipi ta' prodotti li jinbiegħu bi prezzijiet differenti. Għalhekk, hemm bżonn li jiġu definiti prezzijiet differenti biex il-prezzijiet minimi ta' importazzjoni jsiru sinifikanti.
(42)
Barra minn hekk, il-fatt li ċ-ċelloli u l-moduli huma gruppi differenti ta' tipi ta' prodotti mhuwiex relevanti per se għad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Għad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, huwa biżżejjed li l-prodotti jaqsmu l-istess karatteristiċi bażiċi u użi finali, li huwa l-każ għall-moduli u ċ-ċelloli kif deskritti fil-premessi (32) u (48) rispettivament.
(43)
Il-GOC argumenta li l-valutazzjoni ta' jekk iċ-ċelloli u l-moduli humiex prodott wieħed ikkonċernat ma tindirizzax għadd ta' kriterji definiti mill-Korp tal-Appell f'KE - Asbestos (6). Madankollu, dawn il-kriterji jintużaw għad-definizzjoni tal-“prodott simili”, mhux il-prodott ikkonċernat. Fi kliem ieħor, dawn il-kriterji jridu jintużaw biex jiddefinixxu l-prodott simili, pereżempju l-prodott simili prodott mill-industrija tal-Unjoni, li mbagħad jitqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat mill-produtturi esportaturi Ċiniżi. Dawn il-kriterji mhumiex pertinenti meta jiġi definit il-prodott ikkonċernat. Xorta waħda, l-Istituzzjonijiet josservaw li l-applikazzjoni tal-kriterji użati f'KE - Asbestos għad-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat f'dan il-każ ma twassalx għal eżitu differenti. L-ewwel u t-tieni kriterji (proprjetajiet, għamla u kwalità rispettivament u użi finali) huma l-istess bħall-kriterji proprjetajiet fiżiċi, kimiċi u tekniċi u użu finali użati fil-premessi ta' qabel. It-tielet kriterju (gosti u drawwiet tal-konsumatur) mhuwiex utli wisq f'dan il-każ, peress li ċ-ċelloli huma l-komponent ewlieni tal-moduli; rigward ir-raba' kriterju, klassifikazzjoni tat-tariffa, huwa osservat li kemm iċ-ċelloli kif ukoll il-moduli jistgħu jiġu ddikjarati taħt l-intestatura doganali 8541 40 90, filwaqt li l-intestaturi doganali taħt l-intestatura 8501 huma għal ġeneraturi elettriċi inġenerali u mhux għal prodotti solari b'mod partikolari.
(44)
Partijiet interessati oħrajn jargumentaw li applikazzjoni oġġettiva tal-kriterji żviluppati mill-Qorti tal-Ġustizzja f'kawżi preċedenti (7) allegatament twassal għall-konklużjoni li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodotti differenti. F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-qorti indikat biss numru ta' kriterji li jistgħu jittieħdu f'kunsiderazzjoni - ma hemm ebda obbligu li jintużaw il-kriterji kollha f'kull każ, peress li jista' jkun li mhux kollha jkunu relevanti. Dawn il-kriterji ġew ivvalutati fil-premessi (27) sa (39) tar-Regolament provviżorju, fejn instab li għadd ta' kriterji mhumiex relevanti f'dan il-każ. Fil-kawża Brosmann il-valutazzjoni dwar jekk tipi differenti ta' żraben kinux jappartjenu għall-“prodott ikkonċernat” saret ukoll fuq il-bażi ta' tliet kriterji biss li nstabu li kienu relevanti. Peress li l-partijiet interessati ma pprovdew ebda raġuni għaliex applikazzjoni oġġettiva tal-kriterji twassal għall-konklużjoni li ċ-ċelloli u l-moduli huma prodotti differenti, l-argument ma jistax jintlaqa'.
(45)
Barra minn hekk, huwa mfakkar li ċ-ċelloli u l-moduli għandhom l-istess użi finali bażiċi, jiġifieri jinbiegħu biex jiġu integrati fis-sistemi solari PV. Il-prestazzjoni tal-moduli hija direttament marbuta mal-prestazzjoni taċ-ċelloli, kif indikat fil-premessa (28) tar-Regolament provviżorju.
(46)
Parti interessata minnhom argumentat li bl-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott, u minħabba l-ipproċessar sinifikanti involut biex isiru moduli miċ-ċelloli, l-argument li ċ-ċelloli u l-moduli għandhom l-istess użi finali għandu jiġi rifjutat ukoll. Huwa argumentat ukoll li l-valutazzjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użi finali hija bbażata fuq is-suppożizzjoni li l-wejfers, il-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess proċess ta' produzzjoni.
(47)
L-ewwel nett, il-konklużjoni li l-valutazzjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użi finali hija bbażata fuq il-proċess ta' produzzjoni hija żbaljata. Filwaqt li tabilħaqq iż-żewġ dikjarazzjonijiet huma fl-istess premessa (36) tar-Regolament provviżorju, dan ma jfissirx li konklużjoni waħda hija bbażata fuq is-suppożizzjoni l-oħra. Il-frażi “barra minn hekk” li tissepara ż-żewġ dikjarazzjonijiet tagħmilha ċara li t-tieni dikjarazzjoni mhijiex ibbażata fuq l-ewwel waħda. Barra minn hekk, iż-żewġ dikjarazzjonijiet saru biex jindirizzaw kwistjonijiet separati taħt l-intestatura “Użu finali u interkambjabbiltà”. L-ewwel dikjarazzjoni dwar il-proċess ta' produzzjoni tindirizza l-interkambjabbiltà, filwaqt li t-tieni dikjarazzjoni tindirizza l-użu finali. Għalhekk, hija żbaljata s-suppożizzjoni bażi li l-valutazzjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użi finali hija msejsa fuq is-suppożizzjoni li l-wejfers, il-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess proċess ta' produzzjoni.
(48)
Rigward l-użu finali propju taċ-ċelloli u l-moduli, il-partijiet interessati mhux qed imeru li l-moduli u ċ-ċelloli jinbiegħu għall-integrazzjoni f'sistemi solari PV. Għaldaqstant, il-konklużjoni li l-moduli u ċ-ċelloli għandhom l-istess użu finali hija kkonfermata.
2.3. Ċelloli monokristallini u multikristallini
(49)
Parti interessata minnhom iddikjarat li ma kienx hemm produzzjoni ta' ċelloli monokristallini fl-Unjoni, u li l-esportazzjonijiet ta' ċelloli monokristallini ma kinux qegħdin jikkompetu mal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni kixfet li tabilħaqq kien hemm produzzjoni ta' ċelloli monokristallini fl-Unjoni. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rrifjutat. Xorta waħda, il-Qorti Ġenerali ddeċidiet fi Brosmann li n-nuqqas ta' produzzjoni fil-Komunità ta' tip ta' prodott partikolari mhuwiex deċiżiv.
2.4. Il-klawżola “kkonsinjati minn”
(50)
Il-partijiet interessati argumentaw li l-estensjoni tal-ambitu tal-investigazzjoni għal prodotti “kkonsinjati mill-”PRC ma kinitx iġġustifikata, minħabba li l-investigazzjoni nfetħet biss kontra prodotti li joriġinaw mill-PRC.
(51)
Madankollu, prodotti kkonsinjati mill-PRC diġà kienu koperti fl-istadju inizjali. Fil-punt 5 tal-Avviż ta' Bidu (8) huwa ddikjarat li “l-kumpaniji li jesportaw il-prodott investigat mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina iżda li jikkunsidraw li parti minn dawk l-esportazzjonijiet jew saħansitra kollha ma għandhomx oriġini doganali tagħhom fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, huma mistiedna biex jippreżentaw ruħhom fl-investigazzjoni u biex ifornu l-informazzjoni kollha rilevanti”. Għaldaqstant, huwa ċar li l-kumpaniji kollha li jikkonsinjaw prodotti mill-PRC kellhom l-opportunità li jikkooperaw f'din l-investigazzjoni. Barra minn hekk, peress li l-prodott investigat spiss jinkorpora komponenti u partijiet minn pajjiżi differenti, fil-punt 5 tal-Avviż ta' Bidu tħabbar ukoll li “jistgħu jiġu adottati dispożizzjonijiet speċjali” biex tiġi indirizzata din il-kwistjoni.
(52)
Għaldaqstant, huwa meqjus li l-atturi ekonomiċi kollha affettwati kienu informati kif suppost bil-possibbiltà li jistgħu jkunu adottati dispożizzjonijiet speċjali fir-rigward tal-prodotti kkonsinjati mill-PRC, jekk ikunu xierqa, u kienu mistiedna jikkooperaw fl-investigazzjoni. B'hekk, l-ambitu tal-investigazzjoni ma kienx estiż għal prodotti “kkonsinjati mill-PRC”, peress li dawn kienu koperti mill-bidu nett.
(53)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li indipendentement mid-dispożizzjonijiet fl-Avviż tal-Bidu msemmi fil-premessa (51) iktar 'il fuq, l-investigazzjoni kienet limitata għal prodotti li joriġinaw mill-PRC u ma vvalutatx l-impatt tal-prodotti kkonsinjati mill-PRC.
(54)
F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-passi li ġejjin ittieħdu sabiex jiġi żgurat li l-prodotti kollha kkonsinjati mill-PRC ġew ivvalutati matul l-investigazzjoni, u mhux biss prodotti li oriġinaw fil-PRC:
-
Il-kumpaniji kollha li jibagħtu l-prodott ikkonċernat mill-PRC kienu mistiedna biex jgħarrfu bil-preżenza tagħhom fl-investigazzjoni indipendentement mill-oriġini tal-prodotti.
-
Fl-Anness A tal-Avviż ta' bidu, l-esportaturi ntalbu jirrapportaw informazzjoni għall-prodotti kollha manifatturati mill-kumpanija. Din l-informazzjoni ma kinitx limitata għal prodotti li oriġinaw fil-PRC.
-
Fuq il-bażi ta' din l-informazzjoni, li kien fiha l-esportazzjonijiet kollha lejn l-UE indipendentement mill-oriġini tal-prodotti, intgħażel kampjun rappreżentattiv.
-
Il-produtturi fil-kampjun irċivew kwestjonarju għal “produtturi li jesportaw lejn l-Unjoni Ewropea”, u l-PRC issemmiet bħala l-“pajjiż ikkonċernat”, mhux il-pajjiż ta' oriġini. Għalhekk, kien ċar li kienu investigati l-prodotti kollha indipendetement mill-oriġini tal-prodotti.
(55)
Fuq din il-bażi, huwa konkluż li l-investigazzjoni kopriet il-prodotti kollha li oriġinaw fil-PRC jew ikkonsinjati minnha, u li s-sejbiet tal-investigazzjoni, inklużi d-dumping u d-dannu, ikopru l-prodotti kollha li joriġinaw jew li huma kkonsinjati mill-PRC.
(56)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-partijiet interessati argumentaw li l-ilment kien fih biss evidenza prima facie dwar importazzjonijiet ta' pannelli solari li joriġinaw fil-PRC, mhux prodotti kkonsinjati mill-PRC. F'dan ir-rigward, ta' min jiċċara li l-ilment tabilħaqq kopra prodotti “mill-PRC”, li jista' jidher mill-paġna tal-qoxra sottomessa mill-applikant li fiha t-timbru. Qabel din il-paġna, hemm paġna oħra fuq il-fajl li tabilħaqq tuża l-kliem “li joriġina fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina”. Iżda dan il-każ ma kienx parti mid-dokument sottomess mill-ilmentatur, iżda żdied bħala paġna tal-qoxra mis-Servizzi tal-Kummissjoni, billi użat isem l-investigazzjoni minflok ma tenniet it-titlu tal-ilment. Għaldaqstant, jitqies li l-ilment kopra l-prodotti kollha mill-PRC, kemm jekk joriġinaw mill-PRC jew le.
(57)
Il-produtturi esportaturi Ċiniżi qablu wkoll li l-produtturi esportaturi f'pajjiżi terzi ma jistgħux ikunu raġonevolment mistennija jkunu jafu li l-prodotti tagħhom jistgħu jkunu fil-mira tal-investigazzjoni wkoll. F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-miżuri ma japplikawx għal prodotti li huma fi transitu skont it-tifsira tal-Artikolu V GATT. Għalhekk, il-produtturi esportaturi li ma għandhomx operazzjonijiet fil-PRC mhumiex affettwati mill-miżuri. Barra minn hekk, ebda produttur esportatur fil-pajjiżi terzi ma qajjem il-kwistjoni li l-prodotti li jesporta huma soġġetti għal dazju antidumping.
(58)
L-istess produtturi esportaturi argumentaw li l-produtturi esportaturi f'pajjiżi terzi ma ntalbux jgħarrfu bil-preżenza tagħhom, u ma ngħatawx l-opportunità juru li l- prodotti tagħhom mhumiex l-oġġett ta' dumping. L-Istituzzjonijiet iqisu li dawk il-produtturi esportaturi mingħajr ebda operazzjoni fil-PRC mhumiex affettwati mill-miżuri, peress li l-prodotti tagħhom, jekk ikkonsinjati mill-PRC, kienu jkunu fi transitu. Il-produtturi esportaturi kollha l-oħrajn kienu mgħarrfin permezz tal-Avviż ta' Bidu li l-operazzjonijiet tagħhom huma parti mill-investigazzjoni.
(59)
Il-GOC argumenta li filwaqt li l-Artikolu 1(3) tar-Regolament bażiku jippermetti li jkun hemm devjazzjoni mill-prinċipju li l-pajjiż esportatur huwa l-pajjiż ta' oriġini, dan l-Artikolu ma jistax jintuża f'dan il-każ. B'appoġġ ta' din id-dikjarazzjoni, jargumentaw li ma saret ebda analiżi kompluta ta' jekk il-pajjiż esportatur jistax ikun pajjiż intermedjarju. L-Istituzzjonijiet ma jaqblux ma' din l-interpretazzjoni tal-Artikolu 1 (3) tar-Regolament bażiku. Ebda parti ma tikkontesta li hemm produzzjoni importanti fil-PRC. Jekk il-PRC hijiex il-pajjiż ta' oriġini tal-prodotti lesti jiddependi fuq bosta fatturi. L-analiżi tad-dumping, id-dannu, il-kawża u l-interess tal-Unjoni mwettqa mill-Istituzzjonijiet tirreferi għal dik il-produzzjoni, irrelevanti mill-kwistjoni ta' jekk il-prodott esportat lest kellux il-PRC bħala l-oriġini doganali tiegħu. Peress li kien hemm indikazzjonijiet qawwijin li mhux il-prodotti kollha li tal-inqas kienu parzjalment prodotti fil-PRC kienu jitqiesu li kellhom l-oriġini doganali tagħhom fil-PRC, l-Istituzzjonijiet iddeċidew li kien hemm bżonn li jkunu koperti wkoll il-prodotti li għalihom il-PRC hija biss pajjiż intermedjarju.
(60)
Il-GOC argumenta wkoll li peress li ebda esportatur Ċiniż ma ngħata MET, ma hemm ebda prezz paragunabbli għall-pannelli solari fil-PRC, u b'hekk, il-PRC ma tistax tintuża bħala pajjiż intermedjarju. Madankollu, f'dan ir-rigward huwa osservat li t-tliet kundizzjonijiet tal-Artikolu 1(3) tar-Regolament bażiku jingħataw biss bħala eżempji, u jista' jkun li mhux il-kundizzjonijiet kollha jkunu relevanti fil-każijiet kollha. F'dan il-każ, peress li l-ebda esportatur Ċiniż ma ngħata MET, il-prezz paragunabbli kellu jiġi stabbilit fil-pajjiż analogu - u dan il-prezz paragunabbli huwa l-istess, indipendentement minn jekk il-PRC titqiesx bħala l-pajjiż ta' oriġini jew il-pajjiż intermedju. Għaldaqstant, il-kwistjoni ta' jekk hemmx prezz paragunabbli “f'dak il-pajjiż” hija irrelevanti, peress li f'dan il-każ il-prezz kumparabbli mhuwiex stabbilit “f'dak il-pajjiż”, iżda fil-pajjiż analogu.
2.5. Ċarġers solari
(61)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, il-partijiet interessati ddikjaraw li d-definizzjoni ta' “ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli” kienet wisq dejqa, u għandha tkun estiża għal prodotti b'funzjoni simili li mhumiex koperti minn din id-definizzjoni bħal prodotti b'daqs simili li jużaw numru ikbar ta' ċelloli iżgħar.
(62)
Barra minn hekk, il-partijiet interessati ddikjaraw li d-definizzjoni ta' “prodotti PV tas-siliċju li huma integrati b'mod permanenti fi prodotti elettriċi” hija dejqa wisq, peress li huwa eskluż il-prodott elettriku sħiħ biss, filwaqt li l-komponenti solari għall-integrazzjoni fil-prodotti elettriċi mhux bilfors huma esklużi.
(63)
Tabilħaqq, analiżi tal-argumenti ta' hawn fuq uriet li jkun iktar xieraq li mal-esklużjoni tat-tali prodotti jiżdied kriterju fuq il-bażi ta' standard tekniku. B'mod partikolari, ġie stabbilit li d-definizzjonijiet tal-istandard li ġej jiddefinixxu b'mod iktar xieraq il-prodotti li għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-miżuri: Standard internazzjonali IEC 61730-1, Klassijiet ta' Applikazzjoni, Klassi C: Vultaġġ Limitat, applikazzjonijiet tal-enerġija limitata (p. 13) (9).
(64)
Wara d-divulgazzjoni definittiva, daħlu kummenti dwar l-esklużjoni bbażata fuq l-istandard internazzjonali msemmi iktar 'il fuq. Kien argumentat li minfok ma ssir referenza għall-istandard, ikun iktar xieraq li tiġi definita l-esklużjoni fuq il-bażi tal-vultaġġ tal-output u l-output tal-enerġija bħala “moduli jew pannelli b'vultaġġ tal-output li ma jaqbiżx il-50 V DC u output tal-enerġija li ma jaqbiżx il-50 W biss għall-użu dirett bħala ċarġers tal-batteriji f'sistemi bl-istess karatteristiċi tal-vultaġġ u l-enerġija”. Din id-dikjarazzjoni tista' tkun aċċettata, u l-esklużjoni hija finalment iddeterminata skont din id-definizzjoni.
2.6. Moduli solari integrati fuq il-bjut
(65)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-moduli solari integrati fuq il-bjut għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni, peress li jħalltu l-funzjonalità ta' modulu solari ma' dik ta' maduma tas-saqaf jew lavanja. Għalhekk, ma jkunux direttament interkambjabbli ma' modulu solari standard.
(66)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li kemm moduli standard kif ukoll il-moduli solari integrati fuq il-bjut iridu jikkonformaw mal-istess standards elettriċi. Barra minn hekk, filwaqt li l-modulu solari integrat fuq il-bjut ma jistax jaqbad u jinbidel ma' modulu standard, jista' jittiħidlu postu minn modulu standard flimkien ma' madum tas-saqaf jew lavanja. Għaldaqstant, dawn il-prodotti għandhom l-istess proprjetà teknika bażika ta' ġenerazzjoni tal-elettriku mid-dawl tax-xemx. Il-funzjonalità miżjuda (li, kieku, tkun ipprovduta minn materjal tas-soqfa) ma tqisitx sostanzjali u ma tiġġustifikax esklużjoni ta' moduli solari integrati fuq il-bjut mill-ambitu tal-prodotti.
(67)
Wara d-divulgazzjoni definittiva, l-istess parti interessata argumentat li n-nuqqas ta' interkambjabbiltà doppja bejn moduli solari integrati fuq il-bjut u moduli solari standard huwa indikazzjoni li l-moduli solari integrati fuq il-bjut għandhom ikunu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tal-miżuri, b'referenza għall-kawża footware (10) inġenerali u ż-żraben atletiċi b'teknoloġija speċjali 'STAF' b'mod partikolari. Madankollu, ir-raġunijiet għall-esklużjoni ta' STAF kienu bosta, u n-nuqqas ta' interkambjabbiltà doppja waħdu ma tqiesx raġuni valida biżżejjed mill-Qorti Ġenerali fil-kawża Brosmann (11), xi ħaġa li kkonfermat li prodotti ferm differenti bħal żraben formali u żraben tal-ħajkijiet tabilħaqq jistgħu jitqiesu prodott ikkonċernat fl-istess investigazzjoni antidumping minkejja d-differenzi bejniethom.
(68)
Barra minn hekk, il-parti interessata argumentat li n-nuqqas ta' produzzjoni fl-Unjoni u l-fatt li l-parti interessata għandha drittijiet ta' proprjetà intellettwali allegatament jikkonferma li moduli solari integrati fuq il-bjut huma innovattivi u differenti minn kull prodott ieħor. Madankollu, b'referenza mill-ġdid għall-kawża footwear imsemmija mill-parti interessata, fi Brosmann il-Qorti Ġenerali ddikjarat li “[i]n-nuqqas ta' produzzjoni Komunitarja ta' dan it-tip ta' żraben u fuq l-eżistenza ta' privattiva, għandu jiġi kkonstatat li dawn ma humiex determinanti.” (12). B'hekk, żarbun teknoloġiku bil-privattiva tqies prodott ikkonċernat f'dak il-każ.
(69)
Il-parti interessata argumentat ukoll li moduli solari integrati fuq il-bjut għandhom ikunu esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat, peress li jinbiegħu bi prezzijiet sostanzjalment ogħla mill-moduli standard. Barra minn hekk, fil-kawża footwear, STAF ogħla minn ċertu prezz ġew esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. F'dan ir-rigward, huwa osservat li modulu solari integrati fuq il-bejt ma jgħaqqadx il-funzjonalità ta' modulu solari u madum tas-soqfa jew lavanja, kif indikat fil-premessa (66) iktar 'il fuq. Għalhekk, paragun dirett tal-prezzijiet mhuwiex sinifikanti, peress li l-funzjonalità miżjuda twassal b'mod naturali għal prezzijiet ogħla.
(70)
Bħala tweġiba għal dan l-argument, il-parti interessata argumentat li fuq il-bażi ta' dan l-argument, kien ikun impossibbli li jissemmew d-differenzi fil-prezzijiet bħala indikatur addizzjonali li jiġġustifika l-esklużjoni mill-ambitu tal-prodott. Madankollu, din l-interpretazzjoni hija estiża wisq. Dak li ntqal fil-premessa ta' qabel jistipula sempliċiment li f'dan il-każ partikolari fejn il-moduli integrati fuq il-bjut jgħaqqdu l-funzjonalità tal-prodott ikkonċernat flimkien ma' prodott ieħor (f'dan il-każ madum tas-soqfa jew lavanja), il-prezz ovvjament mhuwiex sinifikanti. Dan bl-ebda mod ma jfisser li f'każijiet oħrajn id-differenza fil-prezz ma tistax tkun indikatur utli biex jiġi stabbilit jekk prodott għandux ikun eskluż mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat.
(71)
Finalment, il-parti interessata argumentat li l-fornitur tagħha ta' moduli solari integrati fuq il-bjut għandu jingħata aċċess għall-impenn tal-prezz minimu. Madankollu, jidher li l-esportatur Ċiniż ikkonċernat ma kkooperax fl-investigazzjoni, u bħala parti li ma kkooperatx, mhijiex eliġibbli li tieħu sehem fl-impenn. Għaldaqstant, din it-talba ma tistax tintlaqa'.
3. Konklużjoni
(72)
Fid-dawl ta' dan li ntqal hawn fuq, l-ambitu tal-prodotti huwa definit b'mod definittiv bħal f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin u ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin, li joriġinaw jew huma kkonsinjati mill-PRC, sakemm ma jkunux fi tranżitu skont it-tifsira tal-Artikolu V tal-GATT. Iċ-ċelloli għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru. Bħalissa dan il-prodott jaqa' taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90.
(73)
It-tipi ta' prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli, li huma portabbli u li jfornu elettriku f'apparati jew jiċċarġjaw batteriji,
-
prodotti fotovoltajċi b'rita rqiqa,
-
prodotti fotovoltajċi tas-siliċju kristallin li huma integrati b'mod permaneti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi hija differenti mill-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola/i fotovoltajka/ċi integrata/i tas-siliċju kristallin,
-
moduli jew pannelli b'vultaġġ tal-output li ma jaqbiżx il-50 V DC u output tal-enerġija li ma jaqbiżx il-50 W biss għall-użu dirett bħala ċarġers tal-batteriji f'sistemi bl-istess karatteristiċi ta' vultaġġ u enerġija.
(74)
Wara l-esklużjoni tal-wejfers, l-analiżi ġiet riveduta billi ġiet eskluża d-dejta u l-analiżi relatata mal-wejfers, sakemm ma kienx indikat mod ieħor. Peress li l-wejfers kienu jirrappreżentaw biss sehem żgħir mill-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni (madwar 2 % f'valur) matul l-IP, l-esklużjoni tal-wejfers titqies li għandha impatt negliġibbli, jekk fil-fatt għandha, fuq is-sejbiet. Il-kummenti kollha mill-partijiet interessati kienu indirizzati iżda kwalunkwe referenza għall-wejfers, anki jekk tqajmet, ġiet eskluża. Bħala konsegwenza, ir-referenzi kollha u d-dejta relatata dwar il-wejfers rapportati fil-premessi għar-Regolament provviżorju ma għadhomx japplikaw, anki meta l-premessi rilevanti jkunu kkonfermati minn dan ir-Regolament.
(75)
Għaldaqstant, il-konklużjonijiet provviżorji, modifikati kif stipulat fil-premessi (26) sa (74) ta' hawn fuq, ġew ikkonfermati b'mod definittiv. Għall-finijiet ta' dan il-proċediment u skont il-prattika konsistenti, għalhekk tqies li t-tipi kollha tal-prodott ikkonċernat għandhom jitqiesu li jagħmlu prodott wieħed uniku.
C. DUMPING
1. Il-PRC
1.1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (MET)
(76)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, il-partijiet interessati ddikjaraw li d-determinazzjoni tal-MET saret wara li għadda ż-żmien, jiġifieri wara l-perjodu ta' tliet xhur stipulat fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku u li għalhekk l-investigazzjoni għandha tiġi terminata bla dewmien.
(77)
F'dan ir-rigward, dawn il-partijiet argumentaw li l-emenda tar-Regolament bażiku (13) li allegatament testendi d-data ta' skadenza tad-determinazzjoni tal-MET għal tmien xhur daħal fis-seħħ biss wara l-għeluq tad-data ta' skadenza preċedentement applikabbli ta' tliet xhur. L-emenda tkun tapplika biss għal investigazzjonijiet futuri u għal investigazzjonijiet pendenti meta d-data ta' skadenza biex issir id-determinazzjoni tal-MET tkun għadha ma skadietx f'dak iż-żmien.
(78)
Madankollu, l-Artikolu 2 tal-emenda tar-Regolament bażiku tiddikjara biċ-ċar li “dan ir-Regolament għandu japplika għall-investigazzjonijiet ġodda u pendenti kollha mill-15 ta' Diċembru 2012”. Dan l-Artikolu, jew tabilħaqq ir-Regolament sħiħ, ma fih ebda referenza għar-restrizzjoni “meta d-data ta' skadenza biex issir id-determinazzjoni tal-MET tkun għadha ma skadietx” iddikjarata mill-partijiet interessati. Għaldaqstant, dan l-argument ma jistax ikun aċċettat.
(79)
Wara d-divulgazzjoni finali, bosta partijiet interessati tennew l-argument tagħhom li d-determinazzjoni tal-MET saret barra żmienha, bla ma kkontestaw il-fatt li l-emenda tar-Regolament bażiku li saret referenza għaliha fil-premessa (78) iktar 'il fuq tapplika għal “kull investigazzjoni pendenti”, jiġifieri inkluża din l-investigazzjoni. Għaldaqstant, huwa finalment konkluż li d-determinazzjoni tal-MET ma saritx barra minn żmienha.
(80)
Wara d-divulgazzjoni finali, esportatur minnhom iddikjara li l-MET ma għandux ikun imċaħħad għaliex tliet kumpaniji li waqqfu l-operazzjonijiet matul l-2011 ma kellhomx sett ċar ta' rekords kontabilistiċi bażiċi. B'mod partikolari, ġie mistoqsi skont liema standard kontabilistiku kumpanija li waqqfet l-operazzjonijiet xorta waħda għandha tħejji t-tali rekords kontabilistiċi.
(81)
F'dan ir-rigward huwa osservat li l-istandards kontabilistiċi ma jiddefinixxux liema kumpaniji huma meħtieġa jħejju d-dikjarazzjonijiet finanzjarji - l-istandards kontabilistiċi jiddefinixxu kif iridu jitħejjew dawn id-dikjarazzjonijiet. Fil-każ tal-PRC, huwa l-“Istandard Kontabilistiku għall-Impriżi tan-Negozju: Standard Bażiku” li fl-Artikolu 4 tiegħu jiddefinixxi li “impriża għandha tħejji rapporti finanzjarji”. Dan huwa obbligu u ma hemm ebda eżenzjoni għal kumpaniji li waqqfu l-operat.
(82)
Barra minn hekk, anki jekk dawn il-kumpaniji waqqfu l-operat, xorta għadhom is-sidien tal-assi (inklużi art, binjiet, makkinarju u ħażniet) u obbligazzjonijiet u kienu jeżistu bħala entitajiet legali tal-inqas sa kmieni fl-2013. Għaldaqstant jitqies li dawn il-kumpaniji kienu obbligati jippubblikaw rekords kontabilistiċi għas-sena 2011, u n-nuqqas ta' dawn ir-rekords kontabilistiċi jikkostitwixxi ksur tal-kriterju 2.
(83)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-esportaturi ddikjaraw ukoll li l-benefiċċji riċevuti minn skema/i tat-taxxa preferenzjali u għotjiet ma jirrappreżentawx sehem importanti mill-fatturat tagħhom, xi ħaġa li allegatament hija kkonfermata mill-investigazzjoni antisussidji parallela.
(84)
F'dan ir-rigward, huwa mfakkar li dan l-argument diġà ġie indirizzat fil-premessa (65) għar-Regolament provviżorju. Instaħaq li b'mod partikolari, minħabba l-għamla ta' dan il-vantaġġ, il-benefiċċju assolut irċevut matul l-IP huwa irrelevanti għall-valutazzjoni ta' jekk id-distorsjoni hijiex 'sinifikanti'. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni hija rrifjutata.
(85)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn rigward tat-Trattament tal-Ekonomija tas-Suq, id-determinazzjonijiet kollha fil-premessi (50) sa (69) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.2. Analiżi individwali
(86)
Kif indikat fil-premessa (70) għar-Regolament provviżorju, 18-il produttur esportatur jew grupp ta' produtturi esportaturi li kkooperaw mhux magħżula fil-kampjun issottomettew talbiet għal analiżi individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku. F'dan il-każ, il-kampjun diġà kien jikkonsisti f'seba' gruppi ta' kumpaniji, li ġeneralment jikkonsistu f'numru ta' produtturi esportaturi, negozjanti relatati u importaturi relatati fl-Unjoni u pajjiżi terzi. Analiżi individwali ta' 18-il (grupp ta') prodottur esportatur addizzjonali, minbarra s-seba' gruppi ta' produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, ikun ta' piż eċċessiv u jżomm lura t-tlestija tal-investigazzjoni fil-ħin.
(87)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn rigward l-analiżi individwali, id-determinazzjonijiet kollha fil-premessi (70) sa (71) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.3. Pajjiż Analogu
(88)
Il-partijiet interessati osservaw li l-Indja mhijiex pajjiż analogu xieraq minħabba d-dispożizzjonijiet tal-kontenut lokali għal proġetti tal-“Jawaharlal Nehru National Solar Mission” (“JNNSM”). Parti minnhom allegat li hemm bżonn ta' 75 % ta' kontenut lokali, filwaqt li parti oħra allegat li l-produtturi Indjani jistgħu jitolbu prezzijiet ogħla għal moduli prodotti 100 % domestikament. Dawn komplew jallegaw li t-tali rekwiżiti jżidu b'mod sinifikanti l-prezzijiet tal-prodotti lokali. B'appoġġ għal din id-dikjarazzjoni, ġie sottomess artiklu mill-istampa Indjana (14). Madankollu, dan l-artikolu ġie ppubblikat kważi sena wara tmiem l-IP, u ma ngħatat ebda prova tal-impatt tiegħu matul l-IP.
(89)
Madankollu, l-istess artiklu mill-istampa rrapporta li l-industrija solari Indjana tħabbat wiċċha ma' “kompetizzjoni iebsa minn manifatturi tal-Punent u Ċiniżi”. Dan huwa appoġġjat miż-żieda kostanti ta' importazzjonijiet lejn l-Indja, kif iddikjarat fil-premessa (92) iktar 'l isfel. Filwaqt li r-rekwiżiti tal-kontenut lokali jistgħu fil-fatt ikollhom ċertu impatt fuq is-suq domestiku Indjan, xorta tista' tinstilet konklużjoni ċara li s-suq Indjan huwa wieħed kompetittiv, fejn bosta kumpaniji Indjani u barranin jikkompetu b'mod effettiv ma' xulxin.
(90)
Barra minn hekk, skont l-informazzjoni ppubblikata mill-JRC (15), il-maġġoranza tal-proġetti tal-JNNSM ser jittellgħu online mill-2015 'l hemm. Tabilħaqq, il-mira għas-sistemi PV kollegati mal-grilja skont il-JNNSM għall-2012 kienet ta' 50 MW biss meta mqabbla ma' kapaċità totali ta' kollegament mal-grilja fl-Indja li kienet taqbeż 1 GW diġà f'Ġunju 2012. Dan juri li matul l-IP, l-importanza tal-JNNSM fuq l-istallazzjonijiet solari totali fl-Indja kienet inqas minn 5 % u għalhekk l-impatt tal-JNNSM u r-rekwiżiti tal-kontenut lokali tagħha, jekk diġà kienu jeżistu matul l-IP, fatt li ma ġiex stabbilit mill-partijiet interessati, kien limitat ħafna. Il-maġġoranza tal-istallazzjonijiet matul l-IP kienet fl-itat ta' Gujarat (madwar 65 %), xprunata minn politiki ta' appoġġ mill-istat.
(91)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li s-suq Indjan kien protett de facto matul l-IP minn importazzjonijiet minn varjetà ta' sorsi, inkluża l-PRC, minħabba li mill-bidu tal-2012 diġà kienet bdiet miexja l-kelma dwar il-bidu ta' investigazzjoni antidumping. Tabilħaqq, l-Indja bdiet investigazzjoni antidumping kontra importazzjonijiet ta' ċelloli u moduli solari mill-PRC, il-Malasja, it-Tajwan u l-Istati Uniti fit-23 ta' Novembru 2012, jiġifieri kważi ħames xhur biss wara tmiem l-IP.
(92)
Madankollu, din l-allegazzjoni mhijiex appoġġjata mill-iżvilupp tal-importazzjonijiet ta' ċelloli u moduli solari rrapportat mill-istatistiki kummerċjali tal-Indja (16):
Valuri f'miljiun USD
April 2010 - Marzu 2011
April 2011 - Marzu 2012
April 2012 - Marzu 2013
PRC
77,33
577,24
371,72
Indiċi
100
746
481
Total
252,63
1 348,48
827,07
Indiċi
100
534
327
(93)
It-tabella ta' hawn fuq turi li l-importazzjonijiet ta' ċelloli u moduli solari żdiedu b'mod qawwi b'iktar minn 600 % għall-PRC u b'iktar minn 400 % b'mod globali bejn l-2010/11 u l-2011/12. Sussegwentement, il-valuri ta' importazzjoni naqsu kemxejn, iżda tant ieħor il-prezzijiet għal ċelloli u moduli solari. Tabilħaqq, it-tnaqqis fil-valuri ta' importazzjoni bejn l-2011/12 u l-2012/13 huwa konformi mat-tnaqqis fil-prezz rapportat minn konsulenzi speċjalizzati bħal pvXchange għall-istess perjodu, u dan wassal għall-konklużjoni li l-volumi ta' importazzjonijiet baqgħu kemxejn stabbli bejn l-2011/12 u l-2012/13. Għaldaqstant huwa konkluż li s-suq Indjan ma kienx protett de facto matul l-IP minn importazzjonijiet minn varjetà ta' sorsi, inkluża l-PRC.
(94)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-Gvern taċ-Ċina argumenta li l-Istati Uniti talbu konsultazzjonijiet mal-Indja skont il-proċeduri tad-WTO ta' soluzzjoni tat-tilwim dwar ir-rekwiżiti tal-kontenut lokali tal-JNNSM fis-6 ta' Frar 2013. L-effett ta' dawn ir-regoli lokali dwar il-kontenut, flimkien mal-investigazzjoni antidumping imsemmija f'(91) iktar 'il fuq, allegatament wassal għal tnaqqis ta' 38 % f'termini tal-valur f'April 2012 - Marzu 2013 meta mqabblin mas-sena ta' qabel, għall-kuntrarju taż-żieda fis-snin ta' qabel.
(95)
F'dan ir-rigward, huwa osservat li t-tnaqqis f'termini tal-valur huwa dovut għal tnaqqis fil-prezzijiet u mhux fil-volumi ta' importazzjoni. Wara d-divulgazzjoni definittiva, parti interessata pprovdiet l-informazzjoni dwar l-iżvilupp tal-importazzjonijiet ta' ċelloli u moduli solari fis-suq Indjan f'termini ta' volum bejn l-2010 u Marzu 2013. Din id-dejta turi żieda kostanti fl-importazzjonijiet ta' moduli u ċelloli solari fis-suq Indjan f'termini ta' volum. Għalhekk huwa konkluż li s-suq Indjan ma kienx protett de facto minħabba investigazzjoni antidumping wara l-bieb, u l-effetti ddikjarati, iżda mhux ipprovati, u fi kwalunkwe każ ferm żgħar tar-rekwiżiti tal-kontenut lokali skont il-JNNSM imsemmijin fil-premessa (90) iktar 'il fuq ma żammewx milli jkun hemm żieda kostanti fl-importazzjonijiet f'termini ta' volum.
(96)
Barra minn hekk, huwa indikat li l-perjodu ta' April 2012 - Marzu 2013 li juri l-effetti allegati tal-JNNSM fuq l-importazzjonijiet fl-Indja huwa fil-parti l-kbira tiegħu wara l-IP. Għalhekk, kwalunkwe impatt possibbli ta' dan l-allegat tnaqqis fl-IP jista' jkun minuri biss.
(97)
Parti interessata minnhom allegat li Tata Power Solar (“Tata”) daħlet fis-suq dan l-aħħar biss, u għalhekk mhijiex produttur xieraq tal-pajjiż analogu. F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-kumpanija, qabel bl-isem “Tata BP Solar”, ilha tipproduċi moduli solari mill-1989 u għalhekk ma tistax titqies li daħlet fis-suq dan l-aħħar biss. Tabilħaqq, skont informazzjoni pprovduta minn parti interessata oħra, Tata daħlet fis-suq ferm qabel l-ikbar ħames esportaturi Ċiniżi fil-kampjun.
(98)
Parti interessata minnhom iddikjarat li t-Tajwan ikun pajjiż analogu iktar xieraq mill-Indja, peress li d-daqs tal-kumpaniji Tajwaniżi huwa iktar paragunabbli mad-daqs tal-esportaturi Ċiniżi, u hemm kooperazzjoni mill-produtturi Tajwaniżi wkoll. Barra minn hekk, partijiet interessati oħrajn xeħtu dubju fuq jekk l-Indja tkunx pajjiż analogu raġonevoli minħabba d-daqs paragunabbli żgħir ta' Tata bla ma pproponew alternattiva iktar xierqa.
(99)
Tabilħaqq, il-kumpaniji Tajwaniżi kkooperaw. Kumpanija minnhom ikkooperat bis-sħiħ, filwaqt li oħra kkooperaw biss b'mod parzjali. Madankollu, l-unika kumpanija Tajwaniża li kkooperat bis-sħiħ hija iżgħar minn Tata, b'mod partikolari f'termini ta' bejgħ u produzzjoni ta' moduli li jammontaw għal madwar 90 % tal-bejgħ tal-prodott ikkonċernat, filwaqt li Tata tbiegħ ferm iktar mill-kumpanija Tajwaniża li għandha biss bejgħ insinifikanti f'dan ir-rigward, kif intqal fil-premessa (76) għar-Regolament provviżorju. Wara d-divulgazzjoni definittiva, esportatur minnhom staqsa jekk il-kumpanija Tajwaniża li kkooperat b'mod parzjali kinitx ikkuntattjata sabiex tagħti l-informazzjoni nieqsa. F'dan ir-rigward, issir referenza għall-premessa (76) għar-Regolament provviżorju, li jiċċara li t-Tajwan ma setax jintuża bħala pajjiż analogu peress li l-kumpaniji Tajwaniżi li kkooperaw pproduċew ċelloli kważi esklussivament, filwaqt li l-esportazzjonijiet Ċiniżi huma fil-parti l-kbira fil-forma ta' moduli. Dan japplika wkoll għall-produttur Tajwaniż li kkoopera b'mod parzjali. Peress li dan il-produttur diġà tqies li mhuwiex adattat għal din ir-raġuni, ma tqiesx xieraq li tintalab informazzjoni addizzjonali minn din il-kumpanija.
(100)
L-istess parti interessata ddikjarat li n-nuqqas kważi assolut ta' bejgħ ta' moduli ma jiskwalifikax lit-Tajwan bħala pajjiż analogu per se, peress li l-ispejjeż tal-ipproċessar mit-trasformazzjoni taċ-ċelloli f'moduli jistgħu jiġu stabbiliti bla wisq diffikultà. Madankollu, dan mhuwiex appoġġjat mill-fatti tal-investigazzjoni. Il-produzzjoni ta' modulu minn ċelloli teħtieġ bosta livelli ta' produzzjoni, li matulhom tinħoloq parti sinfikanti mill-valur miżjud tal-modulu. Kif indikat fil-premessa (137) tar-Regolament provviżorju, matul l-IP id-differenza medja fil-prezz bejn iċ-ċelloli u l-moduli kienet ta' EUR 555,92 jew 54 %, filwaqt li d-differenza medja fl-ispejjeż ammontat għal EUR 377,99 jew 34 %. Dan ikun ifisser li sehem sinifikanti mill-Valur Normali possibbli Tajwaniż għal moduli tkun trid tiġi bbażata fuq aġġustamenti għall-ispejjeż ta' pproċessar, li ma jistgħux jitqiesu iktar raġonevoli minn pajjiż fejn il-Valur Normali jista' jkun ibbażat fuq il-prezzijiet tal-bejgħ domestiku għall-biċċa l-kbira mill-prodott ikkonċernat. Għalhekk tqies li l-Indja ntgħażlet bħala pajjiż analogu b'mod raġonevoli, meta titqies l-informazzjoni affidabbli disponibbli.
(101)
Parti interessata oħra argumentat li ma ngħatat ebda raġuni għaliex l-Istati Uniti ma tqisitx pajjiż analogu xieraq. F'dan ir-rigward issir referenza għall-premessa (74) tar-Regolament provviżorju, fejn hemm iddikjarat b'mod ċar “li l-Istati Uniti tal-Amerka ma tkunx pajjiż analogu xieraq, prinċipalment minħabba l-fatt li s-suq tal-Istati Uniti kien protett mill-importazzjonijiet Ċiniżi matul parti mill-PI permezz ta' miżuri anti-dumping u kontra s-sussidji.” Peress li ma daħal ebda kumment dwar il-protezzjoni tas-suq tal-Istati Uniti bħal tali, il-pożizzjoni f'dan ir-rigward għadha l-istess.
(102)
Il-partijiet interessati argumentaw li r-riżultat tal-kalkolu tad-dumping huwa distortjat minħabba d-differenzi fl-ekonomiji tal-kobor bejn il-produtturi Ċiniżi u l-produttur Indjan. Għalhekk ġie vverifikat jekk fil-fatt teżistix korrelazzjoni bejn il-volum ta' produzzjoni ta' kumpanija u l-marġni tad-dumping tagħha.
(103)
Mis-seba' gruppi ta' kumpaniji inklużi fil-kampjun, hemm żewġ gruppi ta' kumpaniji ta' daqs medju (Jinzhou Yangguang u Delsolar) u ħames gruppi ta' kumpaniji kbar (JingAo, LDK, Suntech, Trina u Yingli). Mill-kumpaniji ta' daqs mejdu, Jinzhou Yangguang għandha l-inqas marġni, filwaqt li Delsolar għandha l-ogħla marġni. L-ikbar ħames kumpaniji huma fin-nofs. Dan juri biċ-ċar in-nuqqas ta' kwalunkwe korrelazzjoni bejn l-ekonomiji tal-kobor u l-marġni tad-dumping. Għaldaqstant, huwa meqjus li l-kalkolu tad-dumping ma jiġix distortjat minħabba differenzi fl-ekonomiji tal-kobor bejn il-produtturi Ċiniżi u l-produttur Indjan.
(104)
Wara d-divulgazzjoni definittiva, il-partijiet interessati ddikjaraw li n-nuqqas ta' kwalunkwe korrelazzjoni bejn l-ekonomiji tal-kobor u l-marġnijiet tad-dumping ma turix li ma hemmx impatt tal-ekonomiji tal-kobor u paragunabilità tal-prezzijiet. F'sitwazzjoni fejn il-marġni tad-dumping ikun imsejjes fuq Valur Normali identiku għall-esportaturi kollha bħal f'dan il-każ, il-marġni tad-dumping ikun fil-parti l-kbira influwenzat mill-prezzijiet tal-esportazzjoni. Għalhekk, in-nuqqas ta' xi korrelazzjoni bejn l-ekonomiji tal-kobor u l-marġni tad-dumping bl-istess mod turi n-nuqqas ta' kwalunkwe korrelazzjoni bejn l-ekonomiji tal-kobor u l-prezzijiet tal-bejgħ. Għalhekk huwa konkluż li d-differenzi fl-ekonomiji tal-kobor ma jaffettwawx il-paragunabbiltà tal-prezzijiet f'dan il-każ.
(105)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-produttur tal-pajjiż analogu kellu prezzijiet tal-bejgħ domestiku estremament għoljin, li allegatament huma sinifikament ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, peress li l-marġni tad-dumping jaqbeż il-marġni ta' twaqqigħ tal-prezz b'mod sinifikanti. Din id-dikjarazzjoni saret permezz ta' paragun tal-Valuri Normali Indjani mal-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, dan il-paragun huwa żbaljat peress li l-Valur Normali Indjan huwa bbażat fuq il-bejgħ profittabbli biss. Speċjalment f'sitwazzjoni fejn l-industrija tal-Unjoni qiegħda tagħmel it-telf, mhuwiex sorprendenti li l-prezzijiet profittabbli fl-Indja jaqbżu l-prezz medju tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, il-fatt li l-Valur Normali Indjan jaqbeż il-prezzijiet medji tal-industrija tal-Unjoni ma jurix li l-għażla tal-Indja bħala pajjiż analogu mhijiex waħda raġonevoli.
(106)
Parti interessata minnhom argumentat li l-prezzijiet ta' Tata huma distortjat, peress li hija relatata ma' Tata Power, kumpanija tal-enerġija. Allegatament dan jippermetti sabiex Tata titlob prezzijiet ogħla fiż-żoni moqdijin minn Tata Power. Madankollu, ma ġiet ipprovduta ebda evidenza ta' sostenn, u lanqas ma ngħatat xi kwantifikazzjoni ta' dan l-effett. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ma setgħetx tintlaqa'.
(107)
Wara d-divulgazzjoni definittiva, esportatur minnhom argumenta li TATA hija kumpanija mhux kompetittiva b'kostijiet ta' produzzjoni u prezzijiet ta' bejgħ għoljin, u allegatament din kienet ir-raġuni għaliex BP Solar irtirat mill-impriża konġunta f'Diċembru 2011. B'appoġġ ta' dan, huwa kkwotat artiklu mill-istampa, li jiddikjara li “[I]l-ħruġ ta' BP mill-industrija solari wara madwar erbgħin sena juri kemm sar kompetittiv u popolat is-suq solari.” Madankollu, dan l-artiklu ma tkellimx b'mod speċifiku fuq Tata bħala kumpanija mhux kompetittiva, indirizza s-sitwazzjoni fis-suq għall-pannelli solari inġenerali, billi tkellem dwar “kompetizzjoni ħarxa li timmarka industrija”, u li “ħafna kumpaniji madwar id-dinja għalqu l-fabbriki, keċċew mijiet ta' ħadidema u rreġistraw għal falliment”. Għalhekk, dan l-artiklu mill-istampa ma jurix li Tata hija kumpanija mhux kompetittiva b'kostijiet ta' produzzjoni u prezzijiet tal-bejgħ għoljin.
(108)
Wara d-divulgazzjoni, esportatur minnhom argumenta li Tata ma kinitx inkluża bħala parti mill-industrija domestika tal-Indja fl-investigazzjoni antidumping attwali tal-Indja msemmija fil-premessa (91) iktar 'il fuq, minħabba l-importazzjonijiet importanti tagħha ta' ċelloli. Filwaqt li huwa kkonfermat li tabilħaqq Tata mhijiex parti mill-industrija domestika Indjana fl-investigazzjoni antidumping attwali tal-Indja, dan mhux bilfors ifisser li Tata mhijiex produttur xieraq tal-pajjiż analogu. Il-Valur Normali kien ibbażat esklussivament fuq ċelloli u moduli prodotti minn Tata fl-Indja, u mhux fuq prodotti importati. Il-fatt li l-komponenti importati ntużaw fil-produzzjoni ta' uħud mill-prodotti ma jfissirx li l-Valur Normali li rriżulta mhuwiex rappreżentattiv għall-Indja, speċjalment peress li huwa bbażat fil-parti l-kbira fuq il-prezzijiet tal-bejgħ u mhux fuq il-kostijiet.
(109)
Il-Gvern taċ-Ċina argumenta li l-bejgħ ta' Tata ta' moduli allegatament jirrappreżenta biss 0,3 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-UE u ma jistax jitqies rappreżentattiv, b'referenza għas-sentenza Detlef Nölle (17) tal-Qorti. F'dik il-kawża, il-Qorti qieset li meta l-produzzjoni totali f'pajjiż tkun biss 1,25 % tal-volum ta' esportazzjoni lejn l-UE, din tammonta għal indikazzjoni li s-suq meqjus mhuwiex wisq rappreżentattiv. F'dan il-każ, il-Gvern taċ-Ċina ma qabbilx il-produzzjoni totali fl-Indja mal-esportazzjonijiet totali taċ-Ċina, iżda biss il-produzzjoni ta' kumpanija Indjana minnhom mal-esportazzjonijiet totali tal-esportaturi Ċiniżi kollha. Madankollu, dan it-tqabbil huwa żbaljat, peress li f'suq kompetittiv ma' bosta atturi l-kwantitajiet relatati ma' produttur wieħed mhumiex indikattivi tar-rappreżentattività tas-suq sħiħ. Barra minn hekk, lanqas ma huwa t-tqabbil li sar fil-kawża Detlef Nölle, fejn il-produzzjoni totali tal-pajjiż tqabblet mal-esportazzjonijiet totali. Skont l-informazzjoni pprovduta mill-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni ta' Makkinarju ('CCCME'), il-produzzjoni fl-Indja tbassret li ser taqbeż 2 GW qabel tmiem l-2012, jiġifieri ftit wara tmiem l-IP. Din il-produzzjoni tkun tilħaq 14 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-UE, ferm iktar mil-livell limitu indikattiv ta' 5 % fis-sentenza Detlef Nölle.
(110)
Wara d-divulgazzjoni, parti interessata minnhom irreferiet għall-fatt li Tata kellha nuqqas ta' integrazzjoni upstream u trid iġġib il-wejfers minn partijiet terzi. Allegatament, dan in-nuqqas ta' integrazzjoni vertikali upstream iwassal għal żieda fil-kostijiet meta mqabblin mal-produtturi Ċiniżi integrati vertikalment. Madankollu, din id-dikjarazzjoni ma kinitx sostanzjata. B'mod partikolari, il-kost totali ta' Tata jkun ogħla biss jekk il-prezz tax-xiri tagħhom għall-wejfers ikun jaqbeż il-kost tal-produzzjoni ta' wejfer, ħaġa li mhijiex ċerta peress li ħafna kumpaniji fil-kummerċ solari kienu qed jagħmlu telf matul l-IP. Barra minn hekk, anki produtturi Ċiniżi kbar integrati vertikalment spiss xtraw kwantitajiet importanti ta' wejfers minn fornituri indipendenti, xi ħaġa li ssostni l-konklużjoni li n-nuqqas ta' integrazzjoni vertikali fil-wejfers mhux bilfors iwassal għal kostijiet ogħla għall-moduli u ċ-ċelloli.
(111)
Parti interessata minnhom argumentat li l-pajjiż analogu mhuwiex kompetittiv. Din id-dikjarazzjoni hija appoġġjata mill-fatt li l-produzzjoni ta' ċelloli solari fl-Indja hija fl-inqas livell tal-aħħar ħames snin fl-2013. Madankollu, ir-rapport ikkwotat minn dik il-parti interessata wera li matul l-IP, il-produzzjoni Indjana taċ-ċelloli kienet għadha f'livell għoli qrib l-ogħla livell irrapportat. It-tnaqqis importanti fil-produzzjoni seħħ wara l-IP, u għalhekk ma kellu ebda impatt fuq ir-riżultati tal-investigazzjoni.
(112)
Argument ieħor imressaq biex jappoġġja d-dikjarazzjoni li l-pajjiż analogu mhuwiex kompetittiv huwa l-investigazzjoni antidumping imsemmija fil-premessa (91) iktar 'il fuq. L-Istituzzjonijiet josservaw li l-investigazzjoni għadha għaddejja, u li għalhekk, ma tista' tinħareġ ebda konklużjoni minnha. B'mod ġenerali, l-investigazzjonijiet antidumping mhumiex indikazzjoni għal nuqqas ta' kompetittività, iżda indikazzjoni li l-industrija dometsika tqisha li hija soġġetta għal prattiki kummerċjali inġusti minn kompetituri li jinsabu f'pajjiżi terzi.
(113)
Kollox ma' kollox, il-Kummissjoni tqis li l-għażla tal-Indja bħala pajjiż analogu hija raġonevoli.
(114)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn dwar il-Pajjiż Analogu, id-determinazzjonijiet kollha fil-premessi (72) sa (77) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.4. Valur Normali
(115)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti interessata minnhom ikkummentat li l-kumpaniji Indjani biegħu l-iktar moduli mhux kollegati mal-grilja, li għandhom prezzijiet u spejjeż ogħla mill-moduli kollegati mal-grilja mibjugħa mill-esportaturi Ċiniżi. Kien iddikjarat ukoll li l-moduli mhux kollegati mal-grilja normalment ikollhom output enerġetiku inqas mill-moduli kollegati mal-grilja.
(116)
F'dan ir-rigward, huwa osservat li ġew stabbiliti Valuri Normali differenti għal moduli “ta' daqs standard” b'iktar minn 36 ċellola li huma ġeneralment kollegati mal-grilja u moduli iżgħar b'36 ċellola jew inqas li ġeneralment jintużaw filwaqt li ma jkunux kollegati mal-grilja. Għalhekk tqies li Valur Normali xieraq huwa stabbilit għat-tipi kollha ta' prodotti, inklużi moduli mhux kollegati mal-grilja u moduli kollegati mal-grilja.
(117)
Parti interessata oħra ddikjarat li Tata hija attiva wkoll bħala żviluppatur tal-proġetti, u għalhekk, il-bejgħ minn din il-kumpanija mhuwiex paragunabbli mal-bejgħ ta' moduli minn produtturi esportaturi Ċiniżi biss. F'dan ir-rigward huwa osservat li l-paragun bejn il-prezzijiet Indjani domestiċi u l-prezzijiet tal-esportazzjoni Ċiniżi saru b'mod esklussiv għall-bejgħ ta' moduli, u l-bejgħ ta' proġetti sħaħ jew soluzzjonijiet integrati ma ntużawx sabiex jiġi stabbilit il-Valur Normali peress li ma tqisx paragunabbli.
(118)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn dwar il-Valur Normali, id-determinazzjonijiet kollha fil-premessi (78) sa (86) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.5. Prezz ta' esportazzjoni
(119)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-esportaturi fil-kampjun ikkummentaw fuq kwistjonijiet żgħar dwar il-prezz ta' esportazzjoni użat biex jiġi stabbilit il-marġni tad-dumping. Fejn dan kien iġġustifikat, il-kummenti ttieħdu f'kunsiderazzjoni u wasslu għal reviżjoni żgħira tal-marġni tad-dumping tal-kumpaniji kkonċernati.
(120)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor dwar il-prezz ta' esportazzjoni, id-determinazzjonijiet kollha fil-premessi (87) sa (89) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.6. Paragun
(121)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-esportaturi fil-kampjun ikkummentaw fuq kwistjonijiet minuri li jikkonċernaw il-provvedimenti użati biex jitqablu l-prezzijiet ta' esportazzjoni. Fejn dan kien iġġustifikat, il-kummenti ttieħdu f'kunsiderazzjoni u wasslu għal reviżjoni żgħira tal-marġni tad-dumping tal-kumpaniji kkonċernati.
(122)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, instab żball klerikali li rriżulta f'aġġustament żbaljat fil-Valur Normali għall-merkanzija domestika. Dan l-iżball ġie kkoreġut u wassal għal tnaqqis żgħir fil-marġnijiet tad-dumping.
(123)
Wara d-divulgazzjoni, parti interessata minnhom iddikjarat li aġġustament għal-livell ta' kummerċ jista' jkun iġġustifikat, peress li l-parti ma tbiegħx direttament lill-installaturi, iżda lil impriżi li jerġgħu jbiegħu u lil distributuri. Il-parti talbet informazzjoni dettaljata dwar il-kanali tal-bejgħ tal-produttur tal-pajjiż analogu, li ma setgħetx tiġi pprovduta biex tkun imħarsa l-informazzjoni kunfidenzjali. Minflok, il-bażi tal-klijenti tal-produttur tal-pajjiż analogu ġiet kategorizzata f'kategoriji differenti skont il-volum ta' bejgħ, li wera li livell ta' aġġustament tal-kummerċ ma kienx iġġustifikat.
(124)
Bħala tweġiba għal din l-analiżi, il-parti interessata ammettiet li differenza fil-kwantitajiet ta' bejgħ tkun tirriżulta f'differenzi fil-prezz, iżda sostniet l-argument tagħha li allegatament ikollha titlob prezzijiet ogħla lill-installaturi meta mqabblin mad-distributuri/impriżi li jerġgħu jbiegħu. Madankollu, din id-dikjarazzjoni ma kinitx sostanzjata u għalhekk ma setgħetx tittieħed f'kunsiderazzjoni.
(125)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor dwar prezz ta' esportazzjoni, id-determinazzjonijiet kollha fil-premessi (90) sa (92) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
1.7. Marġnijiet tad-dumping
(126)
Produttur esportatur minnhom fil-kampjun talab divulgazzjoni sħiħa tal-kalkoli tad-dumping tiegħu, filwaqt li ddikjara li nkella ma jkunx jista' jikkummenta fuq il-preċiżjoni tagħhom. Peress li din il-kumpanija ma ngħatatx MET, il-valur normali tagħha kien imsejjes fuq id-dejta mill-Indja bħala pajjiż analogu. Peress li produttur wieħed biss fil-pajjiż analogu kkoopera bis-sħiħ fl-investigazzjoni, l-informazzjoni mill-pajjiż analogu ma setgħetx tiġi ddivulgata f'livell tat-tip ta' prodott sabiex tkun imħarsa l-informazzjoni kunfidenzjali. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni trid tiġi rrifjutata.
(127)
Għall-kumpaniji fil-kampjun, il-valur normali medju peżat ta' kull tip tal-prodott simili stabbilit għall-pajjiż analogu tqabbel mal-prezz medju peżat ta' esportazzjoni tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, kif stipulat fl-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(128)
Il-marġni tad-dumping medju peżat tal-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun ġie kkalkolat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. B'hekk, dak il-marġni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-marġnijiet stabbiliti għall-produtturi esportaturi tal-kampjun.
(129)
Fuq dik il-bażi, il-marġni tad-dumping definittiv għall-kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun kien stabbilit għal 88,1 %.
(130)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħra kollha fil-PRC, il-marġnijiet tad-dumping ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-fatti disponibbli b'konformità mal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għal dan l-għan, il-livell ta' kooperazzjoni l-ewwel ġie stabbilit billi tqabbel il-volum ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrapportat mill-produtturi esportaturi li kkooperaw mal-volum ta' esportazzjonijiet Ċiniżi, kif stipulat fil-premessa (167).
(131)
Peress li l-kooperazzjoni ammontat għal iktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-Unjoni, il-livell ta' kooperazzjoni jista' jitqies għoli. Peress li ma kien hemm ebda raġuni għaliex wieħed jemmen li xi produttur esportatur astjena b'mod deliberat milli jikkoopera, il-marġni tad-dumping residwu ġie stabbilit għal-livell tal-kumpanija fil-kampjun bl-ogħla marġni tad-dumping. Dan tqies xieraq peress li ma kien hemm ebda indikazzjoni li l-kumpaniji li ma kkooperawx kienu qegħdin jagħmlu dumping f'livell inqas, u biex tiġi żgurata l-effettività ta' kwalunkwe miżura.
(132)
Fuq din il-bażi il-marġnijiet tad-dumping definittivi mogħtija bħala perċentwal tal-prezz fil-fruntiera tal-Unjoni tas-CIF, id-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni tad-dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd,
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (Ċina) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw (Anness I, Anness II)
88,1 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
111,5 %
D. DANNU
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u produzzjoni tal-Unjoni
(133)
Il-prodott simili kien manifatturat minn madwar 215-il produttur fl-Unjoni. L-Istituzzjonijiet ivverifikaw dikjarazzjonijiet minn partijiet interessati li kien hemm għadd ogħla; din il-verifika wriet li fil-verità l-parti l-kbira mill-produtturi addizzjonali allegati kienet produtturi esportaturi, importaturi relatati magħhom, distributuri u installaturi.
(134)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, bosta partijiet ikkontestaw il-fatt li d-dejta pprovduta minn Europressedienst, ditta ta' konsulenza indipendenti (“il-konsulent”), intużat biex jiġu determinati, fost l-oħrajn, il-produzzjoni tal-Unjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni kif ukoll indikaturi ta' dannu makroekonomiku oħrajn li jikkonċernaw d-dejta tal-industrija u l-importazzjoni tal-Unjoni. Dawn il-partijiet xeħtu dubju fuq l-indipendenza tal-konsulent billi allegaw li kien marbut mal-ilmentatur. Talbu wkoll kjarifiki fuq liema bażi ntgħażel il-konsulent mill-Kummissjoni u xeħtu dubju fuq il-kompetenza tiegħu fil-ġbir ta' dejta ekonomika relatata mas-settur PV. F'dan ir-rigward, kien iddikjarat li l-Kummissjoni missha bbażat is-sejbiet tagħha fuq dejta minn sorsi oħrajn għad-dispożizzjoni, b'mod partikolari istituti ta' riċerka magħrufa. L-aħħar nett, l-AFASE għamlet referenza għall-Aħjar Prattiki għas-sottomissjoni ta' evidenza ekonomika u ġbir ta' dejta f'każijiet li jikkonċernaw l-applikazzjoni tal-Artikoli 101 u 102 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u f'każijiet ta' fużjonijiet biex tikkontesta l-affidabbiltà tad-dejta sottomessa mill-konsulent.
(135)
Fir-rigward tal-allegati rabtiet bejn il-konsulent u l-ilmentatur, il-partijiet interessati rilevanti ma wrew ebda evidenza li turi l-eżistenza tat-tali rabtiet. Bl-istess mod, l-investigazzjoni ma xeħtitx dawl fuq xi evidenza ta' relazzjoni li tmur lil hinn minn karattru purament kummerċjali. Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom iddikjarat li kien hemm indikazzjonijiet li l-evidenza prima facie pprovdita mill-ilmentatur mill-industrija tal-Unjoni fl-ilment kienet ibbażata fuq dejta pprovduta mill-istess konsulent. Minkejja li huwa rikonoxxut li s-sejbiet għal uħud mill-indikaturi tabilħaqq kienu simili għall-evidenza pprovduta fl-ilment, dan mhux bilfors ifisser li kienu stabbiliti fuq il-bażi ta' sors wieħed biss. F'dan ir-rigward, l-iment jipprovdi l-bosta sorsi użati.
(136)
Kif spjegat fil-premessa (99) għar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni qieset li jkun xieraq li tintuża din il-konsulenza fl-investigazzjoni attwali, minħabba n-nuqqas ta' disponibbiltà ta' sorsi pubbliċi oħrajn tad-dejta makroekonomika neċessarja li tkopri s-suq sħiħ tal-Unjoni kif ukoll dejta tal-importazzjoni. Qabel ma għażlet lil Europressedienst il-Kummissjoni vvalutat il-metodoloġija użata mill-konsulent għall-ġbir tad-dejta rilevanti kif ukoll il-ħila tal-konsulent li jipprovdi d-dejta neċessarja għat-tipi kollha tal-prodott u għall-perjodu sħiħ ikkunsidrat.
(137)
Barra minn hekk, matul l-investigazzjoni, id-dejta pprovduta mill-konsulent kienet kontroverifikata fejn dan kien possibbli ma' sorsi oħrajn disponibbli u kienet ikkonfermata. F'dan ir-rigward, huwa osservat li jeżistu bosta kumpaniji ta' riċerka speċjalizzati fil-ġbir ta' statistika tad-dejta fis-suq u ċ-ċifri rrapportati kważi qatt ma huma l-istess. Dan huwa dovut għall-fatt li huwa diffiċli għal kwalunkwe istitut ta' riċerka li joħroġ ċifri preċiżi u għaldaqstant, l-indikaturi rrapportati tas-suq PV dejjem ser ikunu msawra fuq stimi, indipendenti mill-fornitur tat-tali ċifra. F'dan il-kuntest, l-eżerċizzju ta' kontroverifika mwettaq mill-Kummissjoni kkonsista fit-tqabbil tax-xejriet tad-dejta riċevuta mill-konsulent max-xejriet tal-istess dejta ppubblikata minn kumpaniji oħrajn ta' riċerka, iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka tal-Kummissjoni ('JRC') u l-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Industrija Fotovoltajka ('EPIA') dwar l-istess suġġetti, meta kienet disponibbli. Ma ġiet osservata ebda differenza importanti b'riżultat tal-eżerċizzju ta' kontroverifika peress li x-xejriet tal-indikaturi li għalihom saret il-kontroverifika kienu simili. Għalhekk, is-sejbiet provviżorji ma kinux ibbażati biss fuq dejta pprovduta mill-konsulent iżda anki mill-analiżi u l-valutazzjoni proprja ta' din id-dejta mill-Kummissjoni. Barra minn hekk, kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (9), wara l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji, saret żjara ta' verifika fil-bini tal-konsulent. Il-Kummissjoni wettqet verifika fuq il-post fil-bini tal-konsulent biex tivverifika l-affidabbiltà tal-metodoloġija u d-dejta fornita. Il-verifika fuq il-post twettqet bħala segwitu għall-kontroverifika tad-dejta mill-Kummissjoni u sabiex tinkiseb garanzija dwar l-affidabbiltà u l-kwalità tad-dejta u l-metodoloġija relatata.
Il-verifika fuq il-post tqieset xierqa fl-applikazzjoni tal-prinċipju ta' amministrazzjoni tajba, anki jekk dik id-dejta ma kinitx ipprovduta minn parti interessata iżda minn konsulent. Bis-saħħa ta' dan, il-Kummissjoni kompliet isserraħ rasha dwar l-affidabbiltà tad-dejta pprovduta mill-konsulent.
(138)
Parti minnhom iddikjarat li l-metodoloġija ta' kontroverifika użata mill-Kummissjoni ma kinitx spjegata f'biżżejjed dettall u talbet li jiġu ddivulgati s-sorsi l-oħrajn użati għall-kontroverifika. Din il-parti kompliet targumenta li l-metodoloġija użata xorta waħda kienet invalida peress li tqabblu biss ix-xejriet ta' bosta sorsi u mhux il-valuri assoluti.
(139)
F'dak li għandu x'jaqsam ma' sorsi oħrajn użati għall-kontroverifika tad-dejta pprovduta mill-konsulent, dawn kienu r-rapporti ppubblikati mill-JRC u l-EPIA dwar l-istess suġġetti. Dwar it-tqabbil tad-dejta ma' sorsi oħrajn, huwa osservat li dawn urew li mhux biss xejriet simili iżda anki daqsijiet simili. Għaldaqstant, ġie konkluż li l-metodoloġija użata kienet xierqa u d-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward ġew irrifjutati.
(140)
Dwar il-kompetenza tal-konsulent, ta' min jinnota li l-attività ewlenija tiegħu hija l-ġbir ta' dejta marbuta mas-settur PV u l-iżvilupp ta' bażi tad-dejta aġġornata ta' kumpaniji attivi fis-suq PV. Din id-dejta hija ppubblikata f'rivisti fotovoltajċi speċjalizzati u tintuża wkoll minn kumpaniji individwali li twettaq riċerka speċjalizzata għalihom. Il-bażi tad-dejta żviluppata minn Europressedienst hija aġġornata u ppubblikata mill-ġdid b'mod regolari. Barra minn hekk, il-konsulent għandu bosta snin esperjenza f' dan is-settur. B'mod iktar preċiż, il-metodoloġija tal-konsulent hija li jiġbor, jikkontroverifika u jagglomera informazzjoni billi juża d-diversi sorsi disponibbli fis-suq. Għal dan l-għan, jiġbor id-dejta permezz ta' kwestjonarji standard mibgħuta lill-kumpaniji elenkati fil-bażi tad-dejta jew bit-telefown, speċjalment mill-produtturi tal-Unjoni, jew matul il-fieri speċjalizzati, l-iktar minn produtturi f'pajjiżi terzi. Meta l-informazzjoni ma tkunx tista' tinkiseb permezz tal-kanali li għadhom kif issemmew, Europressedienst tivverifika r-rapporti finanzjarji tal-kumpaniji fis-settur fotovoltajku jew tikkoopera minn jedda ma' istituti ta' riċerka oħrajn bil-għan li tikseb jew tagħmel kontroverifika tad-dejta. Ġie vverifikat u filfatt ikkonfermat li dawn is-sorsi ntużaw mill-konsulent fl-attività ta' kuljum tiegħu. Fid-dawl ta' dan li ntqal hawn fuq, jitqies xieraq li jintużaw is-servizzi ta' Europressedienst f'din l-investigazzjoni u għalhekk, id-dikjarazzjonijiet tal-partijiet f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
(141)
Fir-rigward tal-Aħjar Prattiki għas-sottomissjoni tal-evidenza ekonomika maħruġa mis-servizz kompetenti tal-Kummissjoni ('l-Aħjar Prattiki'), għandhom isiru r-rimarki li ġejjin. L-ewwel nett, huwa dokument li ma jistax jimpenja lill-Kummissjoni, peress li ma kienx adottat mill-Kulleġġ, iżda ppubblikat mis-servizz kompetenti bl-għan li jiġu pprovduti rakkomandazzjonijiet lil partijiet dwar kif jippreżentaw evidenza ekonomika. It-tieni nett, l-Aħjar Prattiki jikkonċernaw is-sottomissjoni ta' analiżi u dejta ekonomiċi użati f'xi investigazzjonijiet tal-kompetizzjoni, skont l-Artikolu 101 u 102 TFUE u f'każijiet ta' fużjoni. Ir-regoli applikabbli, l-istandards ta' prova u s-setgħat investigattivi tal-Kummissjoni f'dawk il-każijiet ta' kompetizzjoni ma jistgħux jitqabblu mal-investigazzjonijiet ta' difiża kummerċjali, li għalihom japplika sett kompletament differenti ta' regoli.
(142)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, bosta partijiet ikkontestaw il-metodoloġija użata mill-konsulent u ddikjaraw li ma tilħaqx standards xjentifiċi rikonoxxuti. Madankollu, kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (137), il-metodoloġija ġiet ivvalutata u d-dejta li rriżultat kienet kontroverifikata u verifikata u b'hekk tqieset konformi ma' dejta oħra ppubblikata u għalhekk affidabbli b'mod raġonevoli. Punti speċifiċi li tqajmu mill-partijiet interessati, speċjalment l-AFASE, ġew iċċarati u tqiegħdu għad-dispożizzjoni fil-fajl miftuħ tal-investigazzjoni għal spezzjoni mill-partijiet interessati.
(143)
Is-CCCME argumentat li l-metodoloġija tal-aggregazzjoni tad-dejta ma kinitx iċċarata. Din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata peress li l-informazzjoni rilevanti tqiegħed għad-dispożizzjoni tal-partijiet interessati kollha fil-fajl tal-investigazzjoni miftuħ għal spezzjoni mill-partijiet interessati.
(144)
Wara d-divulgazzjoni finali, bosta partijiet tennew it-tħassib tagħhom dwar l-għażla tal-konsulent mill-Kumissjoni u fuq il-kwalità tad-dejta pprovduta. F'dan ir-rigward, kien iddikjarat li d-dejta tal-konsulent tista' tiġi ordnata u tinxtara fuq bażi ad hoc biex ikunu ssodisfati t-talbiet speċifikament identifikati tal-klijenti potenzjali u għalhekk taf ma tkunx oġġettiva. Barra minn hekk, is-CCCME kkontestat li d-dejta miġbura mill-konsulent tista' titqies bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku peress li d-dejta kienet fil-parti l-kbira msejsa fuq suppożizzjonijiet u stimi. Barra minn hekk, kien iddikjarat li d-dejta pprovduta ma kinitx sostnuta biżżejjed minn evidenza fil-fajl u li ma kinitx ta' bixra affermattiva, oġġettiva u verifikabbli.
(145)
Fir-rigward ta' dawn id-dikjarazzjonijiet, issir referenza għall-premessi (136) sa (137) iktar 'il fuq fejn ġiet ipprovduta iktar informazzjoni dwar l-għażla tal-konsulent. Barra minn hekk, huwa osservat li l-Kummissjoni ħatret il-konsulent fuq il-bażi tal-aħjar informazzjoni disponibli dak iż-żmien u b'konformità sħiħa mar-Regolament Finanzjarju tal-Kummissjoni applikabbli għall-proċedura. Barra minn hekk, huwa mfakkar li l-kapaċità tal-konsulent li jipprovdi d-dejta kollha meħtieġa fil-ħin kienet ta' importanza kbira peress li l-Kummissjoni kienet marbuta b'dati ta' skadenza statutorji għall-pubblikazzjoni tas-sejbiet provviżorji fl-investigazzjoni kurrenti.
(146)
Rigward il-kwalità tad-dejta pprovduta u jekk tistax titqies bħala evidenza pożittiva skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (137), il-metodoloġija tal-konsulent għall-ġbir tad-dejta ġiet mistħarrġa u ġiet ivvalutata bħala waħda ta' kwalità sodisfaċenti. Barra minn hekk, kif intqal iktar 'il fuq fl-istess premessa, id-dejta pprovduta mill-konsulent ġiet kontroverifikata meta dan kien possibbli ma' sorsi oħrajn u nstab li kienet raġonevolment preċiża. Fl-aħħar, huwa osservat li l-konsulent għandu bażi tad-dejta li hija aġġornata fuq bażi regolari, indipendentement mill-ħtiġijiet u t-talbiet tal-klijenti. L-istess bażi tad-dejta tintuża biex taggrega u tforni statistiki PV lil bosta klijenti, u għalhekk kellha tiġi rifjutata l-allegazzjoni li d-dejta ma kinitx oġġettiva.
(147)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom iddikjarat li l-Kummissjoni ma kinitx iddivulgat is-sorsi, il-metodoloġija użata u l-kumpaniji li magħhom ikkoopera l-konsulent biex jikkompila d-dejta makroekonomika pprovduta. Parti interessata oħra tenniet li l-metodoloġija applikata mill-konsulent tissuġġerixxi riżultati impreċiżi. Bosta partijiet interessati talbu iktar informazzjoni dwar il-metodoloġija użata mill-konsulent bħar-rati medji ta' rispons għall-kwestjonarji/intervisti, il-perċentwal tad-dejta miġbura permezz ta' kull kanal, kif din ġiet ivverifikata, l-approssimazzjonijiet/suppożizzjonijiet użati biex tiġi ġġenerata d-dejta, l-għadd ta' kumpaniji li għalihom saru l-approssimazzjonijiet, u tal-inqas medda tal-għadd ta' impjegati tal-konsulent.
(148)
Fir-rigward ta' dawn id-dikjarazzjonijiet, huwa osservat li wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, il-Kummissjoni pprovdiet lill-partijiet interessati bil-metodoloġija u s-sorsi użati mill-konsulent fl-aggregazzjoni tad-dejta u indirizzat mistoqsijiet speċifiċi tal-partijiet interessati f'dan ir-rigward wara d-divulgazzjoni provviżorja. It-talbiet addizzjonali ta' informazzjoni tal-partijiet interessati kkonċernati wara d-divulgazzjoni finali jitqiesu li huma koperti mill-informazzjoni mqiegħda għad-dispożizzjoni wara l-impożizzjoni ta' dazji provviżorji sal-punt li kienu jippermettulha l-limitazzjonijiet tal-kunfidenzjalità. Barra minn hekk, huwa enfasizzat li l-Kummissjoni vverifikat fuq il-post il-mod li bih inġabret u ġiet aggregata d-dejta mill-konsulent u s-suppożizzjonijiet sottostanti relevanti għall-aggregazzjoni tad-dejta. Ir-riżultati tal-verifika kienu sodisfaċenti u l-Kummissjoni serrħet rasha mir-raġonevolezza tas-suppożizzjonijiet sottostanti u mill-kwalità tad-dejta pprovduta mill-konsulent. Barra minn hekk, il-partijiet ma kkontestawx id-dejta bħala tali.
(149)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti oħra talbet kjarifiki fir-rigward tal-għadd ta' produtturi tal-Unjoni meqjusin mill-konsulent fil-ġbir ta' dejta tiegħu u s-sovrappożizzjoni bejn dawn u l-kważi 215-il produttur tal-Unjoni magħrufin mill-Kummissjoni. F'dan ir-rigward, huwa ċċarat li l-produtturi tal-Unjoni meqjusin mill-konsulent fil-parti l-kbira huma l-istess bħal dawk magħrufin li jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni fl-investigazzjoni msemmija fil-premessa (133) iktar 'il fuq.
(150)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li l-Kummissjoni wettqet l-analiżi tad-dannu b'mod inkonsistenti peress li saret b'mod separat għall-moduli u ċ-ċelloli filwaqt li l-kalkoli tad-dannu u l-marġni tad-dumping ġew stabbiliti bħala medja peżata għall-moduli u ċ-ċelloli f'daqqa. F'dan ir-rigward, huwa osservat li filwaqt li l-indikaturi ntwerew b'mod separat għal kull tip ta' prodott, il-konklużjonijiet milħuqin għal kull indikatur jirreferu għall-prodott investigat sħiħ. Huwa mfakkar ukoll li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodott wieħed uniku u għalhekk, il-marġnijiet tad-dumping u l-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu ġew stabbiliti fuq din il-bażi. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(151)
Finalment, parti oħra ddikjarat li l-kalkolu tal-valuri tal-indikaturi makroekonomiċi matul l-IP kien ibbażat inkorrettament fuq medja sempliċi tas-snin 2011 u 2012 peress li t-tali metodoloġija ma tkunx oġġettiva u ma twassalx għal riżultati li jirriflettu r-realtà matul l-IP. Huwa ċċarat li medja sempliċi tad-dejta ntużat biss fil-każ fejn kien hemm xejriet simili fil-perjodi kkonċernati. F'każ li x-xejret kienu differenti, il-metoodloġija ġiet adattata kif xieraq billi ttieħdet f'kunsiderazzjoni r-realtà tas-suq. Il-parti kkonċernata ma elaboratx billi tiddikjara kemm ir-riżultati tal-metodoloġija użata ma kinux jirriflettu r-realtà tas-suq. Għalhekk, dawn id-dikjarazzjonijiet ġew rifjutati.
(152)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, u fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor f'dan ir-rigward, is-sejbiet fil-premessi (98) sa (101) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
2. Determinazzjoni tas-suq rilevanti tal-Unjoni
(153)
Bosta partijiet argumentaw li d-dannu kellu jkun ivvalutat b'mod separat għas-suq magħluq u għas-suq ħieles. Parti minnhom argumentat li d-dejta relatata ma' ċelloli destinati għal użu ristrett kellha tkun eskluża mill-valutazzjoni tad-dannu minħabba l-fatt li ma kinitx effettwata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(154)
Kif intqal fil-premessa (105) għar-Regolament provviżorju, il-konsum, il-volum ta' bejgħ, il-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, it-tkabbir, l-investimenti, l-ħażniet, l-impjiegi, il-produttività, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment, il-ħila ta' żieda tal-kapital u l-kobor tal-marġni tad-dumping għandhom ikunu eżaminati b'referenza għall-attività sħiħa tal-industrija tal-Unjoni, jiġifieri inkluż l-użu ristrett, peress li l-produzzjoni destinata għas-suq magħluq kienet affettwata bl-istess mod mill-kompetizzjoni ta' importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat.
(155)
B'hekk, l-investigazzjoni wriet li produtturi tal-Unjoni integrati vertikalment kienu mġiegħla jimportaw prodotti li kienu l-oġġett ta' dumping (ċelloli) u jwaqqfu l-produzzjoni ta' dawn il-prodotti bi spiża ogħla mill-prezz ta' importazzjoni, minħabba l-pressjoni fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Barra minn hekk, l-investigazzjoni kixfet ukoll li s-suq ħieles u s-suq magħluq urew xejriet simili fil-prezzijiet, li wrew ukoll li kienu affettwati bl-istess mod mill-importazzjonijiet ikkonċernati.
(156)
Wara d-divulgazzjoni finali, bosta partijiet tennew li l-Kummissjoni naqset milli tipprovdi analiżi adegwata u rraġunata tas-suq magħluq jew għaliex ma saritx analiżi separata. Pati minnhom iddikjarat li ma kienet ipprovduta ebda informazzjoni dwar l-importanza tal-produzzjoni tal-Unjoni destinata għal użu ristrett. Barra minn hekk, kien iddikjarat li l-premessa (106) għar-Regolament provviżorju li kkonkludiet li l-prezzijiet fis-suq magħluq mhux dejjem jirriflettu l-prezzijiet tas-suq, kienet tikkontradixxi l-konklużjonijiet stipulati fil-premessa (155) iktar 'il fuq li s-suq ħieles u s-suq magħluq urew xejriet simili fil-prezzijiet.
(157)
L-ewwel nett huwa osservat li l-premessa (105) għar-Regolament provviżorju tistabbilixxi r-raġunijiet għaliex tqies xieraq li ssir analiżi tal-indikaturi tad-dannu (minbarra l-profittabilità) li jirreferu għall-attività totali tal-industrija tal-Unjoni inkluż l-użu ristrett. F'dan ir-rigward huwa mfakkar, kif stipulat fl-istess premessa, li l-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni destinata għall-użu ristrett kienet affettwata bl-istess mod mill-kompetizzjoni tal-importazzjonijiet mill-PRC, xi ħaġa li ma kinitx ikkontestata per se mill-partijiet interessati kkonċernati. Għalhekk, id-dikjarazzjoni li ma ngħatat ebda spjegazzjoni għaliex ma saret ebda analiżi separata kellha tiġi rifjutata. Bl-istess mod, bħala riżultat ta' din il-konklużjoni, kellu jiġi rifjutat ukoll li missha saret analiżi separata bħal din tas-suq magħluq.
(158)
It-tieni, filwaqt li fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq l-importanza tal-produzzjoni tal-Unjoni destinata għal użu ristrett ma tqisitx bħala element essenzjali, huwa osservat li l-produzzjoni tal-Unjoni taċ-ċelloli destinati għal użu ristrett kienet tirrappreżenta madwar nofs il-produzzjoni totali fl-IP. Finalment, huwa ċċarat li l-fatt li l-prezzijiet fis-suq magħluq ma jirriflettux il-prezzijiet fis-suq ħieles, mhux bilfors jikkontradixxi l-fatt li ż-żewġ prezzijiet segwew l-istess xejriet, peress li xorta jistgħu jkunu f'livelli differenti jew iċ-ċaqliq tal-prezzijiet jaf ikun fi grad ogħla jew inqas u b'hekk juri stampa differenti. Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, id-dikjarazzjonijiet dwar is-suq magħluq ġew rifjutati.
(159)
Il-partijiet ikkonċernati ma pprovdew ebda informazzjoni li setgħet tmeri s-sejbiet dwar id-determinazzjoni tas-suq tal-Unjoni. Fuq dawn il-bażijiet, id-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward ġew rifjutati filwaqt li s-sejbiet kif stabbiliti fil-premessi (102) sa (106) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3. Konsum tal-Unjoni
(160)
Parti interessata minnhom argumentat li d-dejta dwar il-konsum tal-Unjoni tal-prodott investigat tvarja sew, skont is-sors użat. Din il-parti argumentat li d-dejta affidabbli tista' tiġi stabbilita biss fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura minn istituzzjonijiet speċjalizzati jew ċentri ta' riċerka. Fid-dawl tal-ispjegazzjonijiet u l-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi (134) sa (152) iktar 'il fuq, rigward l-affidabbiltà tad-dejta pprovduta mill-konsulent użat fl-investigazzjoni, dan l-argument ġie rifjutat.
(161)
L-istess parti argumentat li l-konsum tal-Unjoni ma għandux ikun stabbilit billi sempliċiment jingħaddu l-kapaċitajiet ta' produzzjoni tal-modulu fl-Unjoni u li l-konsum tal-modulu tal-proġetti tal-industrija tal-Unjoni stess għandu jitnaqqas minnu. Dan l-argument ġie rifjutat, peress li l-konsum tal-moduli kien stabbilit fuq il-bażi ta' kapaċitajiet istallati ġodda fl-Unjoni. Din hija prattika komuni biex jiġi determinat il-konsum tal-moduli. Għaċ-ċelloli, il-konsum kien iddeterminat fuq il-bażi tal-produzzjoni ta' moduli tal-Unjoni.
(162)
Parti oħra argumentat li l-metodoloġija deskritta mill-konsulent tammetti d-diffikultà biex jiġu stabbiliti ċifri tal-konsum affidabbli. Kien argumentat ukoll li d-dejta dwar l-importazzjoni kif ukoll il-bejgħ tal-esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni kienu jew ibbażati fuq stimi mhux verifikabbli jew dejta inkompluta u li l-kontroverifika tal-Kummissjoni ma kinitx biżżejjed biex tkun tista' tinħareġ il-konklużjoni li dik id-dejta tabilħaqq kienet affidabbli u preċiża.
(163)
Kif diġà ntqal iktar 'il fuq fil-premessi (136) u (137) il-kwalità tad-dejta u l-metodoloġiji użati biex tinġabar ġew verifikati mill-Kummissjoni matul iż-żjara fuq il-post li fuq il-bażi tagħha tqies li l-metodoloġiji użati kienu xierqa u r-riżultati kienu preċiżi u raġonevolment affidabbli. Għaldaqstant din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(164)
Fuq din il-bażi, u fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor fir-rigward tal-konsum tal-Unjoni, il-premessi (107) sa (109) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(165)
Parti interessata minnhom argumentat li d-dejta dwar il-volumi ta' importazzjonijiet tal-prodott investigat tvarja b'mod sinifikanti, skont is-sors użat. Din il-parti argumentat li d-dejta affidabbli tista' tiġi stabbilita biss fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura minn istituzzjonijiet speċjalizzati jew ċentri ta' riċerka. Fid-dawl tal-ispjegazzjonijiet u l-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi (134) sa (152) iktar 'il fuq, rigward l-affidabbiltà tad-dejta pprovduta mill-konsulent użata fl-investigazzjoni, dan l-argument ġie rifjutat.
(166)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom ikkontestat il-metodoloġija użata biex jiġi ddeterminat il-valur totali tal-importazzjonijiet mill-PRC billi ddikjarat li kienet ibbażata fuq transazzjonijiet li saru fil-livell CIF bid-dazju mhux imħallas u għaldaqstant għandha dubju fuq jekk dawn it-transazzjonijiet kinux destinati għal konsum fl-Unjoni. Fir-rigward ta' din id-dikjarazzjoni, huwa ċċarat li l-valur totali tal-importazzjonijiet mill-PRC kif stipulat mill-konsulent ma ntużax fis-sejbiet provviżorji u definittivi u li ġew iddeterminati biss il-volumi ta' importazzjoni u l-prezzijiet ta' importazzjoni matul l-investigazzjoni kif muri fil-premessi (110) sa (113) tar-Regolament provviżorju. Peress li l-metodoloġija għad-determinazzjoni tal-prezzijiet ta' importazzjoni ma kinitx ikkontestata minnha nfisha mill-parti interessata kkonċernata, issir referenza għas-sejbiet relevanti fil-premessa (113) sa (117) tar-Regolament provviżorju u l-premessi (168) sa (176) hawn taħt. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni msemmija hawn fuq ġiet rifjutata.
(167)
Fuq din il-bażi, u fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor fir-rigward tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-PRC, il-premessi (110) sa (112) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
4.2. Prezzijiet tal-importazzjonijiet u twaqqigħ tal-prezzijiet
(168)
Importatur mhux relatat minnhom li kkoopera ddikjara li l-prezzijiet ta' importazzjoni kellhom ikunu stabbiliti fuq il-bażi tal-importazzjonijiet tiegħu tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni. Madankollu, id-dejta pprovduta minn dan l-importatur matul l-investigazzjoni kienet tirrappreżenta biss frazzjoni tal-importazzjonijiet totali fl-Unjoni u ma setgħet tinstilet ebda konklużjoni importanti dwar il-prezz medju ta' importazzjoni tal-importazzjonijiet kollha mill-PRC matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat li jkopri seba' snin. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(169)
Parti oħra ddikjarat li l-metodoloġija għad-determinazzjoni tal-prezzijiet ma kinitx spjegata, b'mod partikolari fir-rigward ta' kif id-dejta ta' bosta sorsi nġabret flimkien u ġiet rikonċiljata. Barra minn hekk, kien argumentat li l-kostijiet ta' importazzjoni kellhom ikunu bbażati fuq l-informazzjoni verifikata miġbura matul l-investigazzjoni minflok fuq l-istimi.
(170)
Huwa meqjus li l-metodoloġija mqiegħda għad-dispożizzjoni għall-partijiet interessati hija kompluta biżżejjed biex wieħed jifhem kif ġew stabbiliti ċ-ċifri. F'dak li għandu x'jaqsam mal-kost ta' 'importazzjoni', huwa ċċarat li sar aġġustament għall-prezzijiet fuq il-post biex waslet għall-prezzijiet CIF. L-istima li saret ġiet ikkonfermata mad-dejta miġbura matul l-investigazzjoni.
(171)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, bosta partijiet interessati talbu iktar dettalji dwar il-kalkoli ta' twaqqigħ tal-prezzijiet minn dawk diġà pprovduti fil-premessa (116) għar-Regolament provviżorju. Sa fejn l-għamla sensittiva ta' din l-informazzjoni u l-fatt li l-produtturi tal-Unjoni kienu ngħataw anonimità, ippermettew li jsir hekk, l-informazzjoni addizzjonali ngħatat f'divulgazzjonijiet bilaterali.
(172)
B'konformità mad-deċiżjoni ta' esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodotti (ara l-premessi (28) sa (32) iktar 'il fuq), dawn il-prodotti ġew esklużi wkoll mill-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz. Barra minn hekk, saru xi korrezzjonijiet fuq il-prezzijiet tas-CIF ipprovduti mill-partijiet interessati. Peress li l-kampjun ta' importaturi mhux relatati ġie rivedut għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (21), intużaw l-ispejjeż medji ta' wara l-importazzjoni tal-kampjun il-ġdid ta' importaturi, meta d-dejta kienet disponibbli u sħiħa.
(173)
Il-paragun tal-prezzijiet riveduti sar fuq bażi ta' tip b'tip għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' negozju, aġġustati kif suppost fejn kien hemm bżonn, u wara tnaqqis ta' roħs u skonti. Ir-riżultat tal-paragun, meta mogħti bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul l-IP wera marġnijiet medji peżati ta' twaqqigħ tal-prezzijiet fi ħdan il-meded ta' 19,8 % - 32,1 % għall-moduli, 4 % - 28,5 % għaċ-ċelloli u 8 % - 29 % f'termini ġenerali għall-prodott ikkonċernat.
(174)
Ta' min jinnota li għal wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun, ġie stabbilit twaqqigħ tal-prezz negattiv għaċ-ċelloli. Madankollu, il-kwantitajiet esportati ma kinux sinifikanti u b'hekk ma jistgħux jitqiesu rappreżentattivi.
(175)
Wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ikkontesta s-sors għall-aġġustament tal-monoċelloli għall-multiċelloli, iżda madankollu ma sostniex l-argument. Tabilħaqq, ma daħlet ebda informazzjoni jew evidenza ġdida u għalhekk din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(176)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor fir-rigward tal-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-PRC u dwar il-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, il-premessi (113) sa (117) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati kif emendati iktar 'il fuq.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.1. Ġenerali
(177)
Uħud mill-partijiet xeħtu dubju fuq l-affidabbiltà ġenerali tal-indikaturi makroekonomiċi tad-dannu użati mill-Kummissjoni għall-fini ta' din l-investigazzjoni. Argumentaw li x-xejriet stabbiliti għal għadd minn dawn l-indikaturi varjaw mix-xejriet għall-istess indikaturi stabbiliti għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Saret referenza partikolari għall-produzzjoni, il-produttività, il-bejgħ, il-kostijiet lavorattivi medji u l-impjiegi fl-Unjoni.
(178)
Kif intqal fil-premessa (121) għar-Regolament provviżorju, l-indikaturi makroekonomiċi ġew stabbiliti fir-rigward tal-produtturi kollha fl-Unjoni. F'każ li l-istess dejta tinġabar fir-rigward ta' produtturi individwali tal-Unjoni jew grupp ta' produtturi tal-Unjoni (jiġifieri l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun), ix-xejriet mhux bilfors huma l-istess, bħal pereżempju l-piż ta' kull kumpanija kkunsidrata ma jitteħidx inkunsiderazzjoni fi tqabbil bħal dan. Għaldaqstant, ir-riżultati tal-eżerċizzju ta' tqabbil tal-indikaturi makroekonomiċi għall-produtturi kollha tal-Unjoni u dawk għall-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mhux bilfors huma sinifikanti u ma jippermettux li tinħareġ konklużjoni li sett tad-dejta minnhom mhuwiex affidabbli. Fi kwalunkwe każ, meta jitqabblu x-xejriet tal-indikaturi makroekonomiċi tal-industrija tal-Unjoni mal-istess indikaturi konsolidati tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, jistgħu jiġu osservati differenzi fix-xejriet għal bosta indikaturi, bħall-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni, il-volumi ta' bejgħ, l-impjiegi u l-produttività tal-industrija tal-Unjoni bejn l-2011 u l-IP. Għal dawn l-indikaturi kollha, il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun marru aħjar mill-industrija ġenerali tal-Unjoni. Ir-raġuni għal dan huwa li fl-IP, ħafna produtturi tal-Unjoni, mhux inklużi fil-kampjun, waqqfu l-produzzjoni tagħhom jew saru insolventi, u b'hekk ħallew impatt negattiv fuq l-indikatur makroekonomiku fil-livell tal-Unjoni. Għaldaqstant, dawn id-dikjarazzjonijiet huma rifjutati.
(179)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-konklużjoni kif stipulata fil-premessa (153) għar-Regolament provviżorju li l-analiżi tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni wriet xejra negattiva ċara tal-indikaturi ewlenin kollha tad-dannu kienet ibbażata fuq dejta pprovduta mill-konsulent. F'dan ir-rigward, huwa ċċarat li, min-naħa, l-indikaturi makroekonomiċi, kif elenkati fit-Tabelli 4-a sa 6-c tar-Regolament provviżorju, kienu bbażati fuq dejta miksuba mill-konsulent u ġiet kontroverifikata meta dan kien possibbli ma' sorsi oħrajn għad-dispożizzjoni. Min-naħa l-oħra, l-indikaturi mikroekonomiċi, kif elenkati fit-Tabelli 7-a sa 11-c tar-Regolament provviżorju, kienu bbażati fuq dejta miġbura mill-produtturi mill-Unjoni fil-kampjun u verifikati fuq il-post mill-Kummissjoni. Ta' min jinnota li fatturi determinanti għas-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni bħal-livelli ta' profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni, il-prezz medju tal-bejgħ fl-Unjoni kif ukoll il-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz kienu bbażati fuq dejta miġbura mill-produtturi fil-kampjun u produtturi esportaturi tal-Unjoni kif verifikati fuq il-post. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' hawn fuq ġiet rifjutata.
(180)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor dwar il-metodoloġija ġenerali tal-valutazzjoni tas-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (118) sa (123) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.2. Indikaturi makroekonomiċi
5.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(181)
L-AFASE ddikjarat li l-volum ta' produzzjoni stabbilit għall-moduli fil-premessa (124) tar-Regolament provviżorju u l-kapaċità ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni stabbilita għall-moduli u ċ-ċelloli fl-istess premessa kienu sopravvalutati u pprovdiet dejta minn sorsi oħrajn (jiġifieri EPIA, IMS u BNEF) li taw volumi inqas.
(182)
Il-volum ta' produzzjoni stabbilit fil-premessa (124) tar-Regolament provviżorju huwa bbażat fuq informazzjoni li tkopri kemm kumpaniji elenkati pubblikament u kumpaniji mhux elenkati. L-iżvilupp tal-produzzjoni tal-Unjoni kif stabbilita fil-premessa (124) tar-Regolament provviżorju huwa konformi mal-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni stabbilit fil-premessa (108) tar-Regolament provviżorju. Għall-kuntrarju, id-dejta pprovduta mill-AFASE dwar il-volumi ta' produzzjoni wrew xejriet differenti mal-konsum tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa (108) tar-Regolament provviżorju u bl-istatistiki tal-konsum tal-Unjoni ppubblikati mill-EPIA.
(183)
F'dak li għandu x'jaqsam mal-kapaċità ta' produzzjoni, l-investigazzjoni wriet li s-sejbiet kif stipulati fil-premessa (124) tar-Regolament provviżorju inkludew il-kapaċitajiet ta' produzzjoni ta' kumpaniji li rreġistraw għal insolvenza jew li waqqfu l-produzzjoni matul l-IP, filwaqt li ma kinux biegħu l-impjanti u l-makkinarju ta' produzzjoni tagħhom u b'hekk setgħu jerġgħu jibdew il-produzzjoni rapidament. Bl-istess mod, kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (182), iċ-ċifri fil-premessa (124) tar-Regolament provviżorju inkludew dejta minn kumpaniji mhux elenkati.
(184)
Fl-aħħar, kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (137), id-dejta pprovduta mill-konsulent indipendenti ġiet verifikata u nstabet li hija raġonevolment preċiża. Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, id-dejta pprovduta mill-AFASE bbażata fuq sorsi disponibbli oħrajn ma nstabitx li bilfors tmur kontra s-sejbiet provviżorji.
(185)
Fi kwalunkwe każ, l-aċċettazzjoni taċ-ċifri pprovduti mill-AFASE ma jkollhiex impatt fuq is-sejba ġenerali li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali peress li x-xejra negattiva ta' dawn l-indikaturi, jiġifieri l-produzzjoni tal-Unjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni tinħass saħansitra iktar.
(186)
Importatur mhux relatat li kkoopera minnhom argumenta li l-volum ta' produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità misshom ġew stabbiliti fuq il-bażi tad-dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun biss. Madankollu, peress li dawn huma indikaturi makroekonomiċi, għandhom jiġu stabbiliti fil-livell tal-produtturi kollha tal-Unjoni sabiex tiġi stabbilita stampa sinifikattiva u sħiħa tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(187)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom talbet lill-Kummissjoni sabiex tiċċara kif il-produzzjoni annwali tal-Unjoni kienet ġiet ikkalkolata mill-konsulent. Parti oħra talbet lill-Kummissjoni tispjega iktar ir-rikonċiljazzjoni tad-dejta differenti disponibbli relatata mal-kapaċità tal-produzzjoni totali tal-Unjoni. Parti oħra ssuġġeriet li l-produzzjoni totali tal-Unjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni kellhom jinkisbu mill-produtturi tal-Unjoni magħżulin fil-kampjun peress li dan kien jagħti riżultat iktar affidabbli. F'dan ir-rigward, kien allegat li dejta pubblikament disponibbli kienet impreċiża minħabba l-għamla kunfidenzjali ta' din id-dejta u li kwalunkwe ċentru ta' riċerka jew konsulent kellu jibbaża l-analiżi tiegħu fuq għadd ta' stimi u suppożizzjonijiet.
(188)
Huwa ċċarat li l-produzzjoni annwali tal-Unjoni ġiet ikkalkolata fuq il-bażi taċ-ċifri rrapportati mill-produtturi tal-Unjoni lill-konsulent. Meta l-produzzjoni annwali ta' ċertu produttur tal-Unjoni ma setgħetx tinkiseb għal sena speċifika, din ġiet stmata billi ġiet applikata r-rata ta' użu tal-kapaċità mis-sena ta' qabel għall-kapaċità ta' produzzjoni ġdida ta' dik is-sena. L-Istituzzjonijiet qabblu wkoll iċ-ċifra miksuba mill-konsulent maċ-ċifri rrapportati fit-tweġibiet tal-industrija tal-Unjoni għall-kwestjonarji tal-qagħda qabel il-bidu. Iż-żewġ ċifri huma simili.
(189)
Rigward it-talba biex jiġu pprovduti iktar spjegazzjonijiet dwar ir-rikonċiljazzjoni tad-dejta differenti disponibbli għall-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni, huwa osservat li din l-informazzjoni diġà kienet ġiet ipprovduta fil-fajl miftuħ li kien miftuħ għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati. Għalhekk, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(190)
Fl-aħħar, il-produzzjoni u l-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni huma indikaturi makroekonomiċi u għalhekk iridu jiġu stabbiliti fil-livell tal-industrija sħiħa tal-Unjoni minflok fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(191)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom argumentat li l-metodoloġija użata biex tinġabar dejta dwar il-produzzjoni (fil-parti l-kbira intervisti u żjarat fis-siti ta' produzzjoni) ma ppermettewx li jinħarġu riżultati affidabbli minħabba l-għamla kunfidenzjali ta' din id-dejta u bħala konsegwenza n-nuqqas ta' rieda tal-kumpaniji sabiex jiddivulgawha. Għaldaqstant, it-tali metodoloija ma tistax titqies bħala adegwata. Dan kien allegatament ikkonfermat mill-fatt li għad li l-konsulent uża għadd ferm ogħla ta' produtturi tal-Unjoni minn dak meħud f'kunsiderazzjoni mill-Kummissjoni matul l-analiżi tal-qagħda fl-istadju tal-bidu, il-volum totali ta' produzzjoni stabbilit mill-konsulent huwa inqas mill-volum ta' produzzjoni totali stabbilit mill-Kummissjoni għall-fini tal-analiżi tal-qagħda. Din il-parti kompliet billi ddikjarat li għalhekk, l-informazzjoni relatata ma' dan l-indikatur tad-dannu ma tistax titqies bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(192)
L-ewwel nett huwa ċċarat li l-għadd ta' produtturi meħudin f'kunsiderazzjoni mill-konsulent min-naħa u l-Kummissjoni min-naħa l-oħra kien fil-parti l-kbira l-istess u li għaldaqstant, l-argument li r-riżultati kienu inkonsistenti kellu jiġi rifjutat. Huwa mfakkar ukoll li d-dejta miġbura mill-konsulent ġiet kontroverifikata ma' sorsi oħrajn kull meta dan kien possibbli u nstab li l-istimi kienu affidabbi biżżejjed. Għaldaqstant, huwa kkonfermat li l-informazzjoni fuq id-dejta dwar il-produzzjoni mill-konsulent tqieset bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(193)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor dwar il-produzzjoni, il-kapaċità ta' produzzjoni u l-użu tal-kapaċità, il-premessi (124) sa (128) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.2.2. Il-volumi ta' bejgħ u s-sehem mis-suq
(194)
Parti interessata minnhom iddikjarat li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni għal moduli diġà kien ta' 19 % biss fl-2009 u li tnaqqis ta' 6 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat ma jistax jitqies bħala dannu.
(195)
It-tnaqqis fis-sehem mis-suq b'6 punti perċentwali tul il-perjodu kkunsidrat irid jitqies fl-isfond ta' żieda fil-konsum tal-Unjoni għal moduli ta' iktar minn 200 % tul l-istess perjodu. L-industrija tal-Unjoni ma tistax tibbenefika mill-konsum miżjud; għall-kuntrarju, anki fix-xenarju ta' konsum ikbar ma tistax iżżid il-volum ta' bejgħ tagħha kif xieraq u ġarrbet telf fis-sehem mis-suq. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(196)
Parti minnhom argumentat li l-metodoloġija użata biex tinġabar dejta dwar il-bejgħ (l-iktar intervisti u żjariet fis-siti ta' produzzjoni) ma ppermettietx li jinħarġu riżultati affidabbli minħabba l-għamla kunfidenzjali ta' din id-dejta u b'hekk in-nuqqas ta' rieda tal-kumpaniji milli jiddivulgawha. Għalhekk, it-tali metodoloġija ma tistax titqes bħala adegwata. Bl-istess mod, ma tistax titqies bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (137), id-dejta miġbura mill-konsulent ġiet kontroverifikata ma' sorsi oħrajn kull meta dan kien possibbli u nstab li l-istimi kienu affidabbli biżżejjed. Għaldaqstant, huwa kkonfermat li l-informazzjoni fuq id-dejta dwar il-bejgħ ipprovduta mill-konsulent tqieset bħala evidenza pożittiva skont it-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(197)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn dwar il-volum ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-ishma mis-suq tagħha, il-premessi (129) sa (131) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.2.3. L-impjiegi u l-produttività
(198)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li l-metodoloġija biex jiġu stabbiliti l-impjiegi totali fl-Unjoni matul il-perjodu meqjus ma kinitx korretta. Din il-parti allegat li kull meta r-rata ta' impjiegi ta' produttur speċifiku tal-Unjoni ma kinitx disponibbli, minflokha ttieħdet f'kunsiderazzjoni l-medja tal-impjiegi ta' dawk il-produtturi tal-Unjoni li għalihom kienet disponibbli din l-informazzjoni. Din kellha tiġi rifjutata peress li l-metodoloġija biex jiġu stabbiliti l-impjiegi totali kienet differenti, jiġifieri f'każ li d-dejta dwar l-impjiegi għal ċertu produttur tal-Unjoni ma kinitx disponibbli, din iċ-ċifra kienet stmata fuq il-bażi tad-dejta ta' dik l-istess kumpanija mis-sena/snin ta' qabel. Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (137), din il-metodoloġija ġiet ivverifikata u nstab li hija raġonevoli. Għalhekk, id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(199)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment dwar il-livell tal-impjiegi u l-produttività tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi (132) sa (134) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.2.4. Il-kobor tal-marġni tad-dumping u rkupru minn dumping preċedenti
(200)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment f'dan ir-rigward, il-premessi (135) sa (136) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.3. Indikaturi mikroekonomiċi
5.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(201)
Parti interessata minnhom ikkontestat is-sejbiet li t-tnaqqis tal-prezzijiet medji tal-bejgħ kellu effett devastanti fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Din iddikjarat li l-kost medju tal-industrija tal-Unjoni naqas bl-istess mod u li għaldaqstant, tnaqqis fil-prezz huwa naturali. Madankollu, kif spjegat fil-premessa (138) għar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni komplew jonqsu mill-ispiża medja ta' produzzjoni tagħha u b'hekk it-tali tnaqqis fl-ispejjeż ma kienx rifless fil-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, huwa kkonfermat li t-tnaqqis fil-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kellu effett devastanti fuq il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni u d-dikjarazzjonijiet f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
(202)
Parti oħra kkontestat il-konklużjoni fil-premessa (138) għar-Regolament provviżorju li l-prezzijiet kienu f'livelli insostenibbli fl-IP, billi ddikjarat li dan kien f'idejn il-forzi tas-suq. L-istess parti oġġezzjonat għall-konklużjoni fl-istess premessa li l-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex tibbenefika mit-tnaqqis fil-kost minħabba l-pressjoni fuq il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. F'dan ir-rigward, l-Istituzzjonijiet jossevaw dan li ġej: “livell insostenibbli” jirreferi għall-fatt li l-industrija tal-Unjoni kienet qed tbiegħ b'telf, u għalhekk ma setgħetx tibqa' għaddejja fit-tul. Għalhekk, il-kwistjoni dwar jekk il-livell tal-prezz huwiex sostenibbli hija kwistjoni biss tar-relazzjoni bejn il-kostijiet ta' produzzjoni u l-prezzijiet. B'“ma tkunx kapaċi tibbenefika mit-tnaqqis fil-kostijiet” issir referenza għall-fatt li l-kostijiet jonqsu inqas malajr meta mqabblin mal-prezzijiet. Dawn iż-żewġ dikjarazzjonijiet huma sostnuti b'evidenza fil-premessa (138) tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutati.
(203)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor dwar il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, huma kkonfermati l-premessi (137) u (138) għar-Regolament provviżorju.
5.3.2. Kost lavorattiv
(204)
L-istess parti interessata ddikjarat li għall-kuntrarju ta' dak li huwa stipulat fil-premessa (140) għar-Regolament provviżorju, ma kien hemm ebda inflazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat u li għalhekk iż-żieda ġenerali tal-kost lavorattiv ma setgħetx kienet ikkaġunata minn dan il-fattur.
(205)
Għall-kuntrarju ta' dak li ddikjarat il-parti kkonċernata, l-investigazzjoni wriet li kien hemm inflazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat u li l-fatt li ż-żieda fil-kost lavorattiv kienet limitata għal moduli jista' jkun spjegat minn inflazzjoni u żieda fil-produttività.
(206)
Parti interessata minnhom iddikjarat li s-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni kienet ikkaġunata miż-żieda fil-kost lavorattiv u t-tnaqqis parallel fil-produttività. Madankollu, l-ewwel nett ta' min jinnota li l-kost lavorattov baqa' stabbli fil-każ taċ-ċelloli, filwaqt li l-produttività żdiedet kemm għaċ-ċelloli kif ukoll għall-moduli. Għaldaqstant, iż-żieda f'tal-aħħar tista' tiġi spjegata minn produttività ogħla. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-kost lavorattiv ma jirrappreżentax parti importanti mill-kost ta' produzzjoni, kif diġà intqal fil-premessa (203) tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(207)
Fuq din il-bażi, is-sejbiet fil-premessi (139) u (140) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.3.3. Inventarji
(208)
Parti interessata minnhom iddikjarat li, iż-żieda fil-livelli tal-ħażniet tul il-perjodu kkunsidrat, meta mogħtija bħala perċentwal tal-produzzjoni totali, ma tkunx insinifikanti u għalhekk ma tistax titqies bħala evidenza għal dannu. Din il-parti argumentat ukoll li l-preżentazzjoni tal-valuri tal-ħażniet fil-premessa (141) għar-Regolament provviżorju hija qarrieqa peress li l-ħażniet ingħataw f'kW minflok MW għall-kuntrarju tal-volum ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(209)
F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-premessa (143) għar-Regolament provviżorju għandha tkun emendata u għandha tgħid “… iż-żieda fil-ħażniet għall-prodott simili tul il-perjodu kkunsidrat mhijiex fattur rilevanti sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx dannu materjali”. L-eżistenza ta' żball klerikali toħroġ mis-sentenza ta' qabel li tikkonkludi li l-produtturi tal-Unjoni għandhom it-tendenza li jżommu ħażniet limitati peress li l-produzzjoni tagħhom hija bbażata fuq ordnijiet.
(210)
Fl-aħħar, jekk il-ħażniet humiex espressi f'kW jew MW per se tqies irrilevanti fid-determinazzjoni ta' jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx dannu materjali jew le.
(211)
Wara d-divulgazzjoni finali, bosta partijiet iddikjaraw li l-ħażniet kellhom jiġu ddeterminati għall-industrija sħiħa tal-Unjoni u li ċ-ċifri ta' għaxar produtturi biss tal-Unjoni ma kinux rappreżentattivi. Huwa ċċarat li l-ħażniet tqisu bħala indikatur mikroekonomiku u għalhekk kellhom jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fuq bażi ta' kull kumpanija, f'dan il-każ mill-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni meqjusin bħala rappreżentattivi għall-industrija sħiħa tal-Unjoni. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' hawn fuq kellha tiġi rifjutata.
(212)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor dwar l-inventarji, il-premessi (141) sa (143) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.3.4. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti, il-ħila ta' ġbir ta' kapital
(213)
Wara kumment minn parti interessata, huwa ċċarat li d-dikjarazzjoni li l-flussi tal-flus segwew “xejra progressivament negattiva” bejn l-2009 u l-IP fil-premessa (148) għar-Regolament provviżorju kienet żbaljata peress li l-flussi tal-flus għall-moduli, filwaqt li naqsu bejn l-2009 u l-2010, fil-fatt żdiedu fl-2011 u reġgħu naqsu fl-IP.
(214)
L-istess parti allegat li ċ-ċifri ta' investiment kif murjia fil-premessa (149) għar-Regolament provviżorju kienu baxxi wisq meta mqabblin mal-kapaċità ta' produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif muri fil-premessa (124) tar-Regolament provviżorju. B'appoġġ għal din id-dikjarazzjoni, il-parti qalet li kienet konxja mill-investiment li sar minn produttur tal-Unjoni f'żidiet tal-kapaċità li kellu kost ferm ogħla. Il-parti kkonċernata kkonkludiet li għalhekk, il-kapaċità ta' produzzjoni stabbilita tal-industrija tal-Unjoni kienet sopravalutata. Huwa osservat li din id-dikjarazzjoni ma kienet appoġġjata minn ebda evidenza, b'mod partikolari fir-rigward tal-investiment li sar mill-produttur tal-Unjoni inkwistjoni. B'kuntrast, iċ-ċifri ta' investiment fir-Regolament provviżorju kienu bbażati fuq informazzjoni vera u vverifikata mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Ta' min jinnota li din id-dikjarazzjoni kienet imsejsa wkoll fuq it-tqabbil bejn l-investimenti totali tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-kapaċità totali ta' produzzjoni tal-industrija sħiħa tal-Unjoni, li ma tistax titqies li hija bażi xierqa għat-tqabbil peress li ma tqisux l-investimenti totali tal-industrija sħiħa tal-Unjoni. Għalhekk, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(215)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor dwar il-profattibbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti u l-ħila ta' żieda tal-kapital, il-premessi (144) sa (152) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5.4. Konklużjonijiet
(216)
Fid-dawl ta' dak li ntqal qabel, il-konklużjonijiet stipulati fil-premessi (153) sa (158) tar-Regolament provviżorju, jiġifieri li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, huma kkonfermati.
E. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(217)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, bosta partijiet interessati ddikjaraw li l-analiżi tal-kawżalità li saret ma sseparatx, ma għamlitx distinzjoni u lanqas ma kkwantifikat l-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-effetti ta' fatturi magħrufa oħrajn li fl-istess ħin qegħdin ikunu ta' dannu għall-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, kien iddikjarat li l-Kummissjoni naqset milli tagħmel analiżi kollettiva ta' dawn il-fatturi magħrufa.
(218)
Fi tweġiba għal din id-dikjarazzjoni, ta' min jinnota li l-Kummissjoni, skont il-prattika stabbilita, l-ewwel eżaminat jekk hemmx rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u mbagħad eżaminat jekk xi fatt magħruf ieħor kisirx ir-rabta kawżali stabbilita bejn id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. F'din l-analiżi, ġew ivvalutati l-effetti tal-fatturi magħrufa l-oħrajn fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, distinti u separati mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping biex jiġi żgurat li d-danni kkaġunati minn dawn il-fatturi ma kinux attribwiti għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Instab li l-ebda minnhom ma kellhom impatt sinifikanti, jekk kellhom wieħed affattu, fuq is-sitwazzjoni tal-industrija li seta' reġġa' lura l-fatt li d-dannu materjali vvalutat irid ikun attribwit għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument twarrab.
(219)
Wara d-divulgazzjoni finali, bosta partijiet interessati tennew l-argumenti ta' hawn fuq. F'dan ir-rigward, huwa ddikjarat li l-Kummissjoni għandha tistabbilixxi b'mod espliċitu, permezz ta' spjegazzjoni rraġunata u adegwata, li d-dannu kkaġunat minn fatturi oħrajn minbarra l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mhuwiex attribwit lil dawn l-importazzjonijiet.
(220)
F'din l-investigazzjoni, wara li ġew eżaminati l-fatti kollha, ġie konkluż li l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping meħudin għalihom ikkaġunaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, il-kwantifikazzjoni tal-effetti ta' fatturi magħrufin oħrajn ma kintix possibbli u għalhekk, saret valutazzjoni kwalitattiva kif stipulat fil-premessi (164) sa (222) għar-Regolament provviżorju. Bħala konklużjoni, ġie kkonfermat li d-dannu materjali tal-industrija tal-Unjoni kien ikkaġunat mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. Tabilħaqq, l-effetti ta' fatturi oħrajn fuq l-iżvilupp negattiv tal-industrija tal-Unjoni tqiesu li huma limitati. Ta' min jinnota li, skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, l-ebda obbligu ma huwa impost dwar l-analiżijiet ta' attribuzzjoni u mhux attribuzzjoni li għandhom isiru. Għall-kuntrarju, skont l-Artikolu 3(6) u (7) tar-Regolament bażiku, dawk l-analiżijiet iridu jsiru b'tali mod li jippermettu sabiex l-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping ikunu separati u distinti mill-effetti dannużi kkaġunati minn fatturi oħrajn. L-investigazzjoni ma kixfet ebda evidenza li l-fattturi kollha magħrufin l-oħrajn li setgħu kkontribwixxew għad-dannu mġarrab, flimkien jew individwalment, kissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Bis-saħħa tal-analiżi ta' hawn fuq, ġie kkonfermat li fatturi magħrufin oħrajn ma kinux tali li jmeru s-sejba li d-dannu materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni jrid ikun attribwit għall-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. Għal dawn ir-raġunijiet, dawn l-argumenti ġew rifjutati.
(221)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-partijiet interessati oġġezzjonaw għas-sejba fil-premessa (160) tar-Regolament provviżorju. Tennew li l-kundizzjonijiet tas-suq tal-prodott investigat ivarjaw f'kull Stat Membru u li għalhekk l-analiżi tal-kawża għandha ssir fil-livell ta' kull Stat Membru b'mod separat. Barra minn hekk, dawn il-partijiet argumentaw li l-iskemi nazzjonali ta' appoġġ, l-espożizzjoni għax-xemx u l-prezzijiet tal-elettriku (inklużi tariffi regolatorji) jvarjaw f'kull Stat Membru u li b'hekk hemm segmenti tas-suq differenti f'kull suq (l-installazzjonijiet residenzjali ta' inqas minn 40 kW, l-installazzjonijiet kummerċjali u industrijali bejn 40 kW u 1 MW u s-segment tas-suq tal-utilitajiet - l-istallazzjonijiet ta' bejn 1 MW u 10 MW). Fid-dawl ta' dan iddikjaraw li l-analiżi tal-kawżalità għandha ssir b'mod separat għal kull Stat Membru min-naħa u għas-segmenti ta' skala kbira u residenzjali min-naħa l-oħra.
(222)
Wara d-divulgazzjoni finali, uħud mill-partijiet interessati tennew id-dikjarazzjoni tagħhom li l-analiżi tal-kawżalità għandha ssir fuq bażi ta' kull Stat Membru, iżda madankollu ma pprovdewx iktar argumenti jew evidenza ġdida f'dan ir-rigward.
(223)
L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-bejgħ u ta' importazzjoni huma simili madwar l-Unjoni. Għaldaqstant, jista' jitqies li tabilħaqq hemm suq wieħed għall-prodott investigat. L-investigazzjoni lanqas ma sabet li l-produtturi f'kull Stat Membru jew reġjun ikkonċentraw l-attivitajiet tagħhom f'dan is-suq speċifiku jew li l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping kienu kkonċentrati fuq Stat Membru jew reġjun wieħed. Barra minn hekk, ebda waħda mill-partijiet interessati ma argumentat li d-dumping u d-dannu għandhom jiġu analizzati fuq bażi ta' kull Stat Membru li madankollu tkun prekondizzjoni għat-twettiq ta' analiżi tal-kawżalità separata għal kull Stat Membru. L-investigazzjoni ma sabet ebda evidenza li dan ikun approċċ xieraq, b'mod partikolari minħabba li kien hemm prezzijiet simili madwar l-Unjoni tal-prodott ikkunsidrat fil-livell tal-Unjoni. Barra minn hekk, ta' min jinnota li l-espożizzjoni għax-xemx tista' tkun differenti f'reġjuni differenti tal-istess Stati Membri, eż. in-Nofsinhar ta' Franza għandha iktar espożizzjoni għax-xemx mit-Tramuntana ta' Franza, jew reġjuni differenti fi ħdan Stat Membru wieħed jista' jkollhom skemi ta' appoġġ differenti (eż. il-Belġju) u li għalhekk l-impatt ta' dawn il-fatturi fuq id-domanda jista' jvarja minn reġjun għal ieħor fi ħdan l-istess Stat Membru. Madankollu, id-differenzi fil-qafas regolatorju ta' kull Stat Membru u/jew reġjun u d-differenzi fil-kundizzjonijiet bħal espożizzjoni għax-xemx ma jiġġustifikawx analiżi tal-kawżalità separata, u b'hekk analiżi tad-dannu u tad-dumping separata. Għaldaqstant, dawn l-argumenti kellhom jiġu rifjutati.
(224)
Parti interessata oħra argumentat li filwaqt li fatturi oħrajn huma rilevanti, l-iskemi nazzjonali ta' appoġġ għadhom il-fattur ewlieni fid-determinazzjoni tad-domanda. L-istess parti kkontestat ukoll li l-parità tal-grilja ntlaħqet ukoll f'ċerti postijiet u argumentat li l-prezzijiet tal-moduli żdiedu mill-IP filwaqt li l-prezzijiet tal-elettriku naqsu. Hija kompliet targumenta li, xorta waħda, tal-inqas f'ċerti Stati Membri, il-kundizzjonijiet regolatorji, ekonomiċi u tekniċi ma jippermettux li jsir kollegament mal-grilja u għalhekk, għal dawk l-Istati Membri kien irrilevanti jekk intlaħqitx parità tal-grilja. Madankollu, din il-parti ma pprovdiet ebda evidenza ta' sostenn għall-allegazzjonijiet ta' hawn fuq. Xorta waħda, l-argumenti ta' hawn fuq jikkonfermaw li s-sitwazzjoni fir-rigward tal-iskemi nazzjonali ta' appoġġ kif ukoll il-parità tal-grilja jistgħu jkunu differenti sa ċert punt bejn l-Istati Membri. Madankollu, l-ebda informazzjoni sottomessa ma kienet tali li turi li jkun hemm bżonn ta' analiżi separata għal kull Stat Membru.
(225)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti interessata tenniet id-dikjarazzjoni u pprovdiet xi informazzjoni li allegatament turi l-kundizzjonijiet differenti tas-suq għal kull Stat Membru u kull segment. Madankollu, l-informazzjoni sottomessa ma tistax titqies bħala konklużiva peress li kkonsistiet fi preżentazzjoni bil-power point mingħajr ebda evidenza ta' sostenn, u għalhekk, ma urietx li kien iġġustifikat li ssir analiżi għal kull Stat Membru. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' din il-parti ġiet rifjutata.
(226)
Fuq din il-bażi, ġie konkluż li analiżi tal-kawżalità għal kull Stat Membru u/jew reġjun u għal kull segment ma tikkorrispondix għar-realtà tas-suq. Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor f'dan ir-rigward, is-sejbiet li saru fil-premessi (159) u (160) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(227)
Il-GOC iddikjara li l-Kummissjoni wettqet l-analiżi tal-kawża b'mod inkonsistenti peress li l-analiżi tad-dannu saret b'mod separat għall-moduli u ċ-ċelloli, filwaqt li l-analiżi tal-kawża ma sseparatx bejn it-tipi ta' prodotti. F'dan ir-rigward, huwa osservat li filwaqt li l-indikaturi tad-dannu tabilħaqq intwerew b'mod separat għal kull tip ta' prodott, il-konklużjonijiet milħuqin għal kull indikatur jirreferu għall-prodott investigat sħiħ. Huwa mfakkar ukoll li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodott wieħed waħdu u li għalhekk, l-analiżi tal-kawża saret fuq din il-bażi. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping
(228)
Parti interessata minnhom ikkontestat li kien hemm biżżejjed korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet tal-prodott li huwa l-oġġett ta' dumping ikkonċernat mill-PRC u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Kien argumentat li dan ikun appoġġjat, min-naħa, mill-fatt li mill-2009 sal-2010, il-marġni tal-profitt tal-industrija tal-Unjoni għaċ-ċelloli żdied b'mod sinifikanti (minn telf għal profitt ta' 12 %) filwaqt li l-importazzjonijiet Ċiniżi kellhom prezz 36 % inqas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u rdoppja s-sehem tagħhom fis-suq matul l-istess perjodu. Min-naħa l-oħra, bejn l-2010 u l-2011 l-importazzjonijiet Ċiniżi żdiedu biss b'6 punti perċentwali fis-sehem mis-suq, anki jekk il-konsum żdied ferm iktar matul l-istess perjodu, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni xorta ġarrbet telf ta' 36 %. Din il-parti argumentat ukoll li fir-rigward tal-IP, l-importazzjonijiet ta' ċelloli minn pajjiżi terzi oħrajn kienu fl-istess livell ta' prezz bħall-importazzjonijiet Ċiniżi iżda kisbu sehem mis-suq ikbar li jikkorrispondi għat-telf fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
(229)
L-investigazzjoni wriet li kien hemm żieda kostanti fis-sehem mis-suq taċ-Ċiniżi għat-tipi kollha ta' prodotti tul il-perjodu kkunsidrat (17-il punt perċentwali għall-moduli, 17-il punt perċentwali għaċ-ċelloli). L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC żdiedu b'iktar minn 300 % għall-moduli u b'482 % għaċ-ċelloli. Fl-istess ħin, kien hemm tnaqqis konsiderevoli u kostanti fil-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi (64 % għall-moduli u, 42 % għaċ-ċelloli matul il-perjodu kkunsidrat) u fl-IP kienu qegħdin iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'mod sinifikanti. B'mod parallel, l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem mis-suq tul il-perjodu kkunsidrat u kif deskritt fil-premessi (153) u (154) għar-Regolament provviżorju l-indikaturi kollha ewlenin tad-dannu wrew xejra negattiva. Għalhekk, huwa kkonfermat li hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u t-telf fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni.
(230)
Kif muri fil-premessi (161) u (162) għar-Regolament provviżorju, din il-korrelazzjoni fiż-żmien ġiet stabbilita għat-tipi kollha ta' prodotti b'mod separat. Barra minn hekk, l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet fuq il-marġni ta' profitt tal-industrija tal-Unjoni b'mod separat għal kull sena tal-perjodu kkunsidrat ma twassalx għal riżultati sinifikanti peress li l-eżistenza tad-dumping u d-dannu materjali kif ukoll ir-rabta kawżali bejniethom ma għandhomx għaliex ikunu stabbiliti għal kull sena b'mod separat. Il-korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali tintwera biżżejjed bl-analiżi tal-iżviluppi tul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat.
(231)
Huwa osservat ukoll li l-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni hija wieħed mill-fatturi msemmija fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku li għandhom ikunu investigati meta jiġi eżaminat l-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Il-fatt waħdu li l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tagħmel profitt matul sena speċifika mhux bilfors ifisser li ma ġarrbet ebda dannu materjali. Barra minn hekk, it-telf fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ma għandux għaliex jikkorrispondi bl-eżatt għaż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping sabiex tiġi stabbilita rabta kawżali bejn id-dannu u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Fl-aħħar, fatturi oħrajn (eż. importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi oħrajn jew l-iżvilupp fil-konsum) li seta' kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni ġew eżaminati u indirizzati b'mod separat fil-premessi (164) sa (224) għar-Regolament provviżorju.
(232)
Il-koinċidenza fiż-żmien taż-żieda tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping fi kwantitajiet importanti, li jwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni u s-sitwazzjoni dejjem iktar prekarja tal-industrija tal-Unjoni huma indikatur ċar ta' kawżalità fil-każ preżenti, kif stabbilit fil-premessi (161) sa (163) għar-Regolament provviżorju. Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet fir-rigward tan-nuqqas ta' xi korrelazzjoni bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni ġew rifjutati.
(233)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti interessata kompliet tikkontesta l-analiżi tal-kawżalità peress li l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni ma kinitx analizzata b'mod speċifiku fir-rigward għal ċerti snin (b'mod partikolari l-2010), iżda għall-perjodu sħiħ ikkunsidrat.
(234)
F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li ma tista' tinħareġ ebda konklużjoni valida dwar il-kawżalità billi tiġi iżolata sena speċifika mill-perjodu meqjus filwaqt li jitwarrab l-iżvilupp tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat u l-korrelazzjonijiet tiegħu mal-iżvilupp tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. Analiżi bħal din tista' twassal biss għal dehra parzjali u minnha ma tkun tista' tinħareġ ebda konklużjoni soda. B'hekk, ir-rati ta' profittabilità li xprunaw ukoll indikaturi finanzjarji oħrajn li l-industrija tal-Unjoni kisbet matul l-2010 kienu għoljin minħabba l-qabża partikolarment qawwija fil-konsum tal-Unjoni, immotivata minn skemi ta' appoġġ ġenerużi sew li ppermettew il-industrija tal-Unjoni tara l-ikbar titjib fil-bejgħ tagħha fl-istess sena, iżda ta' bixra temporanja biss u fi kwalunkwe każ mhux sostenibbli għal dan it-tip ta' industrija. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(235)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn dwar l-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, is-sejbiet fil-premessi (159) sa (163) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3. L-effett ta' fatturi oħrajn
3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(236)
Bosta partijiet interessati kkummentaw wara d-divulgazzjoni provviżorja fir-rigward tas-sejbiet dwar l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn u tennewhom wara d-divulgazzjoni finali. Madankollu, dawn il-partijiet ma ppreżentawx informazzjoni ġdida u evidenza ta' sostenn li setgħu jibdlu s-sejbiet provviżorji relevanti.
(237)
Dawn il-partijiet saħqu b'mod partikolari fuq il-volum tal-importazzjonijiet taċ-ċelloli mit-Tajwan. Madankollu, il-volum assolut ta' importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Tajwan (1 132 MW) jirrappreżenta biss sehem żgħir ħafna (inqas minn 5 %) tal-konsum ġenerali tal-Unjoni (21 559 MW) u meta mqabblin mal-importazzjonijiet mill-PRC (15 005 MW). Għalhekk, l-importazzjonijiet mit-Tajwan, jekk xejn, ikkontribwixxew biss b'mod marġinali għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni, u ma kissrux ir-rabta kawżali.
(238)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor fir-rigward tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn, is-sejbiet fil-premessa (164) sa (167) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.2. Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(239)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-Kummissjoni naqset milli tanalizza l-impatt tal-iżvilupp fil-konsum. F'dan ir-rigward, kien argumentat li l-importazzjonijiet mill-PRC ma kinux ikopru ż-żieda sħiħa fil-konsum u li, filwaqt li fil-każ tal-moduli l-industrija tal-Unjoni tilfet sehem mis-suq bejn l-2009 u l-2010, xorta żiedet il-profitabbiltà tagħha matul l-istess perjodu. Barra minn hekk, kien argumentat li fl-2009, meta l-importazzjonijiet ta' ċelloli mill-PRC kellhom sehem mis-suq ta' 8 % biss, l-industrija tal-Unjoni xorta ġarrbet telf ta' 8 %.
(240)
Kif intqal fil-premessa (168) għar-Regolament provviżorju, minkejja t-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni fl-IP, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC jew żammew is-sehem mis-suq (moduli) tagħhom jew żiduh (ċelloli) għad-detriment tal-industrija tal-Unjoni tul il-perjodu kkunsidrat. Għaldaqstant, ma jistax jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-konsum kien tali li jikser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li peress li l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni xorta waħda kienet ferm inqas mil-livelli tal-konsum, il-konsum dejjem jonqos fl-IP ma setax kellu impatt fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(241)
Parti interessata oħra kkontestat li d-domanda fl-Unjoni ser tibqa' teżisti anki fin-nuqqas tal-iskemi nazzjonali ta' appoġġ. Din il-parti argumentat li hemm korrelazzjoni bejn id-domanda u l-iskemi ta' appoġġ u li fin-nuqqas ta' proġetti ta' skemi bħal dawn fis-settur PV, dan ma jibqax iktar profittabbli u b'hekk id-domanda għal pannelli solari tispiċċa wkoll.
(242)
Kif stipulat fil-premessa (169) għar-Regolament provviżorju, matul l-investigazzjoni nġabru ċerti indikaturi li anki fin-nuqqas ta' skemi ta' appoġġ, kien għad hemm domanda u din ser tibqa' teżisti fl-Unjoni. Il-parti ma pprovdiet ebda evidenza li setgħet tnaqqas il-valur ta' dawn is-sejbiet. Fin-nuqqas ta' kwalunkwe informazzjoni ġdida f'dan ir-rigward, is-sejbiet stabbiliti fil-premessa (169) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati u d-dikjarazzjoni li saret f'dan ir-rigward ġiet rifjutata.
(243)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-GOC argumenta li l-fatt li l-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni xorta ma laħqitx id-domanda tal-Unjoni huwa irrelevanti peress li l-volum ta' bejgħ tal-moduli tal-industrija tal-Unjoni naqas flimkien mat-tnaqqis tal-konsum u tenna li t-tnaqqis fil-konsum bejn l-2011 u l-IP ikkaġuna d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Filwaqt li huwa minnu li fl-2011 u l-IP il-konsum tal-Unjoni naqas u l-volum ta' bejgħ tal-moduli naqas b'xejra simili, dan irid jitqies fid-dawl tal-iżvilupp tal-prezzijiet li kienu l-oġġett ta' dumping taċ-Ċina, li kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'mod sinifikanti, u b'hekk ġiegħlu lill-industrija tal-Unjoni tbiegħ b'telf. F'dan ir-rigward huwa mfakkar, kif imsemmi fil-premessa (111) tar-Regolament provviżorju, li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC jew żammew is-sehem mis-suq tagħhom (moduli) jew żiduh (ċelloli) meta l-konsum kien qed jonqos. Fl-istess ħin, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu b'mod sinifikanti u kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni b'mod sostanzjali. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(244)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor fir-rigward tal-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni, is-sejbiet fil-premessi (168) u (169) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.3. Tariffi feed-in (“FITs”) bħala l-eżempju ewlieni ta' skemi ta' appoġġ
(245)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja bosta partijiet tennew li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkaġunat mill-iżvilupp tat-tariffi feed-in (“FITs”). Iddikjaraw li l-iżviluppi fl-FIT eżerċitaw pressjoni qawwija 'l isfel fuq il-prezzijiet u għaldaqstant fuq il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. Parti interessata minnhom iddikjarat li huwa biss l-impatt tal-iżvilupp tal-FITs fuq id-domanda li ġie eżaminat, filwaqt li l-impatt fuq il-prezzijiet kellu jkun analizzat ukoll. Fl-istess kuntest, bosta partijiet interessati argumentaw li ħafna mill-Istati Membri diġà implimentaw tnaqqis kbir fl-ispejjeż fl-2010 u b'hekk xeħtu pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet tal-moduli.
(246)
Fir-rigward ta' din id-dikjarazzjoni, ta' min jinnota li l-Istati Membri implimentaw tnaqqis tal-FITs f'waqtiet differenti u b'rata differenti u li huwa kemxejn diffiċli li toħroġ stampa ġenerali għall-Unjoni sħiħa. Irrispettivament mill-waqt meta r-rati tal-FITs laħqu livelli baxxi ħafna, it-tnaqqis importanti fil-prezzijiet tal-Unjoni u l-profittabbiltà matul il-perjodu kkunsidrat ma jistgħux ikunu spjegati biss jew primarjament mit-tnaqqis tal-FITs. L-ewwel nett, fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura għall-Ġermanja u l-Italja li flimkien kienu jirrappreżentaw madwar 75 % tas-suq tal-Unjoni fl-2011, it-tnaqqis fil-prezz medju tal-bejgħ inħass iktar mit-tnaqqis fir-rati tal-FIT matul l-IP. It-tieni, l-evidenza miġbura turi li, għal ċerti pajjiżi bħall-Italja, anki fil-kuntest ta' rati tal-FITs ferm ġenerużi, l-industrija tal-Unjoni kellha tnaqqas sew il-prezzijiet tagħha. Fl-aħħar, matul l-IP, il-produtturi tal-Unjoni kellhom ibigħu bi prezzijiet inqas mill-kost tal-produzzjoni tagħhom, sitwazzjoni li kienet konsegwenza primarja tal-fatt li l-produtturi esportaturi Ċiniżi kellhom 80 % mis-suq tal-Unjoni u b'hekk is-setgħa li jinfluwenzaw il-mekkaniżmu tal-istipular tal-prezzijiet.
(247)
L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li sal-2011, l-ogħla rati tal-FITs flimkien mat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-moduli fl-Unjoni għamlu l-investimenti fl-enerġija solari estremament attraenti peress li l-investituri kienu qegħdin jaqilgħu lura rati għoljin ħafna. Għaldaqstant, dan irriżulta f'numru għoli ta' investimenti u konsegwentement, domanda għolja għal pannelli solari. Minħabba ż-żieda fid-domanda, l-ammont totali ta' FITs imħallsa żdied b'mod sinifikanti u ħafna mill-Istati Membri rrivedew u naqqsu l-iskemi tal-FITs eżistenti biex, fost l-oħrajn jevitaw żieda fl-ispejjeż tal-elettriku. Dan juri li t-tnaqqis tal-FITs seta' kien ikkaġunat ukoll mit-tnaqqis fil-prezzijiet u mhux viċi versa.
(248)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li hemm kontradizzjoni bejn il-premessa (246) iktar 'il fuq, li valutazzjoni tad-domanda għall-Unjoni sħiħa hija diffiċli, u l-premessa (223) iktar 'il fuq li tiddikjara li analiżi tal-kawżalità għal kull Stat Membru ma twassalx għal riżultati sinifikanti. F'dan ir-rigward, huwa ċċarat li fil-valutazzjoni li saret fil-premessa (246) iktar 'il fuq, issir referenza għad-diffikultà li tinħareġ stampa ġenerali tal-iżviluppi tal-FIT għall-Unjoni sħiħa u mhux għad-domanda tal-Unjoni kif iddikjarat mill-parti interessata. Konsegwentement, minn dan joħroġ li ma teżisti ebda kontradizzjoni bejn iż-żewġ premessi u għalhekk id-dikjarazzjoni hija rifjutata.
(249)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li anki fil-kuntest ta' rati għoljin tal-FITs, il-prezz tal-moduli jista' jonqos b'mod sinifikanti minħabba żvilupp teknoloġiku, ekonomiji tal-kobor, tnaqqis tal-kostijiet u kapaċità ta' produzzjoni globali li qed tikber. Fir-rigward ta' din id-dikjarazzjoni, huwa osservat li l-evidenza miġbura turi li l-produtturi Taljani kellhom inaqqsu l-prezzijiet tagħhom sa livelli inqas mill-kost tal-produzzjoni anki meta r-rati tal-FITs kienu għoljin. Filwaqt li l-fatturi msemmijin hawn fuq tabilħaqq seta' kellhom impatt fuq l-ispejjeż medji, ma jistgħux jispjegaw għaliex il-produtturi tal-Unjoni kellhom inaqqsu l-prezzijiet tagħhom f'livelli inqas mill-kost ta' produzzjoni tagħhom. Għaldaqstant, huwa konkluż li fil-parti l-kbira kienu l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC li kaxkru l-prezzijiet lejn livelli insostenibbli u din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(250)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom iddikjarat li l-konklużjoni fil-premessa (247) iktar 'il fuq, li anki t-tnaqqis fl-FITs jaf kien ir-riżultat tal-prezzijiet li bdew jonqsu u mhux viċi versa, mhijiex sostnuta minn xi evidenza.
(251)
Huwa osservat li l-konklużjonijiet maħruġin fil-premessa (247) iktar 'il fuq kienu bbażati fuq l-informazzjoni disponibbli matul l-investigazzjoni u x-xenarju deskritt tabilħaqq tqies li huwa raġonevoli minħabba ċ-ċirkustanzi f'dan is-suq speċifiku. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(252)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti minnhom tenniet li ma qablitx mal-konklużjoni li l-pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet fuq il-produtturi tal-Unjoni kienet ġejja l-iktar mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping u ddikjarat li, għall-kuntrarju, kien it-tnaqqis fl-FIT li ġiegħel lill-produtturi tal-Unjoni sabiex inaqqsu l-prezzijiet tagħhom. L-istess parti tenniet li meta l-FITs tnaqqsu, il-prezzijiet tas-sistemi PV naqsu bħat-tnaqqis fl-FITs sabiex il-kostijiet għall-iżviluppaturi ta' proġetti ma jiżdidux, u din kienet il-kawża finali li xeħtet il-pressjoni fuq il-prezzijiet fuq il-produtturi tal-Unjoni.
(253)
Peress li ma tressqet ebda evidenza konklużiva b'appoġġ ta' dawn id-dikjarazzjonijiet, il-Kummissjoni kkonfermat l-analiżi u l-konklużjonijiet tagħha kif stipulati fil-premessi (246) sa (247) iktar 'il fuq.
(254)
L-istess parti ddikjarat li s-swieq huma xprunati mill-iżvilupp tal-FITs u pprovdiet informazzjoni li turi n-numru ta' istallazzjonijiet PV għas-snin 2012 u 2013 fir-Renju Unit. L-informazzjoni pprovduta minn din il-parti kienet pubblikazzjoni tal-gvern tar-Renju Unit ibbażata fuq ir-reġistrazzjonijiet ta' kull ġimgħa fir-Reġistru FiT Ċentrali tar-Renju Unit (CFR). Huwa osservat li din l-informazzjoni kienet relatata l-iktar ma' perjodu barra l-IP u rreferiet għal Stat Membru wieħed biss, filwaqt li din l-investigazzjoni kienet iffokata fuq is-sitwazzjoni tas-suq tal-Unjoni inġenerali. Xorta waħda, ma kkontestatx li l-livelli tal-FITs jinfluwenzaw id-domanda, peress li l-profittabilità tal-investimenti f'postijiet b'inqas radjazzjoni solari tiddependi fuq il-livell tal-FITs. Madankollu, sabiex juru li l-livell li bih l-FITs kienu stabbiliti matul l-IP ikkaġuna d-dannu, il-partijiet interessati kellhom juru li żieda fil-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni sal-livell mhux dannuż ikun ifisser li l-produtturi tal-Unjoni ma kinux ikunu kapaċi jbiegħu l-prodott ikkonċernat għaliex l-investimenti f'sistemi PV ma kinux ikunu vijabbli b'dawk il-livelli ta' prezzijiet. Ma ġiet ipprovduta ebda evidenza bħal din. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(255)
Għalhekk, l-argument li t-tnaqqis fl-FITs kisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni ġie rifjutat.
(256)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja parti minnhom tenniet li l-iżviluppi fl-FIT għamlu l-opportunitajiet ta' investiment solari mhux attraenti għall-investituri u b'hekk baxxew id-domanda għall-prodott. Parti oħra ddikjarat li s-sejbiet stipulati fil-premessa (173) għar-Regolament provviżorju li fi Spanja għadhom isiru l-investimenti minkejja s-sospensjoni tal-iskemi tal-FIT kienu żbaljati.
(257)
L-impatt tal-FITs fuq id-domanda kien indirizzat fil-premessa (173) tar-Regolament provviżorju. Peress li ma tressaq ebda argument ġdid f'dan ir-rigward, id-dikjarazzjoni ta' hawn fuq li d-domanda naqset minħabba l-iżviluppi fl-FIT ġiet rifjutata. Rigward l-investimenti fi Spanja, huwa ċċarat li s-sejbiet fil-premessa (177) għar-Regolament provviżorju huma bbażati fuq informazzjoni miksuba matul l-investigazzjoni u vverifikata matul investigazzjoni fuq il-post. Peress li l-parti kkonċernata ma pprovdiet ebda informazzjoni jew evidenza ġdida f'dan ir-rigward, din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(258)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja bosta partijiet iddikjaraw li fil-kuntest tar-rati baxxi tal-FIT, l-investimenti fi proġetti PV kienu ekonomikament vijabbli biss meta forniti bil-pannelli solari bi prezzijiet iktar baxxi importati mill-PRC. B'hekk, kien argumentat li t-tnaqqis fl-FITs ikkaġuna d-dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Parti oħra argumentat li l-livell tar-rata tal-FITs jinfluwenza l-mekkaniżmi tal-istipular tal-prezzijiet għall-moduli.
(259)
Ta' min jinnota li l-kost ta' modulu li bih proġett ikun għadu ekonomikament vijabbli jvarja skont l-Istat Membru jew skont ir-reġjun fil-funzjoni ta' bosta fatturi bħal FITs, inċentivi regolatorji oħrajn, espożizzjoni solari, prezzijiet tal-elettriku konvenzjonali, eċċ.
(260)
Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-istallazzjonijiet attwali saru jiddependu dejjem inqas fuq l-FITs peress li l-parità tal-grilja PV aktarx li ntlaħqet għal ċerti tipi ta' istallazzjonijiet f'bosta reġjuni fl-Ewropa, bħal sehem kbir mill-Italja, Spanja, il-Portugall, in-Nofsinhar ta' Franza u l-Greċja.
(261)
Għar-raġunijiet ta' hawn fuq, id-dikjarazzjonijiet li saru f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
(262)
Parti interessata minnhom iddikjarat li l-Kummissjoni ma investigatx jekk l-industrija tal-Unjoni naqsitx milli tantiċipa li l-iskemi ta' appoġġ tal-gvern jiġu rtirati jew jitnaqqsu f'daqqa. Ma tressaq l-ebda argument b'appoġġ ta' din id-dikjarazzjoni. Madankollu, ta' min jinnota li, fuq il-bażi tal-evidenza miġbura, ma hemm ebda informazzjoni li tindika li l-industrija tal-Unjoni wieġbet għas-sinjali tas-suq (jiġifieri żvilupp fil-konsum) u informazzjoni oħra għad-dispożizzjoni (jiġifieri tnaqqis fl-iskemi ta' appoġġ) b'mod mhux raġunat. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(263)
Parti interessata minnhom argumentat li t-tnaqqis fl-FITs ikkaġuna t-tnaqqis fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni għaliex l-investimenti kienu saru vijabbli biss bil-prezzijiet Ċiniżi affordabbli. Fil-fatt, l-evidenza miġbura turi biss tnaqqis ċkejken fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul l-IP, għall-kuntrarju ta' dak li jkun mistenni li kieku l-proġetti PV kienu fattibbli biss b'moduli Ċiniżi. Min-naħa l-oħra, il-bejgħ ta' moduli tal-industrija tal-Unjoni żdied sal-2011 u mbagħad naqas ftit fl-IP, billi segwa l-istess xejra bħall-konsum. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(264)
Parti interessata oħra argumentat li s-sejbiet kif stabbilit fil-premessi (174) u (175) għar-Regolament provviżorju li l-bidliet fl-FIT ma kissrux ir-rabta kawżali, ma għandhom ebda bażi fattwali jew legali u huma inkonsistenti mal-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku peress li l-Kummissjoni naqset milli tivvaluta l-livell ta' dannu kkaġunat mit-tnaqqis tal-FITs u għaliex qieset li t-tnaqqis sinifikanti fil-prezz tal-industrija tal-Unjoni kienet konsegwenza biss tal-importazzjonijiet Ċiniżi li kienu l-oġġett ta' dumping. L-istess parti argumentat li t-tnaqqis fil-prezz tal-moduli, iċ-ċelloli u l-wejfers kien fenomenu globali u mhux dovut għall-pressjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi.
(265)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li l-Kummissjoni naqset milli tivvaluta l-livell tad-dannu kkaġunat mit-tnaqqis fl-FIT, issir referenza għall-premessi (174), (175) u (182) tar-Regolament provviżorju u l-premessi (245) sa (263) iktar 'il fuq, fejn il-Kummissjoni kkonkludiet li la t-tnaqqis fid-domanda u lanqas l-impatt tal-FITs fuq il-prezzijiet tal-Unjoni ma kienu tali li jkissru r-rabta kawżali bejn id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC, irrispettivament minn jekk kinux possibbilment ikkaġunati mit-tnaqqis fl-FITs u sa liema punt. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni li s-sejbiet tal-Kummissjoni ma għandhom ebda bażi fattwali ġiet rifjutata. Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li t-tnaqqis fil-prezz tal-moduli u ċ-ċelloli kien fenomenu globali, issir referenza għall-premessi (164) sa (167) tar-Regolament provviżorju fejn huma vvalutati l-volumi u l-prezzijiet ta' importazzjoni minn pajjiżi oħrajn li mhumiex il-PRC fl-Unjoni. Filwaqt li tabilħaqq kien hemm xejra globali negattiva fil-prezzijiet tal-moduli u ċ-ċelloli, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping mill-PRC komplew jiggravaw ix-xejra negattiva tal-livelli tat-telf. Fuq il-bażi ta' dan li ntqal hawn fuq, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
3.4. Appoġġ finanzjarju ieħor mogħti lill-industrija tal-Unjoni
(266)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment dwar skemi ta' appoġġ finanzjarju oħrajn mogħtija lill-industrija tal-Unjoni, is-sejbiet fil-premessi (184) u (185) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.5. Kapaċità żejda
(267)
Parti interessata minnhom tenniet id-dikjarazzjoni li l-kapaċità żejda fis-suq globali kif ukoll tal-Unjoni kkaġunat id-dannu materjali minflok l-importazzjonijiet mill-PRC. F'dan ir-rigward, kien argumentat li l-industrija tal-Unjoni espandiet wisq il-kapaċitajiet tagħha kif muri mir-rata baxxa ta' użu tal-kapaċità u li għalhekk id-dannu ġabitu b'idejha. L-allegat impatt tal-kapaċità żejda fl-Unjoni u madwar id-dinja diġà kien indirizzat fil-premessi (185) sa (190) tar-Regolament provviżorju u b'hekk fin-nuqqas ta' xi element ġdid, id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(268)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-kapaċità żejda wasslet għal razzjonalizzazzjoni tal-prezzijiet. F'dan ir-rigward ta' min jinnota li, min-naħa, il-kapaċità żejda fil-fatt wasslet għal “ġirja lejn l-iktar livell baxx” u s-soppressjoni tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, li bħala medja qabżet it-tnaqqis tal-kostijiet ta' produzzjoni. Min-naħa l-oħra, kif spjegat fil-premessa (186) tar-Regolament provviżorju, iż-żidiet fil-kapaċità mill-industrija tal-Unjoni segwew l-iżviluppi tas-suq u tqiesu raġonevoli. Barra minn hekk, iż-żieda fil-kapaċità ta' produzzjoni ta' ċelloli kienet f'livell inqas mill-moduli. Il-parti kkonċernata ma ppreżentat ebda informazzjoni jew evidenza ġdida f'dan ir-rigward u għalhekk, id-dikjarazzjoni f'dan ir-rigward kellha tiġi rifjutata.
(269)
Parti interessata oħra ddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni huwa dovut għall-enfasi uniku tal-industrija tal-Unjoni fuq investimenti speċjalizzati u n-nuqqas tagħha milli tagħmel l-investimenti neċessarji fiż-żidiet tal-kapaċità u t-tnaqqis tal-kostijiet. Bl-istess mod, din id-dikjarazzjoni ma setgħetx tkun ikkonfermata mis-sejbiet tal-investigazzjoni li wrew li l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità ta' produzzjoni u l-effiċjenza tagħha matul il-perjodu kkunsidrat (il-premessi (124) u (187) tar-Regolament provviżorju). Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(270)
Barra minn hekk, parti interessata ddikjarat li l-industrija tal-Unjoni żiedet il-kapaċità ta' produzzjoni tagħha minkejja rati diġà baxxi ta' użu tal-kapaċità, u b'hekk ġabet id-dannu b'idejha. Din id-dikjarazzjoni kienet ibbażata fuq it-tqabbil bejn ix-xejra tal-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u x-xejra tal-użu tal-kapaċità tal-industrija sħiħa tal-Unjoni, li mhijiex bażi xierqa għal paragun. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx espandiet il-kapaċitajiet ta' produzzjoni tagħha fuq skala li taqbeż l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni, u għaldaqstant dan l-argument ġie rifjutat.
(271)
Minbarra dan, l-evidenza miġbura tindika li permezz tal-investimenti f'makkinarju ġdid, l-industrija tal-Unjoni rnexxielha tnaqqas il-kost ta' produzzjoni tagħha u ssir iktar kompetittiva fil-kostijiet. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(272)
Parti interessata minnhom allegat li l-konklużjonijiet fil-premessa (189) tar-Regolament provviżorju kkontradixxew is-sejbiet li saru fil-premessi (124) u (186) tar-Regolament provviżorju mingħajr madankollu ma jagħtu ebda spjegazzjoni oħra li tispeċifika l-għamla jew sa fejn jaslu l-kontradizzjonijiet allegati. Għalhekk din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(273)
Wara d-divulgazzjoni finali, uħud mill-partijiet interessati kkontestaw li ż-żidiet fil-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni kienu raġonevoli u segwew l-iżviluppi tas-suq u b'mod partikolari l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni. Madankollu, f'dak li għandu x'jaqsam ma' moduli, il-kapaċità ta' produzzjoni żdiedet b'106 %, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b'221 % tul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri iktar mid-doppju. Bl-istess mod, f'dak li għandu x'jaqsam ma' ċelloli, il-kapaċità ta' produzzjoni żdiedet b'39 %, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b'87 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan juri li ż-żieda fil-kapaċità kienet sostanzjalment inqas miż-żieda fil-konsum u għaldaqstant ma tistax titqies bħala waħda mhux raġonevoli peress li qatt ma kien hemm kapaċità żejda fl-Unjoni. Barra minn hekk, l-analiżi ta' jekk iż-żidiet fil-kapaċità kinux raġnoevoli ma għandhiex tkun ibbażata fuq analiżi ta' sena b'sena, iżda għandha tieħu f'kunsiderazzjoni x-xejra matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat. B'hekk, tipikament iż-żidiet tal-kapaċità jsiru kompletament operazzjonali wara ċertu perjodu ta' żmien wara li jsir l-investiment u l-analiżi iżolata ta' sena waħda jaf twassal għal stampa b'distorsjoni. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(274)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor dwar il-kapaċità żejda tal-industrija tal-Unjoni, is-sejbiet fil-premessi (185) sa (190) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.6. Impatt tal-prezzijiet tal-materja prima
(275)
Uħud mill-partijiet interessati tennew li l-industrija tal-Unjoni jew tal-inqas parti minnha ma setgħux jibbenefikaw mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-pilisiliċju, matul l-IP, minħabba kuntratti b'terminu twil għal materja prima. B'referenza għas-sejbiet fil-premessa (193) tar-Regolament provviżorju li jiddikjaraw li l-industrija tal-Unjoni setgħet terġa' tinnegozja l-kuntratti b'terminu twil tagħha mal-fornituri tagħha (inklużi produtturi ta' wejfers) u b'hekk setgħet tibbenefika minn prezzijiet irħas, dawn il-partijiet iddikjaraw li n-negozjati l-ġodda jew it-terminazzjoni tal-kuntratti b'terminu twil tal-polisiliċju u/jew wejfers irriżultaw f'penali. Biex jappoġġjaw dan l-argument, dawn il-partijiet ipprovdew artikli mill-istampa li wħud mill-produtturi tal-Unjoni kienu qegħdin iħabbtu wiċċhom ma' litigazzjoni jew li temmew il-kuntratti tagħhom. Uħud mill-partijiet ipprovdew informazzjoni li allegatament tikkonferma li l-kuntratti fit-tul ma setgħux jerġgħu jiġu nnegozjati.
(276)
Il-polisiliċju huwa l-materja prima ewlenija għall-produtturi ta' wejfers. L-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-polisiliċju żdiedu fl-2008 meta laħqu l-ogħla livell tagħhom ta' madwar 500 $/kg, iżda naqsu mill-ġdid fl-2009 u laħqu madwar 50-55 $/kg fi tmiem l-2009 b'xejra pożittiva minima fl-2010 u fil-bidu tal-2011. Il-prezzijiet waqgħu sew matul l-IP u dan irriżulta fit-30 $/kg (Rapporti Xjentifiċi u Politiki tal-JRC, Rapport dwar l-Istatus tal-PV 2012). Ta' min jinnota li l-impatt tal-prezzijiet tal-polisiliċju fuq l-industrija tal-Unjoni seta' x'aktarx ikun marġinali biss peress li kwalunkwe effett fuq il-kost tal-produzzjoni ta' ċelloli u moduli ntilef tul il-katina tal-valur. Barra minn hekk, l-artikli mill-istampa msemmija rreferew għal żviluppi li seħħew wara l-IP, li ma kinux jaffettwaw is-sitwazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni kkonċernati matul l-IP, u b'hekk ma setgħux jiġu kkunsidrati. Din il-kwistjoni kompliet tiġi investigata wara l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji u, b'hekk, jista' jiġi kkonfermat li l-industrija tal-Unjoni tabilħaqq setgħet terġa' tinnegozja mhux biss il-prezzijiet tal-kuntratti b'terminu twil iżda anki kwalunkwe penali kuntrattwali relatata ma' dawn il-kuntratti b'terminu twil.
(277)
Waħda mill-partijiet interessati msemmija hawn fuq argumentat ukoll li huwa biżżejjed li kienu biss uħud mill-produtturi tal-Unjoni li kienu affettwati mill-kuntratti b'terminu twil u li s-sitwazzjoni tal-industrija ġenerali tal-Unjoni hija irrilevanti. Din iddikjarat li kostijiet ogħla mhux bilfors jaffettwaw l-operaturi kollha bl-istess mod. Dan l-argument jinjora s-sejba li b'mod ġenerali, għall-industrija tal-Unjoni, il-prezzijiet medji tal-polisiliċju f'ħafna każijiet ma nstabux li kienu ogħla mill-prezzijiet tas-suq jew mill-prezzijiet spot u li għalhekk, il-kwistjoni dwar jekk kostijiet ogħla jaffettwawx lill-operaturi kollha jew ftit minnhom ma tqisitx rilevanti. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(278)
Parti interessata oħra talbet sabiex il-Kummissjoni tissepara, tiddistingwi u tikkwantifika l-effetti ta' kull fattur li għandu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni; b'mod partikolari, l-effett tat-tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet tal-polisiliċju għandu jiġi kkunsidrat b'mod separat. F'dan ir-rigward, kien argumentat li kien it-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju u mhux il-pressjoni fuq il-prezzijiet mill-importazzjonijiet Ċiniżi li kkaġuna t-tnaqqis fil-prezzijiet tal-bejgħ. F'dak li għandu x'jaqsam mal-industrija tal-Unjoni, ta' min jinnota li l-prezzijiet medji tal-bejgħ naqsu ferm iktar mit-tnaqqis fil-kost medju tal-produzzjoni, li fuqu seta' ħalla impatt it-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(279)
Wara d-divulgazzjoni finali, xi partijiet interessati tennew li l-impatt tat-tnaqqis tal-prezzijiet tal-polisiliċju fuq il-kost tal-industrija tal-Unjoni ma kienx limitat jew dilwit fil-katina tal-valur kif konkluż fl-investigazzjoni. Madankollu, kif diġà ntqal fil-premessa (276) iktar 'il fuq, il-polisiliċju huwa l-materja prima ewlenija għall-produtturi ta' wejfers, u b'hekk kwalunkwe impatt fuq il-kost ta' produzzjoni taċ-ċelloli jew moduli nstab li huwa dilwit fil-katina tal-valur. Il-partijiet interessati ma pprovdew ebda evidenza li setgħet tmeri din is-sejba. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis tal-prezzijiet tal-polisiliċju tul il-perjodu kkunsidrat kien rifless fil-kost medju tal-produzzjoni taċ-ċelloli u l-moduli tal-industrija tal-Unjoni fil-kampjun li naqas b'mod simili għall-prezzijiet tal-polisiliċju. Parti interessata ddubitat l-impatt tal-penali allegati li l-industrija tal-Unjoni kellha tħallas minħabba n-negozjar mill-ġdid tal-kuntratti tal-fornituri. F'dan ir-rigward, ma jistax ikun eskluż li numru limitat ta' produtturi jaf ikollhom iħallsu penali għall-kanċellazzjoni ta' kuntratti ta' provvista tal-wejfers matul il-perjodu kkunsidrat.
Madankollu, il-Kummissjoni ma sabet ebda evidenza li dawn il-penali seta' kellhom effett fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni sħiħa jew ikunu rappreżentattivi. Lanqas ma ġiet ipprovduta evidenza simili mill-parti interessata inkwistjoni. Għaldaqstant, filwaqt li ma jistax ikun eskluż li l-penali jista' jkollhom ċertu impatt negattiv fuq numru limitat ta' proċeduri tal-Unjoni, l-impatt ġenerali fuq l-industrija tal-Unjoni huwa xejn iktar minn marġinali u b'hekk ma jistax ikisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija sħiħa tal-Unjoni. Għaldaqstant, dawn l-argumenti kellhom jiġu rifjutati.
(280)
Parti interessata oħra ddikjarat li t-tnaqqis tal-prezzijiet ta' bejgħ tal-prodott investigat fl-Unjoni huwa parzjalment dovut għat-tnaqqis fil-prezz tal-polisiliċju. Madankollu, f'dan ir-rigward, ta' min jinnota li l-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet mill-PRC kienu l-oġġett ta' dumping u kienu qed iwaqqgħu b'mod sostanzjali l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, it-tnaqqis tal-prezzijiet imur lil hinn mit-tnaqqis fil-kostijiet ta' produzzjoni li jista' jkun spjegat mit-tnaqqis fil-prezzijiet tal-materja prima. Jekk it-tnaqqis fil-prezz kien sempliċiment l-effett tat-tnaqqis tal-prezzijiet ta' materja prima, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx tkun imġiegħla tnaqqas il-prezzijiet ta' bejgħ tagħha f'livelli inqas mill-kost ta' produzzjoni. Għadaqstant, din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(281)
Parti interessata oħra tenniet li l-litigazzjoni ta' produttur minnhom tal-Unjoni wara l-IP jaf diġà kien affettwa s-sitwazzjoni ta' tal-inqas dan il-produttur tal-Unjoni matul l-IP. Madankollu, din il-parti ma spjegatx kif u kemm it-tali avveniment li seħħ wara l-IP seta' verament kellu effett fuq is-sitwazzjoni ta' dan il-produttur matul l-IP. Bl-istess mod, l-investigazzjoni ma sabet ebda evidenza li turi t-tali effetti. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(282)
Barra minn hekk, l-istess parti interessata ddubitat is-sejbiet imsemmijin hawn fuq, peress li allegatament ma ntweriet ebda evidenza. Madankollu, is-sejbiet tal-investigazzjoni kienu bbażati fuq fatti u evidenza pożittiva, li l-verżjonijiet mhux kunfidenzjali tagħhom kienu disponibbli għall-partijiet interessati kollha.
(283)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor fir-rigward tal-impatt tal-prezzijiet tal-materja prima, is-sejbiet fil-premessi (191) sa (194) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.7. Dannu awtoinflitt: impatt tal-awtomatizzazzjoni, id-daqs, l-ekonomiji tal-kobor, il-konsolidazzjoni, l-innovazzjoni, il-kosteffiċjenza, l-importazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni
(284)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, ċerti partijiet interessati tennew id-dikjarazzjoni li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għan-nuqqas ta' ekonomiji tal-kobor suffiċjenti fl-industrija tal-Unjoni. Kien imtenni li produtturi ta' skala żgħira kellhom żvantaġġ meta mqabbla ma' produtturi ikbar integrati vertikalment u b'hekk, kwalunkwe dannu mġarrab minn produtturi ta' skala żgħira ma jistax ikun attribwit għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Parti interessata oħra argumentat li l-awtomatizzazzjoni tal-proċess ta' produzzjoni jiswa l-flus u li għalhekk, l-ekonomiji tal-kobor huma saħansitra iktar importanti biex jonqos il-kost tal-produzzjoni.
(285)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni, anki dawk kbar u integrati vertikalment, minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping, ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mir-rati ta' użu b'kapaċità għolja biex tilħaq l-ekonomiji tal-kobor. Iżda xorta waħda, l-investigazzjoni ma kixfet ebda korrelazzjoni bejn id-daqs, l-integrazzjoni vertikali u r-rati ta' profittabbiltà aħjar, peress li l-pressjoni għolja fuq il-prezzijiet minn importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping biddlet din il-korrelazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-benefiċċju tal-ekonomiji tal-kobor ma għadux jeżisti f'suq fejn ir-rati ta' użu kienu baxxi, u dan kien minnu wkoll għall-produtturi Ċiniżi. Għaldaqstant, dawn l-argumenti ġew rifjutati.
(286)
Barra minn hekk, parti interessata minnhom iddikjarat li l-investituri u l-banek ma jiffinanzjawx proġetti jekk il-manifattur tal-moduli jkun żgħir wisq, peress li l-produtturi l-kbar jipprovdu garanziji aħjar u huma iktar “bankabbli”. F'termini oħrajn, l-investituri u l-banek jaqtgħu qalbhom milli jiffinanzjaw proġetti relatati mal-PV li jużaw moduli prodotti fl-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wrew li kwalunkwe preferenza possibbli tal-investituri u l-banek biex jiffinanzjaw produtturi Ċiniżi li għandhom kapaċitajiet ikbar ta' produzzjoni hija r-riżultat tad-distorsjoni li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping ħolqu fis-suq tal-Unjoni. Kif intqal iktar 'il fuq fil-premessa (285), id-daqs tal-linji ta' produzzjoni ma għandhomx rwol importanti jekk ir-rati ta' użu jibqgħu baxxi. Għalhekk, dan l-argument twarrab.
(287)
Parti interessata minnhom tenniet li l-industrija tal-Unjoni kellha struttura tal-kost kontriha meta mqabbla mal-kompetituri Ċiniżi tagħha, peress li dawn tal-aħħar kienu jgawdu minn kost lavorattiv, tal-elettriku u ta' deprezzament iktar baxx, u barra minn hekk kellhom l-aħħar tagħmir. Madankollu, il-parti kkonċernata ma rnexxilhiex tipprovdi xi informazzjoni jew evidenza ta' sostenn ġdida li setgħet tmeri s-sejbiet ta' din l-investigazzjoni f'dan ir-rigward. B'mod partikolari, id-dikjarazzjoni li l-produtturi Ċiniżi kienu qegħdin jużaw l-aħħar tagħmir ġiet indirizzata fil-premessa (203) tar-Regolament provviżorju, fejn hemm iddikjarat li l-produtturi esportaturi fil-PRC ma kienu jgawdu minn ebda vantaġġ komparattiv, b'mod partikolari peress li l-makkinarju u t-tagħmir kien importat mill-Unjoni Ewropea. Għaldaqstant, id-dikjarazzjonijiet ta' hawn fuq ġew rifjutati.
(288)
Parti oħra ddikjarat li ċ-Ċiniżi kienu jgawdu minn vantaġġ komparattiv rigward il-prezzijiet tal-polisiliċju u l-ekonomiji tal-kobor li rriżultaw f'inqas spejjeż tal-makkinarju. Din il-parti ma pprovdiet ebda informazzjoni jew evidenza ta' sostenn ġdida f'dan ir-rigward li setgħet tmeri s-sejbiet kif stabbilit fil-premessi (195) u (196) kif ukoll (203) tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' din il-parti kellha tiġi rifjutata.
(289)
Huwa mfakkar li kif stipulat fil-premessa (203) għar-Regolament provviżorju u kif intqal ukoll fil-premessa (287) iktar 'il fuq, il-produtturi esportaturi fil-PRC ma jgawdu minn ebda vantaġġ komparattiv fir-rigward tal-materja prima u l-makkinarju użat peress li t-tnejn li huma kienu importati mill-Unjoni fil-parti l-kbira tagħhom. Parti interessata waħda biss ikkontestat dan ta' hawn fuq, iżda ma pprovdiet ebda evidenza. F'dak li għandu x'jaqsam ma' kostijiet lavorattivi u spejjeż ġenerali, inklużi kostijiet ta' deprezzament, dawn irrappreżentaw bħala medja inqas minn 10 % tal-kost totali ta' modulu fl-IP u ma jitqisux li kellhom xi rwol importanti. F'dak li għandu x'jaqsam ma' kostijiet tal-elettriku, bħala medja dawn irrappreżentaw inqas minn 1 % tal-kost totali ta' moduli fl-IP u ma jitqisux li kellhom xi rwol importanti. Barra minn hekk, id-dikjarazzjoni li ċ-Ċiniżi kienu qegħdin jużaw l-aħħar tagħmir ma kinitx sostanzjata.
(290)
Barra minn hekk, parti interessata minnhom tenniet li wħud mill-produtturi tal-Unjoni ġabu ċelloli u/jew moduli mill-pajjiż ikkonċernat, u reġgħu biegħu dawk il-prodotti fis-suq tal-Unjoni bħala prodott tagħhom. Din iddikjarat li d-dannu li rriżulta minn dawn it-tranżazzjonijiet mhuwiex attribwit għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat kienu komplimentari fl-għamla tagħhom kif ukoll limitati f'termini ta' volum meta mqabbla mal-produzzjoni totali tal-Unjoni u b'hekk jekk ikollhom effett, dan ikun marġinali biss u ma jistax jitqies li qiegħed ikisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(291)
Importatur mhux relatat minnhom argumenta li l-fatt li n-numru ta' impjegati żdied tul il-perjodu kkunsidrat ma kienx indirizzat biżżejjed fir-Regolament provviżorju. Fir-rigward ta' din id-dikjarazzjoni, ta' min jinnota li l-impjiegi żdiedu bejn l-2009 u l-2011 għall-moduli u mbagħad naqsu matul l-IP. Għaċ-ċelloli, l-impjiegi żdiedu sal-2010 u mbagħad naqsu fl-2011 u komplew jonqsu fl-IP. Ta' min jinnota li għall-moduli, l-impjiegi segwew ix-xejra tal-produzzjoni tal-Unjoni. Għaċ-ċelloli, hekk kif l-importazzjonijiet Ċiniżi żiedu s-sehem mis-suq tagħhom matul il-perjodu sħiħ, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika mill-konsum ikbar kif mistenni. Għaldaqstant, it-tnaqqis fl-impjiegi fl-2011 u fl-IP jikkorrispondi għall-kumpaniji li jew saru insolventi jew li waqqfu l-produzzjoni tagħhom ta' ċelloli.
(292)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom tenniet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-iskala żgħira u n-nuqqas ta' ekonomiji tal-kobor. Kif diġà spjegat fil-premessa (285) iktar 'il fuq u fil-premessi (195) u (196) tar-Regolament provviżorju, anki fis-suq globali, id-daqs u għalhekk il-benefiċċju tal-ekonomiji tal-kobor ma jistgħux jibqgħu jeżistu meta r-rati ta' użu kienu ġeneralment baxxi, u meta madwar id-dinja kienu jeżistu kapaċitajiet żejda enormi. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(293)
Barra minn hekk, l-istess parti tenniet li d-dannu mġarrab mill-Unjoni kien dovut għan-nuqqas ta' ħila tal-industrija tal-Unjoni biex tieħu xi vantaġġ fil-kost. Din il-parti ddikjarat li dan kien partikolarment dovut għall-fatt li ħafna mill-produtturi tal-Unjoni kienu integrati vertikalment. Madankollu, din il-parti ma pprovdiet ebda informazzjoni oħra dwar kemm il-fatt li l-produtturi huma vertikalment integrati seta' kellu impatt negattiv fuq l-istruttura tal-kost tagħhom. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(294)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor f'dan ir-rigward, il-premessi (195) sa (206) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.8. Kompetizzjoni minn prodotti PV b'rita rqiqa u teknoloġiji PV oħrajn
(295)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti interessata minnhom tenniet li d-dikjarazzjoni li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkaġunat mill-kompetizzjoni minn prodotti PV b'rita rqiqa u teknoloġiji PV oħrajn, peress li dawn it-teknoloġiji kienu qegħdin jikkompetu mal-prodott investigat speċjalment għal sistemi mmuntati fuq l-art u kummerċjali/industrijali fuq il-bejt, li kkostitwixxew parti sostanzjali mis-suq PV totali tal-Unjoni.
(296)
L-investigazzjoni wriet li għad li l-prodotti PV b'rita rqiqa jiswew inqas mill-prodott investigat, dawn ikopru biss sehem limitat mis-suq tas-suq solari sħiħ tal-Unjoni peress li għandhom effiċjenzi ta' konverżjoni ferm iktar baxxi u output ta' watts aktat baxx mill-moduli tas-siliċju kristallin. Skont l-informazzjoni disponibbli, is-sehem mis-suq ta' prodotti b'rita rqiqa ma kienx importanti meta mqabbel mas-suq solari sħiħ tal-Unjoni matul l-IP. Għalhekk, is-sejbiet fil-premessa (208) tar-Regolament provviżorju, li għad li jista' jkun hemm xi kompetizzjoni bejn prodotti b'rita rqiqa u l-prodott ikkunsidrat, din il-kompetizzjoni hija meqjusa bħala marġinali, huma kkonfermati. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argumenti mressqa f'dan ir-rigward kellhom jiġu rifjutati.
(297)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom tenniet li l-kompetizzjoni minn prodotti b'rita rqiqa aktarx li kkaġunaw id-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, il-parti ssottomettiet li fil-Ġermanja, is-sehem mis-suq tal-prodotti b'rita rqiqa fis-suq solari sħiħ kien sostanzjali matul ħafna mill-IP u naqas biss lejn il-bidu tal-2012.
(298)
Tabilħaqq, l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet medji tal-prodotti b'rita rqiqa kienu f'livelli inqas mil-livelli tal-prezz medju tal-prodott investigat.
(299)
Madankollu, kif stipulat fil-premessa (296) iktar' il fuq, il-prodotti b'rita rqiqa għandhom effiċjenzi ta' konverżjoni li huma ferm inqas u output tal-wattagge inqas mill-moduli tas-siliċju kristallin u għaldaqstant, il-kompetizzjoni bejn dawn il-prodotti, jekk fil-fatt teżisti, ma tistax tikkontribwixxi għad-dannu tal-industrija tal-Unjoni, peress li l-moduli tas-siliċju kristallin huma t-teknoloġija dominanti fis-suq solari tal-Unjoni. Ir-Rapport 2012 tal-Istatus tas-Settur PV tal-JRC jiddikjara li bħala konsegwenza tat-tnaqqis fil-prezzijiet tal-polisiliċju, fl-aħħar snin ir-rita rqiqa tilfet sehem mis-suq għal moduli tas-siliċju kristallin.
(300)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor f'dan ir-rigward, is-sejbiet tal-premessi (207) sa (210) għar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.9. Kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha fuq l-aċċess għall-finanzjament
(301)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja kien iddikjarat li l-effetti dannużi tal-kriżi finanzjarja u l-effetti tagħha fuq l-aċċess għall-finanzjament għandhom ikunu separati u distinti u mhux attribwiti għall-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(302)
F'dan ir-rigward, issir referenza għall-premessa (212) għar-Regolament provviżorju fejn kienu indirizzati b'mod speċifiku l-effetti tal-kriżi finanzjarja u r-reċezzjoni ekonomika fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Din il-premessa tistabbilixxi f'dettall ir-raġunament wara s-sejba li l-kriżi finanzjarja, għad li kellha impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ma kissritx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Dan ir-raġunament speċifiku ma ġiex ikkontestat mill-partijiet interessati u lanqas ma taw xi informazzjoni jew evidenza ġdida li setgħet twaqqa' s-sejbiet stipulati f'din il-premessa. Għalhekk, id-dikjarazzjonijiet li saru f'dan ir-rigward ġew rifjutati.
(303)
Barra minn hekk, kien iddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għan-nuqqas min-naħa tal-industrija tal-Unjoni li tikseb finanzjament xieraq u li l-Kummissjoni għandha tinvestiga jekk l-industrija tal-Unjoni talbitx finanzjament meta kienet tagħmel profitt. Fil-fatt, l-investigazzjoni wriet li fl-2010, meta l-industrija tal-Unjoni kienet għadha tagħmel profitt, il-livell ta' investiment żdied għall-moduli u għaċ-ċelloli rispettivament bi 315 % u 10 % meta mqabbel mal-2009. Peress li l-industrija PV hija intensiva fl-użu tal-kapital, huwa mistenni li l-industrija tal-Unjoni kontinwament tfittex finanzjament xieraq sabiex ittejjeb il-kosteffiċjenza tagħha u tikkompeti mal-importazzjonijiet inġusti li huma l-oġġett ta' dumping. Għalhekk, huwa konkluż li n-nuqqas ta' aċċess għall-finanzjament kien riżultat tas-sitwazzjoni distorta kkaġunata mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping u mhux il-kawża tagħha. Għaldaqstant, id-dikjarazzjoni ta' hawn fuq ġiet rifjutata.
(304)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom tenniet li l-effetti dannużi tal-kriżi finanzjarja għandhom ikunu separati u distinti u mhux attribwiti għall-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. Din il-parti rreferiet għall-informazzjoni disponibbli pubblikament li tindika li tal-inqas produttur minnhom tal-Unjoni qies il-kriżi finanzjarja bħala l-kawża ewlenija għas-sitwazzjoni dannuża tiegħu. Din l-investigazzjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq dejta ta' kumpaniji speċifiċi li tmur sew lil hinn mid-dikjarazzjonijiet pubblikament disponibbli ta' kumpaniji speċifiċi. Għadaqstant, id-dikjarazzjoni pubblikament disponibbli li għaliha saret referenza ma tistax tnaqqas il-valur tas-sejbiet li saru fil-premessa (212) tar-Regolament provviżorju, fejn ġie konkluż li filwaqt li l-kriżi finanzjarja kellha ċertu impatt fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, din ma setgħetx tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni kellha tiġi rifjutata.
(305)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-aċċess differenti għall-finanzjament bejn l-industrija tal-Unjoni meta mqabbla mal-produtturi esportaturi Ċiniżi għandha tiġi kkunsidrata. Din il-parti ddikjarat li dan kien wieħed mill-fatturi ewlenin li kkaġuna d-dannu materjali għall-industrija tal-Unjoni u mhux l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping. Madankollu, instab li l-aċċess preferenzjali għall-finanzjament ta' għadd ta' produtturi esportaturi Ċiniżi ġab distorsjoni fis-suq u jaf ikun waħda mir-raġunijiet ewlenin li jippermettu lill-produtturi esportaturi Ċiniżi jesportaw il-prodott ikkonċernat bi prezzijiet ta' dumping. Għaldaqstant, dan il-fattur ma jistax ikisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping u d-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Għadaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(306)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor rigward l-effetti tal-kriżi finanzjarja, is-sejbiet tal-premessi (211) u (212) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.10. Prestazzjoni tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni
(307)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment imressaq sabiex jerġgħu jiġu kkunsidrati s-sejbiet stipulati fil-premessi (213) u (215) tar-Regolament provviżorju, dawn huma kkonfermati.
3.11. L-iskoperta ta' depożiti ta' gass tax-shale fl-Unjoni
(308)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment imressaq sabiex jerġgħu jiġu kkunsidrati s-sejbiet stipulati fil-premessi (215) sa (217) tar-Regolament provviżorju, dawn huma kkonfermati.
3.12. L-Iskema tal-Unjoni Ewropea għan-Negozjar ta' Emissjonijiet (ETS)
(309)
Fin-nuqqas ta' xi kumment imressaq sabiex jerġgħu jiġu kkunsidrati s-sejbiet stipulati fil-premessi (218) u (219) tar-Regolament provviżorju, dawn huma kkonfermati.
3.13. Deċiżjonijiet maniġerjali
(310)
Uħud mill-partijiet interessati tennew li d-dikjarazzjoni mqajma fil-premessa (220) tar-Regolament provviżorju li d-dannu materjali mġarrab minn tal-inqas wieħed mill-produtturi tal-Unjoni kien ikkaġunat minn deċiżjonijiet maniġerjali żbaljati. Dawn il-partijiet taw iktar informazzjoni fil-forma ta' artiklu għall-istampa. Madankollu, l-informazzjoni pprovduta ma setgħetx tiġi verifikata u ma setgħetx tmeri s-sejbiet ta' din l-investigazzjoni li d-deċiżjonijiet maniġerjali tal-kumpanija kkonċernata kienu normali u prudenti jew li ma kellhom ebda impatt fuq l-industrija sħiħa tal-Unjoni. Għaldaqstant, id-dikjarazzjonijiet ta' hawn fuq ġew rifjutati.
(311)
Fin-nuqqas ta' xi argument ieħor f'dan ir-rigward, is-sejbiet kif stabbilit fil-premessi (220) u (221) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
3.14. Politiki oħrajn tal-gvern
(312)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment biex jerġgħu jiġu kkunsidrati s-sejbiet stipulati fil-premessa (222) tar-Regolament provviżorju, dawn huma kkonfermati.
3.15. Argumenti oħrajn
(313)
Parti interessata minnhom iddikjarat li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-iżvantaġġ tal-imgħoddi u n-nuqqas ta' appoġġ politiku mill-Kummissjoni Ewropea fis-snin ta' qabel. Din il-parti ddikjarat ukoll li minbarra l-iskemi nazzjonali ta' appoġġ, anki l-popolazzjoni, il-PDG, il-konsum tal-elettriku, l-opportunitajiet ta' finanzjament u l-kollegabbiltà mal-grilja huma fatturi importanti f'kull suq. Madankollu, il-parti ta' hawn fuq ma rnexxilhiex tissostanzja d-dikjarazzjonijiet tagħha li għaldaqstant ġew rifjutati.
(314)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-istess parti interessata tenniet li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien dovut għall-iżvantaġġ preċedenti. Madankollu, id-dikjarazzjoni la kienet analizzata u lanqas sostanzjata; u għalhekk kellha tiġi rifjutata.
4. Valutazzjoni kumulattiva ta' dawk il-fatturi l-oħrajn li nstabu li jikkontribwixxu għad-dannu
(315)
L-investigazzjoni wriet li l-fatturi l-oħrajn li ġejjin jaf ikkontribwixxew għad-dannu: Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mit-Tajwan; Tnaqqis fil-livell tal-FITs; Kuntratti tal-polisiliċju fit-tul ta' numru limitat ta' produtturi tal-Unjoni; il-kriżi finanzjarja u ekonomika.
(316)
Kif intwera iktar 'il fuq fit-taqsimiet 3.1 u 3.6 rispettivament, il-kontribuzzjoni possibbli tal-importazzjonijiet mit-Tajwan u tal-kuntratti tal-polisiliċju fit-tul ta' numru limitat ta' produtturi tal-Unjoni ma huma xejn iktar minn marġinali, għaliex kwalunkwe impatt kompla jiġi dilwit fil-katina tal-valur.
(317)
Fir-rigward tal-kriżi finanzjarja u ekonomika, l-investigazzjoni wriet li r-raġuni ewlenija għad-diffikultajiet tal-industrija tal-Unjoni fl-aċċess tal-kapital meħtieġ għall-investimenti kienet l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping, li żammew lill-industrija tal-Unjoni milli tbiegħ il-prodotti tagħha bi prezzijiet profittabbli meta s-suq tal-Unjoni kien juri rati ta' tkabbir b'saħħithom (2009-2011).
(318)
Rigward l-FIT, il-partijiet terzi ma rnexxilhomx juru li l-livelli tal-FITs matul l-IP tant kienu jkunu baxxi li kienu jżommu lill-produtturi tal-Unjoni milli jbiegħu l-prodott ikkonċernat bi prezzijiet mhux dannużi. L-Istituzzjonijiet huma tal-fehma li t-tnaqqis fil-livelli tal-FITs jista' jkun spjegat minn tnaqqis fid-domanda, peress li l-investimenti f'ċerti postijiet ma baqgħux vijabbli iktar. Madankollu, ma jistgħux ikissru r-rabta kawżali, anki meħudin flimkien mal-fatturi l-oħrajn li nstabu li jikkontribwixxu għad-dannu, għaliex kienu għadhom f'livell li fih, fin-nuqqas tal-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping, il-produtturi tal-Unjoni setgħu jbiegħu l-prodotti tagħhom bi prezzijiet mhux dannużi.
(319)
Għaldaqstant, anki jekk jiġi vvalutat l-effett kumulattiv tal-erba' fatturi l-oħrajn li possibilment ikkontribwixxew għad-dannu, ir-rabta kawżali bejn id-dumping u d-dannu ma titkissirx.
5. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(320)
L-effetti kollha tal-fatturi tad-dannu minbarra l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping ġew analizzati b'mod individwali u kollettiv. Għaldaqstant, huwa konkluż li l-valutazzjoni kollettiva tal-fatturi kollha li seta' kellhom impatt fuq is-sitwazzjoni dannuża tal-industrija tal-Unjoni (jiġifieri importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi, FITs, impatt ta' prezzijiet ta' materja prima, kriżi finanzjarja) b'mod kollettiv jonqsu milli jispjegaw id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni b'mod partikolari f'termini ta' prezzijiet baxxi u telf finanzjarju minħabba l-penetrazzjoni tal-importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi fi kwantitajiet importanti tal-prodott ikkonċernat mill-PRC. Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, is-sejbiet provviżorji kif stabbilit fil-premessi (223) sa (224) tar-Regolament provviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC ikkaġunaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku huma kkonfermati.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Kummenti preliminari
(321)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti interessata minnhom iddikjarat li l-valutazzjoni tal-interess tal-Unjoni ma kienx ibbażat fuq numru rappreżentattiv ta' operaturi.
(322)
Il-Kummissjoni kkuntattjat lill-operaturi differenti bil-mod li ġej.
(323)
Importaturi mhux relatati: kif imsemmi fil-premessa (12) tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni kkuntattjat lil kull wieħed mill-250 importatur mhux relatat li għarrafha bihom l-ilmentatur u għażlet kampjun provviżorju b'konformità mal-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku biex tkopri l-ikbar volum rappreżentattiv ta' importazzjonijiet li b'mod raġonevoli setgħu jiġu investigati matul iż-żmien disponibbli. Madankollu, kif stipulat fil-premessa (12) u (232) tar-Regolament provviżorju, hija waħda biss mill-kumpaniji magħżulin b'mod provviżorju li tabilħaqq, wara l-verifika, ikkonfermat li hija importatur mhux relatat. Wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju, ħmistax-il importatur oħrajn mhux relatati, li għall-ewwel kienu ssottomettew formola ta' kampjunar fl-istadju tal-bidu iżda li ma kinux kampjunati, ġew mistiedna jikkooperaw iktar fl-investigazzjoni. Sitta minnhom qablu u rċivew kwestjonarju, u ħamsa ssottomettew tweġiba u tlieta minnhom tqiesu li kienu kompluti b'mod suffiċjenti. Għaldaqstant, il-kampjun definittiv ta' importaturi mhux relatati jinvolvi erba' importaturi mhux relatati, li jirrappreżentaw medda ta' 2 % sa 5 % tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat. Fir-rigward ta' dak il-perċentwal baxx, wieħed irid iżomm f'moħħu li l-maġġoranza tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni ma jseħħux permezz ta' importaturi mhux relatati, kif spjegat fil-premessa (12) tar-Regolament provviżorju.
(324)
Operaturi oħrajn minbarra importaturi mhux relatati (operaturi upstream u downstream): kif imsemmi fil-premessa (226) tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni bagħtet ukoll kwestjonarji speċifiċi lil madwar 150 operatur inklużi dawk l-importaturi mhux relatati li ressqu wara l-bidu tal-investigazzjoni, li għalhekk kellhom l-opportunità li jipprovdu d-dejta rilevanti lill-Kummissjoni. Barra minn hekk, fl-investigazzjoni ma ġewx ikkunsidrati biss it-tweġibiet għall-kwestjonarji iżda anki kummenti u sottomissjonijiet verifikabbli u sostanzjati kif xieraq ipprovduti mill-partijiet interessati fil-limiti tad-dati ta' skadenza, irrispettivament minn jekk dawn il-partijiet kinux wieġbu għall-kwestjonarju jew le. B'mod partikolari, l-AFASE bagħtet lill-Kummissjoni kummenti f'isem il-membri tagħha - operaturi PV li ġew analizzati wkoll.
(325)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, inġabru biżżejjed elementi li ppermettew li ssir valutazzjoni sinifikanti tal-interess tal-Unjoni. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument ġie rifjutat.
(326)
Parti interessata minnhom talbet lill-Kummissjoni sabiex tiċċara kif il-Kummissjoni ttrattat il-kwestjonarji tal-importaturi li qieset li kienu sottomessi minn operaturi downstream.
(327)
Bi tweġiba għal din it-talba, iċċarat li s-36 tweġiba indikati fil-premessa (241) tar-Regolament provviżorju kkonċernaw tweġibiet għall-Anness B tal-Avviż tal-bidu, li l-iskop tiegħu huwa li jieħu kampjun tal-importaturi mhux relatati, jekk xieraq.
(328)
Dwar it-tweġibiet għall-kwestjonarji taż-żewġ operaturi indikati fil-premessa (12) tar-Regolament provviżorju, wieħed ittieħed inkunsiderazzjoni fl-analiżi rilevanti tal-operaturi downstream. It-tieni operatur issottometta iktar informazzjoni li żvelat li, għall-kuntrarju ta' dak li ntqal fil-premessa (12) tar-Regolament provviżorju, filfatt kien importatur ta' moduli iżda mhux importatur ta' ċelloli. Minkejja dan, l-informazzjoni pprovduta fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju ma kinitx biżżejjed biex tiddaħħal fl-analiżi tal-importaturi mhux relatati minħabba l-fatt li t-tweġibiet ipprovduti kienu inkompluti.
(329)
Wara l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji, saru iktar żjariet ta' verifika fis-siti ta' żewġ żviluppaturi ta' proġetti (ara l-premessa (8) iktar 'il fuq). Minbarra dan, is-sitt tweġibiet għall-kwestjonarji speċifiċi (ara l-premessa (324)) minn fornituri tas-servizzi attivi wkoll fis-settur PV (loġistika, trasport, relazzjonijiet pubbliċi, eċċ), li għall-ewwel tqiesu mhux kompluti biżżejjed (ara l-premessa 241 tar-Regolament provviżorju) ġew analizzati u ttieħdu inkunsiderazzjoni għall-fini ta' din l-investigazzjoni (ara l-premessi (369) sa (371) iktar 'l isfel).
(330)
Kollox ma' kollox, l-analiżi tal-interess tal-Unjoni ssawret fuq l-informazzjoni li ġejja:
-
it-tweġibiet għall-kwestjonarji riċevuti minn tmien produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u erba' importaturi mhux relatati fil-kampjun kif ukoll it-tweġibiet għall-kwestjonarji speċifiku riċevut minn tmien operaturi upstream u tlettax-il operatur downstream (seba' żviluppaturi ta' proġetti/installaturi; sitt żviluppaturi/installaturi; sitt fornituri ta' servizzi attivi wkoll fis-settur PV) minn 150 operatur li resqu wara t-tnedija u li rċivew il-kwestjonarji speċifiċi;
-
id-dejta verifikata matul il-verifiki fuq il-post fil-bini ta' tmien produtturi, importatur mhux relatat, żewġ operaturi upstream, ebra' operaturi downstream (żviluppaturi ta' proġetti/installaturi) u assoċjazzjoni (ara l-premessa (17) tar-Regolament provviżorju u l-premessa (8) iktar 'il fuq)
-
id-dejta dwar l-interess tal-Unjoni sottomessa minn partijiet interessati oħrajn, inklużi assoċjazzjonijiet, kif ukoll dejta pubblikament disponibbli fuq l-evoluzzjoni tas-suq PV fl-Ewropa, b'mod partikolari: EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(331)
Uħud mill-partijiet interessati kkontestaw li l-industrija tal-Unjoni setgħet tibbenefika minn kwalunkwe miżura billi argumentaw li (i) il-miżuri ser ibaxxi d-domanda għal prodotti PV fl-Unjoni u b'hekk l-industrija tal-Unjoni mhux ser tkun tista' żżid il-bejgħ tagħha, (ii) l-industrija tal-Unjoni għandha faċilitajiet ta' produzzjoni żgħar u b'hekk mhijiex kapaċi tlaħħaq mad-domanda għal ċerti tipi ta' istallazzjonijiet bħal istallazzjonijiet kummerċjali kbar immuntati fuq l-art u oħrajn fuq il-bejt, (iii) il-produtturi tal-Unjoni mhumiex “bankabbli” (iv) l-impożizzjoni ta' dazji fuq iċ-ċelloli ser de facto żżid il-kost tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni ta' moduli u jagħmilhom inqas attraenti għall-konsumaturi, (v) fil-każ ta' tnaqqis importanti fl-importazzjonijiet Ċiniżi, il-produtturi minn pajjiżi terzi oħrajn aktarx jisfruttaw il-vantaġġ ta' inqas importazzjonijiet mill-PRC.
(332)
Rigward id-dikjarazzjoni li l-miżuri ser inaqqsu d-domanda għal prodotti PV fl-Unjoni u li b'hekk l-industrija tal-Unjoni mhux ser jirnexxilha żżid il-bejgħ tagħhom, huwa osservat li l-partijiet ma rnexxilhom jipprovdu ebda evidenza verifikabbli dwar l-eżistenza ta' rabta diretta bejn l-impożizzjoni ta' miżuri u t-tnaqqis fid-domanda għal prodotti PV li wrew li matul is-snin kienu influwenzati minn bosta fatturi.
(333)
Fi tweġiba għad-dikjarazzjoni li l-industrija tal-Unjoni għandha faċilitajiet ta' produzzjoni żgħar u li b'hekk mhijiex kapaċi tlaħħaq mad-domanda għal ċerti tipi ta' istallazzjonijiet bħal istallazzjonijiet kummerċjali kbar immunitati fuq l-art u oħrajn fuq il-bejt, ta' min jinnota li l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni għandha l-kapaċità li tforni kemm istallazzjonijiet kummerċjali kif ukoll industrijali (bejn 40 kW u 1 MW) u l-istallazzjonijiet tas-segment tas-suq tal-utilitajiet (1 MW u 10 MW). Barra minn hekk, l-investigazzjoni ma żvelat ebda evidenza li l-prodotti forniti minn manifatturi differenti setgħu jintużaw fl-istess proġett. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(334)
L-argument li l-industrija tal-Unjoni ma tibbenefikax mill-miżuri għaliex il-produtturi tal-Unjoni mhumiex “bankabbli” u li l-fondi ta' investimenti ma jkunux aċċettati biex jiffinanzjaw proġetti li jużaw moduli li saru fl-UE ma kienx sostanzjat. Xorta waħda huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri ser treġġa' lura l-kundizzjonijiet lejn suq ekwu u dan għandu jserraħ ras l-investituri, anki dawk mis-settur bankarju, rigward il-ħila li l-produtturi tal-Unjoni jiżviluppaw proġetti vijabbli. Għal dawn ir-raġunijiet, dan l-argument ġie rifjutat.
(335)
B'referenza għad-dikjarazzjoni li l-impożizzjoni ta' dazji fuq ċelloli ser iżżid de facto l-kost tal-produzzjoni tal-produtturi ta' moduli tal-Unjoni u tagħmilhom inqas attraenti għall-konsumaturi, filwaqt li mhuwiex eskluż li jista' jkun hemm ċerta żieda fil-prezzijiet wara l-impożizzjoni tad-dazji, għandu jiġi kkunsidrat ukoll li s-sorsi disponibbli pubblikament jindikaw li x-xejra tal-prezzijiet tal-moduli u ċ-ċelloli hija negattiva. B'hekk, anki jekk il-kost taċ-ċelloli jaf jiżdied minħabba l-miżuri, ix-xejra ġenerali ta' tnaqqis tal-prezzijiet għandha tirriżulta f'inqas kostijiet tal-moduli. Il-produtturi inkwistjoni jafu jiddeċiedu wkoll li jġibu ċ-ċelloli tagħhom mill-Unjoni, u mhux iktar mill-PRC. Fl-aħħar, huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri ser issaħħaħ l-użu tal-kapaċità tal-produtturi taċ-ċelloli fl-Unjoni u b'hekk iżżid l-ekonomiji tal-kobor tagħhom u b'konsegwenza ta' dan jonqsu l-kostijiet. Għaldaqstant, din id-dikjarazzjoni ġiet rifjutata.
(336)
L-argument li f'każ ta' tnaqqis sinifikanti fl-importazzjonijiet Ċiniżi wara l-impożizzjoni ta' miżuri, huwa ferm probabbli li l-pajjiżi terzi l-oħrajn jisfruttaw din is-sitwazzjoni iktar milli l-industrija tal-Unjoni, ma kienx ikkonfermat mill-investigazzjoni. L-investigazzjoni ma sabet ebda indikazzjoni ċara li l-pajjiżi terzi l-oħrajn imbagħad jindirizzaw l-esportazzjonijiet tagħhom bil-qawwa lejn is-suq tal-Unjoni, speċjalment jekk tittieħed inkunsiderazzjoni l-probabbiltà ta' espansjoni ta' swieq ta' pajjiżi terzi oħrajn, speċjalment l-Asja, kif imbassar mis-sorsi disponibbli pubblikament. Fl-aħħar, ma hemm ebda indikazzjoni li anki jekk l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn jiżdiedu minħabba tnaqqis fl-importazzjonijiet miċ-Ċina, l-industrija tal-Unjoni mhijiex ser tkun kapaċi tikkompeti mal-importazzjonijiet minn dawn il-pajjiżi.
(337)
Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, uħud mill-partijiet argumentaw li mhuwiex realistiku li jkun mistenni li tfeġġ industrija sostenibbli tal-Unjoni li timmanifattura moduli u ċelloli għaliex l-ebda investitur razzjonali ma jinvesti fil-produtturi tal-Unjoni li allegatament ibatu minn struttura tal-kostijiet xejn favorevoli u li għaldaqstant ma jistgħux jipproduċu bi prezzijiet kompetittivi. L-investigazzjoni ma kkonfermatx li l-industrija tal-Unjoni qed tbati minn struttura tal-kostijiet mhux favorevoli, kif spjegat fil-premessi (202) u (203) tar-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping li huma nieqsin u l-użu tal-kapaċitajiet ta' produzzjoni b'rata ogħla għandhom iġubu magħhom ekonomiji tal-kobor u jippermettu sabiex tfeġġ industrija sostenibbli tal-Unjoni. Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, l-argument ġie rifjutat.
(338)
Parti minnhom argumentat li d-domanda fl-Unjoni hija mmexxija mill-iżvilupp tal-FITs filwaqt li r-redditu mistenni fuq l-investiment mill-investituri huwa marbut ma' dan l-iżvilupp. B'mod partikolari, din iddikjarat li jekk il-prezzijiet jiżdiedu fl-Unjoni, minħabba d-dazji, u l-FITs ma jsegwux din iż-żieda wkoll, id-domanda ser tonqos u l-industrija tal-Unjoni mhux ser tibbenefika mid-dazji imposti.
(339)
Fi tweġiba għad-dikjarazzjoni ta' hawn fuq, ta' min jinnota li minkejja l-korrelazzjoni bejn il-livell ta' FITs u d-domanda għal istallazzjonijiet PV, l-evidenza miġbura matul l-investigazzjoni tindika li d-domanda futura ser tkun dejjem inqas dipendenti fuq l-FITs u skemi ta' appoġġ oħrajn peress li l-grilja PV aktarx li tkun intlaħqet minn ċerti tipi ta' istallazzjonijiet f'bosta postijiet fl-Unjoni (ara l-premessa (260) iktar 'il fuq). Barra minn hekk, ir-redditu mistenni fuq l-investiment għandu jkun ibbażat fuq prezzijiet tas-suq ekwu. Fl-aħħar, kif stipulat fil-premessa (335) iktar 'il fuq, filwaqt li mhuwiex eskluż li jista' jkun hemm ċerta żieda fil-prezzijiet wara l-impożizzjoni tal-miżuri, ta' min jinnota li sorsi disponibbli pubblikament jindikaw li x-xejra ġenerali tal-prezzijiet hija negattiva. Għaldaqstant, l-argument ġie rifjutat.
(340)
Il-partijiet interessati indikaw li peress li d-domanda għall-pannelli solari hija motivata minn skemi ta' appoġġ, b'mod partikolari FITs, u mil-livell tal-prezzijiet tad-dawl għall-konsumatur finali (li jiddeterminaw il-parità tal-grilja), l-elastiċità tal-prezzijiet tad-domanda jaf tkun ferm għolja. Filwaqt li huwa minnu li żieda sinifikanti fil-prezzijiet tista' twassal għal tnaqqis importanti fid-domanda minħabba l-għamla partikolari tas-suq indikata minn dawk il-partijiet interessati, l-argument irid jiġi rifjutat għaliex huwa ferm improbabbli li ż-żidiet tal-prezzijiet ikkaġunati mill-miżuri ser ikunu importanti, għar-raġunijiet li ġejjin. L-ewwel nett, is-sorsi kollha disponibbli jikkonfermaw li t-tnaqqis importanti fil-prezzijiet għall-prodott ikkonċernat matul l-IP u mill-IP sal-lum ser ikompli.
It-tieni, l-effett ekonomiku tal-impenn li ġie aċċettat mill-Kummissjoni huwa li l-produtturi esportaturi Ċiniżi ser ifornu l-prodott ikkonċernat bi prezz minimu ta' importazzjoni ta' inqas minn 60 c/W, li huwa ferm inqas mill-prezz li kien osservat matul l-IP, b'volum li jikkorrispondi għal tnaqqis b'mod sinifikanti, peress li dak il-livell tal-prezz jiżgura domanda suffiċjenti kemm bil-livell attwali ta' appoġġ ipprovdut minn skemi ta' appoġġ u bil-livelli attwali ta' parità tal-grilja. Barra minn hekk, il-prezz tad-dawl għall-konsumatur finali huwa mistenni jiżdied, filwaqt li l-prezz tal-prodott ikkonċernat huwa mistenni jonqos. Permezz ta' formula ta' indiċizzar, l-impenn jiżgura li t-tnaqqis ulterjuri fil-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat jittieħed f'kunsiderazzjoni fil-prezz minimu ta' importazzjoni. Għaldaqstant, dawk l-argumenti jridu jiġu rifjutati.
(341)
Bosta partijiet interessati tennew li l-allegazzjoni li l-interess tal-industrija tal-Unjoni mhuwiex sinifikanti peress li l-valur miżjud maħluq mill-industriji upstream u downstream huwa ferm iktar importanti mill-valur miżjud maħluq mill-industrija tal-Unjoni fil-katina tal-valur tal-PV. L-argument li l-bosta segmenti fis-settur PV għandhom valur miżjud mhijiex ikkontestata. Kif stipulat fil-premessa (228) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkaġunat minn prattiki kummerċjali inġusti. Tabilħaqq, uħud mill-produtturi tal-Unjoni diġà kienu mġiegħla jieqfu u fin-nuqqas ta' miżuri, jidher li żgur ser ikun hemm iktar problemi. Peress li s-segmenti kollha fis-suq PV huma marbutin ma' xulxin mill-qrib, l-għibien tal-produzzjoni tal-Unjoni jkun ta' dannu għas-settur PV sħiħ u jagħmilha kompletament dipendenti fuq provvista esternalizzata. Għaldaqstant, anki għal raġunijiet ta' sigurtà tal-provvista, l-argument ġie rifjutat.
(342)
Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti interessata minnhom tenniet id-dikjarazzjoni li l-ogħla valur miżjud maħluq mill-industrija upstream u downstream, meta mqabbla mal-industrija tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat, huwa relevanti għal jekk għandhomx jiġu imposti dazji antidumping. F'dan ir-rigward, huwa kkonfermat li fil-valutazzjoni tal-interess tal-Unjoni, l-Istituzzjonijiet ibbilanċjaw il-konsegwenzi pożittivi u negattivi li d-dazji jista' jkollhom fuq il-bosta atturi ekonomiċi. Filwaqt li l-impatt fuq l-industrija upstream u downstream huwa limitat, il-miżuri ser jagħtu lill-industrija tal-Unjoni l-possibilità li jirkupraw minn dumping dannuż.
(343)
Parti minnhom ikkontestat in-numru ta' impjiegi li jkunu salvagwardjati mill-impożizzjoni ta' miżuri. Din iddikjarat li l-industrija tal-Unjoni tħaddem madwar 6 000 ruħ, u mhux 25 000 kif irrapportat fil-premessa (229) tar-Regolament provviżorju.
(344)
Madankollu ma ġiet ipprovduta ebda evidenza biex issostni d-dikjarazzjoni ta' hawn fuq, u għalhekk twarrbet. Huwa ċċarat li fid-dawl tal-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott, l-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni ammontaw għal madwar 21 000 impjegat matul l-IP. Il-partijiet interessati ma pprovdew ebda prova li n-numru ta' impjegati fl-industrija tal-Unjoni nbidel b'mod notevoli wara l-IP.
(345)
Bħala konklużjoni, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni batiet dannu materjali minħabba l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC, hekk kif ma setgħetx tirkupra l-investiment permezz ta' bejgħ li jrendi profitt. Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta' miżuri ser treġġa' lura lejn kundizzjonijiet ta' kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni, u dan ser jippermetti lill-industrija tal-Unjoni tikkompeti f'sitwazzjoni fejn kulħadd ikun indaqs. It-tnaqqis probabbli fl-importazzjonijiet mill-PRC għandu jippermetti lill-industrija tal-Unjoni żżid il-bejgħ tagħha fl-Unjoni u b'hekk tuża aħjar il-kapaċitajiet ta' produzzjoni disponibbli fit-terminu qasir. Min-naħa tiegħu, dan jista' jġib ekonomiji tal-kobor. Filwaqt li huwa possibbli li l-prezzijiet tal-prodott simili jiżdiedu f'perjodu qasir ta' żmien minħabba l-miżuri, ix-xejra ġenerali ta' tnaqqis fil-prezzijiet aktarx li tinżamm anki peress li, min-naħa, ser ikun hemm it-tnaqqis ulterjuri fil-kost tal-produzzjoni tal-prodott investigat, u, min-naħa l-oħra, il-pressjoni kompetittiva mill-produtturi ta' pajjiżi terzi, li jkunu qegħdin jikkompetu wkoll fis-suq tal-Unjoni.
(346)
Fin nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor, il-premessi (227) u (231) tar-Regolament provviżorju, bl-eċċezzjoni taċ-ċifra dwar l-impjiegi msemmija fil-premessa (344) iktar 'il fuq, huma kkonfermati.
3. L-interess ta' importaturi mhux relatati
(347)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, l-importatur mhux relatat li pprovda tweġiba għall-kwestjonarju qabel l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji u li tqies li jikkostitwixxi l-kampjun provviżorju ddikjara li l-konklużjonijiet fir-rigward tal-impatt tal-miżuri fuq l-importaturi mhux relatati kienu bbażati fuq it-tweġiba tal-kwestjonarju tiegħu stess li għalhekk ma tistax titqies bħala rappreżentattiva.
(348)
Ir-Regolament provviżorju bbaża s-sejbiet tiegħu fir-rigward tal-importaturi mhux relatati fuq kumpanija waħda peress li, kif spjegat fil-premessa (232) tar-Regolament provviżorju, l-attività ewlenija ta' wieħed biss mit-tliet importaturi fil-kampjun provviżorju kienet tikkonsisti fin-negozjar tal-prodott ikkonċernat. Kif iddikjarat iktar 'il fuq fil-premessa (21) wara l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji, il-kampjun tkabbar, ġew ikkuntattjati iktar importaturi mhux relatati u mill-ħames tweġibiet għall-kwestjonarji riċevuti, tlieta biss kienu kompluti biżżejjed u minnhom setgħet tinħareġ valutazzjoni sinifikanti. Għaldaqstant, fl-istadju definittiv il-kampjun għal importazzjonijiet mhux relatati ġie estiż sabiex jinkludi erba' importaturi. B'mod ġenerali, matul l-IP, l-attività tal-erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw fil-kampjun, li għandha x'taqsam mal-prodott ikkonċernat varjat bejn 60 % u 100 % tan-negozju totali tagħhom. Barra minn hekk, l-erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw akkwistaw mill-PRC bejn 16 % sa 100 % tal-importazzjonijiet ta' moduli totali tagħhom, b'wieħed biss jakkwista esklussivament mill-pajjiż ikkonċernat. Il-profitabbiltà tal-erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw fil-kampjun, li għandha x'taqsam mal-prodott ikkonċernat kienet, bħala medja, ta' 2.3 % fl-IP.
(349)
Parti interessata minnhom argumentat li l-impatt tad-dazji fuq l-importaturi mhux relatati kien sottovalutat peress li ma hemm ebda sors alternattiv immedjat ta' provvista li jista' jieħu post l-importazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat jekk jiġu imposti dazji u l-bidla ta' sors tal-provvista hija diffiċli fid-dawl tal-fatt li l-produzzjoni ewlenija hija bbażata fil-PRC u dan ikun jinvolvi kostijiet addizzjonali sinifikanti.
(350)
F'dan ir-rigward, huwa mfakkar li l-impożizzjoni ta' miżuri ma għandhiex tirriżulta fl-għibien tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-PRC. L-investigazzjoni indikat li t-tnaqqis possibbli tal-importazzjonijiet mill-PRC ser jħalli b'mod partikolari impatt fuq dawk l-importaturi li jġibu l-prodott ikkonċernat esklussivament mill-PRC, li huwa l-każ ta' wieħed minn kull erba' importaturi mhux relatati li kkooperaw biss. Rigward l-impatt tal-miżuri fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tal-importaturi mhux relatati, ma kienx eskluż li dan jista' jkun negattiv, iżda kien konkluż li fil-parti l-kbira dan ser jiddependi fuq il-kapaċità tagħhom li jibdlu s-sorsi tal-provvista jew li jgħaddu tal-inqas parti miż-żieda possibbli fil-prezzijiet lill-klijenti tagħhom. Għall-operaturi li jimportaw il-prodott anki minn sorsi oħrajn minbarra l-PRC jew li jimportaw anki prodotti oħrajn minbarra l-prodott ikkonċernat, l-impatt ser ikompli jiġi limitat. Għaldaqstant, il-Kummissjoni tqis li għad li aktarx li jkun hemm impatt negattiv fuq l-importaturi tal-prodott ikkonċernat, dan l-impatt, bħala medja, ser jibqa' limitat.
(351)
Importatur mhux relatat minnhom argumenta li jeħtieġ siegħat ta' xogħol u investiment finanzjarji sinifikanti qabel jaċċetta l-prodotti ta' fornitur ġdid. F'dan ir-rigward, saret dikjarazzjoni bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali li l-evidenza relevanti dwar ir-rekwiżit ta' ttestjar twil li importatur irid jagħmel qabel jieħu deċiżjoni li jimporta minn esportatur partikolari kienet ipprovduta lit-tim ta' verifika meta saret iż-żjara fuq il-post.
(352)
Huwa rikonoxxut li l-istabbiliment ta' relazzjoni ġdida bejn importatur u fornitur jista' jinvolvi kostijiet addizzjonali u investiment ta' żmien (eż. fl-ittestjar tal-prodott). Fl-istess ħin, il-bidla tal-fornituri tidher li hija riskju normali kkalkolat fl-attività professjonali ta' importatur u hija relatata mal-fatt li s-suq PV qed jimmatura u b'hekk għaddej minn bidliet kostanti (eż. falimenti, konsolidazzjonijiet) li jeħtieġu l-bdil ma' fornituri ġodda. Barra minn hekk, jista' jiġi supponut li tipi ġodda ta' moduli li jilħqu s-suq fuq bażi kostanti (li fihom, eż. karatteristiċi ġodda ta' effiċjenza) jeħtieġu ttestjar ukoll. F'dan ir-rigward, l-ittestjar ta' prodott ġdid (anki mill-istess fornitur) donnu standard u mhux xi attività mhux tas-soltu. Għaldaqstant, l-argument huwa rifjutat.
(353)
Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, żewġ partijiet tennew id-dikjarazzjoni tagħhom li l-interess tal-importaturi mhux relatati ma tqiesx kif xieraq. Parti minnhom iddikjarat li n-nuqqas tal-verżjoni mhux kunfidenzjali tat-tweġibiet għall-kwestjonarji mill-importaturi addizzjonali li kkooperaw ma ppermettiex li ssir valutazzjoni xierqa mill-partijiet. Xeħtet dubju fuq il-valutazzjoni tal-Kummissjoni rigward il-possibilità li jiżdiedu l-importazzjonijiet ta' pajjiżi terzi oħrajn lejn l-Unjoni u b'hekk l-importaturi jkunu jistgħu jibdlu l-fornituri tagħhom, fuq il-bażi tal-allegazzjoni li swieq terzi sejrin tajjeb ħafna. Għal dan l-għan, il-parti ddikjarat li t-tali suppożizzjoni tikkontradixxi l-konklużjonijiet fil-premessa (336), li argumentat li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn ma jkunux enormi. Parti oħra ddubitat kemm il-Kummissjoni rrispettat il-prinċipju ta' nondiskriminazzjoni peress li l-produtturi tal-Unjoni ngħataw iktar prominenza fil-valutazzjoni tal-Kummissjoni meta mqabbla mal-operaturi l-oħra.
(354)
L-ewwel nett, huwa kkonfermat li l-verżjoni mhux kunfidenzjali tat-tweġibiet għall-kwestjonarji riċevuti wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju mill-importaturi addizzjonali li kkooperaw kienet inkluża fil-fajl għall-konsultazzjoni mill-partijiet interessati. It-tieni, ma hemmx kontradizzjoni bejn is-suppożizzjoni li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn jistgħu jiżdiedu bħala tweġiba għal inqas importazzjonijiet mill-PRC u li t-tali żieda ma għandhiex tkun enormi fid-dawl tad-domanda dejjem ikbar għal istallazzjonijiet PV madwar id-dinja. Fl-istess ħin, peress li l-industrija tal-Unjoni hija mistennija terġa' tieħu ċerta parti mis-sehem tas-suq li qabel kienet tal-prodotti mill-PRC, ma jistax jiġi eskluż li se jkun hemm ċertu telf fin-negozju għal importaturi mhux relatati. Madankollu, huwa osservat li d-daqs ġenerali tas-suq PV huwa mistenni jkompli jikber fit-tul, peress li l-parità tal-grilja tintlaħaq f'dejjem iktar postijiet. Fl-aħħar, huwa ċċarat li, bħal fl-investigazzjonijiet kollha ta' difiża tan-negozju, filwaqt li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ġiet ivvalutata sabiex jiġi stabbilit jekk ġarrbitx dannu materjali minħabba l-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta' dumping, fil-kuntest tal-analiżi tal-interess tal-Unjoni, ġie vvalutat l-interess tal-industrija tal-Unjoni fuq bażi ndaqs bħall-atturi ekonomiċi l-oħrajn, inklużi l-importaturi mhux relatati. Huwa ċċarat ukoll li l-investigazzjoni dwar jekk l-industrija tal-Unjoni ġarrbitx dannu materjali hija rregolata b'mod partikolari mill-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku li jistabbilixxi l-istandards minimi tat-tali investigazzjoni. L-interess tal-Unjoni huwa analizzat biss ladarba ssir determinazzjoni pożittiva tad-dumping dannuż skont l-istandards stipulati fl-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku. Minħabba dan, ġie konkluż li l-impatt negattiv probabbli tal-miżuri fuq ċerti importaturi, b'mod partikolari dawk li jġibu l-prodott esklussivament mill-PRC, ma kienx jegħleb il-benefiċċji tal-miżuri għall-industrija tal-Unjoni u l-benefiċċji fit-terminu medju u fit-tul għas-suq PV tal-Unjoni li jinkisbu minn kompetizzjoni leali.
(355)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor, fuq il-bażi tal-informazzjoni li tkopri l-erba' importaturi fil-kampjun, ġew ikkonfermati l-premessi (233) u (234) tar-Regolament provviżorju.
4. L-interess ta' operaturi upstream
(356)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, bosta partijiet tennew id-dikjarazzjoni li sehem kbir mill-kontributi fil-katina tal-valur PV ġej mill-Unjoni u li din is-sitwazzjoni vantaġġuża tista' tintemm jekk jiddaħħlu dazji peress li l-produzzjoni fil-PRC tal-prodott ikkonċernat ser tonqos minħabba d-dazju. Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti minnhom indikat li l-miżuri f'dan il-każ jistgħu jġibu magħhom miżuri oħrajn, li l-PRC tista' timponi fuq il-prodotti tal-Unjoni.
(357)
F'dan ir-rigward, kif stipulat fil-premessa (239) tar-Regolament provviżorju, l-importazzjonijiet Ċiniżi huma mistennija jkomplu jfornu s-suq tal-Unjoni anki bid-dazji fis-seħħ. Barra minn hekk, bosta sorsi pubblikament disponibbli fis-settur PV, bħall-EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017, ibassru li t-tiċkin possibbli fid-domanda fl-Unjoni għandu jseħħ biss fit-terminu qasir (fl-2013 u l-2014) peress li l-konsum fl-Unjoni ser ikompli jiżdied fis-snin ta' wara. Barra minn hekk, kif konkluż fil-premessa (239) tar-Regolament provviżorju, l-indirizzar ta' prattiki kummerċjali inġusti aktarx li jippermetti sabiex jinbena tkabbir sostenibbli fis-suq PV fl-Unjoni fit-terminu medju sa twil, li minnu għandhom jibbenefikaw l-operaturi kollha fl-Unjoni. Fl-aħħar, rigward l-argument dwar ir-ritaljazzjoni possibbli tal-PRC bħala tweġiba għall-miżuri f'dan il-każ, huwa mfakkar li l-PRC, bħal kwalunkwe membru ieħor tad-WTO, tista' tirrikorri għal investigazzjonijiet ta' difiża tan-negozju biss f'ċirkustanzi ġġustifikati u kwalunkwe investigazzjoni bħal din trid tikkonforma mar-regoli stretti tad-WTO. Il-Kummissjoni tissorvelja kwalunkwe investigazzjoni bħal din biex tara li jkunu rrispettati r-regoli tad-WTO. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(358)
Uħud mill-partijiet ikkontestaw il-konklużjoni fil-premessa (239) tar-Regolament provviżorju li t-tnaqqis fl-esportazzjonijiet tal-operaturi upstream PV tal-Unjoni lejn il-PRC jista' jiġi kkumpensat minn esportazzjonijiet lejn swieq oħrajn billi argumentaw li d-dazji ser inaqqsu d-domanda għall-prodott madwar id-dinja.
(359)
F'dan ir-rigward, l-ewwel nett ta' min jinnota li l-importazzjonijiet Ċiniżi mhumiex mistennija jieqfu għal kollox minħabba d-dazji. Barra minn hekk, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni ma stabbilixxiet ebda korrelazzjoni diretta bejn l-iżvilupp tal-importazzjonijiet mill-PRC fis-suq tal-Unjoni u l-esportazzjonijiet mill-PRC lejn swieq oħrajn. Minbarra dan, sorsi disponibbli pubblikament, bħall-EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017, ibassru li s-suq PV madwar id-dinja ser jikber fis-snin li ġejjin. F'dak li għandu x'jaqsam mas-suq Ċiniż, hemm indikazzjonijiet li l-konsum domestiku fil-PRC ser jiżdied b'mod sostanzjali (eż. kif indikat mill-EPIA). Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, l-esportazzjonijiet tal-operaturi upstream tal-Unjoni lejn il-PRC mhumiex mistennija jonqsu b'mod sinifikanti minħabba l-impożizzjoni ta' miżuri.
(360)
Ta' min jinnota wkoll li t-tiċkin tad-domanda fl-Unjoni fl-2013 u l-2014 imsemmi fil-premessa (357) iktar 'il fuq jista' jħalli impatt negattiv fuq l-operaturi upstream. Madankollu, dan ma jistax ikun marbut, tal-inqas mhux fil-parti l-kbira tiegħu, mad-dazji hekk kif kien previst ferm qabel l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji. Barra minn hekk, rigward il-produtturi tal-Unjoni ta' makkinarju għall-industrija PV, kif intqal ukoll fil-premessa (239) għar-Regolament provviżorju, minħabba l-kapaċità sostanzjali żejda fil-PRC, huwa improbabbli li l-esportazzjonijiet tagħhom lejn il-PRC jistgħu jiżdiedu b'mod sinifikanti anki fix-xenarju li l-produtturi Ċiniżi jżidu l-volum ta' produzzjoni tagħhom. Fl-aħħar, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni indikat li anki l-produtturi tal-makkinarju jistgħu jintlaqtu mit-12-il pjan ta' ħames snin taċ-Ċina għall-Industrija Solari Fotovoltajka li jipprevedi li sal-2015, 80 % tat-tagħmir tal-manifattura għaċ-ċelloli għandu jiġi mill-PRC. Diment li din il-bidla tinkiseb skont ir-regoli tad-WTO, din tista' tkompli tillimita l-possibilità li l-manifatturi ta' makkinarju fl-Unjoni jikkompetu fis-suq Ċiniż. Għaldaqstant, l-argument ta' hawn fuq ġie rifjutat.
(361)
Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, il-GOC argumenta li t-12-il pjan ta' ħames snin għall-Industrija Fotovoltajka Solari joffri biss xi prinċipji ġenerali ta' gwida li mhumiex vinkolanti peress li ma hemm ebda setgħa ta' infurzar prevista, u li għalhekk ma għandux jitqies bħala indikazzjoni li l-possibilità ta' manifatturi ta' makkinarju fl-Unjoni sabiex jikkompetu fis-suq Ċiniż ser tkun limitata. F'dan ir-rigward, huwa osservat li l-GOC inkluda l-industrija PV fost l-industirji strateġiċi fit-12-il pjan ta' ħames snin u ħareġ ukoll pjan speċifiku għall-industrija fotovoltajka solari. F'dan il-pjan, il-GOC esprima l-appoġġ tiegħu għal“impriżi superjuri” u “impriżi ewlenin”, ħa l-impenn li “jippromwovi l-implimentazzjoni ta' bosta politiki ta' appoġġ għas-settur fotovoltajku”, u “jsawwar it-tħejjija ġenerali tal-politiki ta' appoġġ fuq l-industrija, il-finanzjament, it-tassazzjoni …”. Barra minn hekk, peress li l-pjan fih direttivi essenzjali x'jintlaħqu mill-industrija Ċiniża matul il-perjodu ta' ħames snin, dan għandu impatt profond fuq l-ambjent kummerċjali, kemm fi ħdan il-PRC kif ukoll f'pajjiżi li għandhom kummerċ mal-PRC. Wara li jitqiesu dawn ta' hawn fuq, hemm indikazzjonijiet ċari li l-libertà tal-għażla tal-manifatturi Ċiniżi ta' ċelloli u l-pressjoni kompetittiva tal-produtturi tal-Unjoni tat-tagħmir ta' manifattura li jesportaw lejn is-suq Ċiniż hija ristretta mill-pjan. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(362)
Produttur minnhom tal-materja prima li kkoopera kkontesta l-prospett ta' kumpens ta' swieq oħrajn għat-tnaqqis fil-produzzjoni mis-suq Ċiniż, fid-dawl tal-kapaċità ta' produzzjoni istallata sostanzjali fil-PRC, li mhux faċli tinbena xi mkien ieħor.
(363)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet fil-premessa (359) iktar 'il fuq, dan l-argument twarrab peress li ma hemm ebda indikazzjoni tal-allegat tnaqqis fil-produzzjoni fis-suq Ċiniż.
(364)
Parti interessata minnhom ikkontestat in-numru ta' impjegati fis-settur upstream ikkwotat fil-premessa (236) tar-Regolament provviżorju.
(365)
Huwa ċċarat li n-numru ta' 4 200 impjegat irrapportati fir-Regolament provviżorju jirreferi biss għall-operaturi upstream li kkooperaw, bħal manifatturi tat-tagħmir u fornituri tal-polisiliċju, fuq il-bażi tat-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju, u mhux għas-settur sħiħ.
(366)
Wara l-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott, il-produtturi fl-Unjoni ta' dan il-prodott xorta għandhom jibbenefikaw mill-impożizzjoni ta' dazji, peress li l-industrija tal-Unjoni hija mistennija żżid il-produzzjoni tagħha ta' ċelloli u moduli.
(367)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor, il-premessi (235) u (240) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
5. L-interess tal-operaturi downstream
(368)
Kif stipulat fil-premessa (329) iktar 'il fuq, wara l-impożizzjoni ta' miżuri provviżorji, saru iktar żjarat ta' verifika għand żewġ żviluppaturi ta' proġetti.
(369)
Minbarra s-seba' tweġibiet għall-kwestjonarji tal-operaturi downstream li l-attività tagħhom hija direttament relatata mal-prodott simili (l-iktar l-iżviluppaturi ta' proġetti u l-installaturi), li l-analiżi tagħhom ikkostitwixxiet il-bażi għall-valutazzjoni tal-operaturi downstream fir-Regolament provviżorju, sitt tweġibiet addizzjonali għall-kwestjonarji sottomessi fl-istadju provviżorju u meqjusa mhux kompluti kif suppost (ara l-premessa (241) għar-Regolament provviżorju) komplew jiġu analizzati peress li pprovdew indikazzjonijiet dwar l-importanza relattiva tal-attività tagħhom relatata mal-PV meta mqabbla mal-attività totali.
(370)
Is-sitt operaturi kkonċernati addizzjonali kienu fornituri ta' servizzi fis-settur PV (loġistika, trasport, relazzjonijiet pubbliċi, eċċ.) u b'hekk huma operaturi li l-attività tagħhom mhijiex direttament relatata mal-prodott investigat. Minkejja ċerti nuqqasijiet fit-tweġibiet, id-dejta fil-kwestjonarji wriet li l-attività relatata mal-PV ta' dawn l-operaturi kienet marġinali meta mqabbla mal-attività totali tagħhom. Tabilħaqq, matul l-IP, l-attività relatata mal-PV kienet tirrappreżenta bħala medja madwar 5 % biss mill-fatturat totali tagħhom u 8 % tal-impjiegi totali tagħhom. Bħala medja, il-profittabbiltà kienet ta' madwar 7 %. Madankollu, huwa osservat li d-dejta dwar il-profittabbiltà ma kinitx kompluta, peress li mhux l-operaturi kollha rrapportaw fuq din l-entrata.
(371)
Fuq il-bażi tal-analiżi ulterjuri, ġie konkluż li fid-dawl tad-dejta pprovduta, kwalunkwe impatt possibbli tal-miżuri fuq is-sitwazzjoni ekonomika tal-fornituri ta' servizzi fis-settur PV aktarx li mhuwiex ser ikun sinifikanti.
(372)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja u finali, bosta partijiet ikkontestaw ir-rappreżentattività tad-dejta li tikkonċerna l-operaturi downstream fuq il-fatturat, il-profittabbiltà u l-impjiegi miġbura mill-Kummissjoni mit-tweġibiet għall-kwestjonarji ta' seba' operaturi downstream. L-AFASE ssottomettiet “stħarriġ” imwettaq fost il-membri tagħha (installaturi) biex turi li għall-maġġoranza tal-installaturi, in-negozju PV jikkostitwixxi sors primarju ta' dħul. L-AFASE kompliet tallega li l-operaturi downstream, b'mod partikolari l-installaturi, għall-kuntrarju tas-sejbiet stipulati fil-premessa (242) tar-Regolament provviżorju jagħmlu biss marġni ta' profitt b'figura waħda li ma jippermettix assorbiment ta' xi dazju.
(373)
Rigward ir-rappreżentattività tad-dejta użata fir-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni użat id-dejta kollha pprovduta minn dawk l-operaturi downstream li mlew il-kwestjonarju speċifiku, kif ukoll is-sottomissjonijiet ipprovduti mill-AFASE, kif spjegat fil-premessa (330) iktar 'il fuq.
(374)
Fir-rigward tad-dikjarazzjoni li n-negozju PV jikkostitwixxi sors primarju tad-dħul għall-installaturi, analiżi ulterjuri tat-tweġibiet għall-kwestjonarju sottomessi mill-operaturi downstream (installaturi u żviluppaturi ta' proġetti) ikkonfermat li l-attività direttament relatata mal-prodott simili investigat kienet tirrappreżenta medja ta' madwar 42 % tal-attività totali ta' dawn l-operaturi u l-profittabilità laħqet medja ta' 11 %. Madankollu, meta jittieħdu f'kunsiderazzjoni l-attivitajiet tagħhom ukoll (mhux direttament relatati mal-prodott investigat), l-importanza ġenerali tagħhom tiżdied b'mod sostanzjali għal tlieta mis-seba' operaturi. B'hekk, il-proporzjon korrispondenti varja minn madwar 45 % sa 100 % matul l-IP. Barra minn hekk, għas-seba' operaturi (installaturi u żviluppaturi ta' proġetti) il-profittabilità tal-attività PV inklużi l-attivitajiet mhux direttament marbutin mal-prodott investigat ikunu jammontaw għal medja ta' 9 %. F'dak li għandu x'jaqsam mal-impjiegi, l-attività PV, inklużi l-attivitajiet mhux direttament marbutni mal-prodott investigat, tkun tammonta għal madwar 660 xogħol full-time fl-IP għas-seba' operaturi. Minbarra proġetti u istallazzjonijiet PV, dawn l-operaturi kienu attivi wkoll f'istallazzjonijiet tal-enerġija mir-riħ u l-produzzjoni ta' tagħmir elettriku.
(375)
Jitqies li kwalunkwe impatt tal-miżuri fuq l-operaturi downstream irid ikun ivvalutat primarjament fuq l-attività tagħhom direttament marbuta mal-prodott investigat li fl-IP laħqet profittabilità medja ta' 11 %. Madankollu, anki jekk issir kunsiderazzjoni fuq il-bażi tal-attività PV ġenerali mhux direttament relatata mal-prodott investigat, il-konklużjonijiet ikunu simili għal dik li saret fl-istadju provviżorju peress li, b'mod ġenerali, il-bosta fatturi meħudni f'kunsiderazzjoni, jiġifieri l-profittabilità u l-possibilità ta' assorbiment ta' parti mid-dazju, ma jvarjawx wisq (il-profittabilità tonqos minn medja ta' 11 % għal medja ta' 9 %). Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti minnhom li l-Kummissjoni wettqet żjara ta' verifika għandha kkontestat ir-rappreżentattività tal-konklużjoni dwar il-profittabilità tal-installaturi u l-iżviluppaturi, li, f'dak li għandu x'jaqsam magħha, allegatament kient ibbażata biss fuq tranżazzjoni waħda. Dan l-argument twarrab peress li l-Kummissjoni kkalkolat il-profittabilità tal-operaturi downstream fuq il-bażi tad-dejta kollha sottomessa mill-operaturi downstream fit-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarji.
(376)
Rigward l-istħarriġ konkluż mill-AFASE fost il-membri tagħha, l-ewwel nett huwa osservat li l-operaturi kollha kellhom l-opportunità li jgħarrfu bil-preżenza tagħhom fil-bidu tal-investigazzjoni u jwieġbu għall-kwestjonarju speċifiku mfassal għall-operaturi downstream li jitlob l-informazzjoni neċessarja għall-valutazzjoni tal-impatt tad-dazji fuq dawn l-operaturi. It-tieni, l-identità tal-installaturi ma kinitx ipprovduta fl-istħarriġ, u dan ma ppermettix li ssir verifika ta', pereżempju, ir-rilevanza u l-affidabbiltà tad-dejta pprovduta. It-tielet, filwaqt li numru ta' mistoqsijiet li saru f'dan l-istħarriġ kien jikkonċerna l-kapaċità tal-installaturi sabiex jassorbu d-dazji possibbli, l-istħarriġ kien nieqes minn kwalunkwe referenza għall-profitt li sar minn dawn l-installaturi fl-IP, u b'hekk ma kellux element importanti għall-evalwazzjoni tal-impatt tal-miżuri. Konsegwentement, ma setgħet tinħareġ ebda konklużjoni importanti mill-istħarriġ ipprovdut.
(377)
Għadd ta' partijiet ikkontestaw il-konklużjonijiet fil-premessi (247) u (250) tar-Regolament provviżorju li l-impjiegi fis-segment downstream ser ikunu affettwati b'mod negattiv fit-terminu qasir u li l-impatt ġenerali ser ikun negattiv iżda biss sa ċertu limitu fid-dawl tal-fatt li s-suq PV fl-Unjoni huwa mbassar li jikber fit-terminu medju u twil. Uħud mill-partijiet komplew jiddikjaraw li b'mod partikolari l-installaturi, li jiddependu mill-istallazzjonijiet PV, ser ibatu mit-tnaqqis fid-domanda.
(378)
It-telf possibbli ta' impjiegi li jirriżulta mill-impożizzjoni tad-dazji kompla jiġi analizzat. F'termini ġenerali, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni kkonfermat li s-settur downstream kien qiegħed jara telf ta' impjiegi minħabba t-tiċkin tad-domanda għall-istallazzjonijiet PV fl-Unjoni ta' madwar 5 GW bejn l-2011 u l-2012, kif diġà stipulat fil-premessa (246) tar-Regolament provviżorju. Dan it-telf ta' impjiegi ma jistax ikun marbut mal-miżuri peress li dawn irriflettew evoluzzjoni tas-suq. Barra minn hekk, fl-2013 u l-2014 huwa previst tiċkin ulterjuri tad-domanda u aktarx li dan ser jirriżulta f'iktar telf ta' impjiegi fis-settur PV. B'mod simili, it-tali evoluzzjoni tad-domanda tbassret minn ċentri kbar ta' riċerka bħall-EPIA qabel il-bidu tal-investigazzjoni u għaldaqstant, it-tali telf ta' impjiegi ma jistax ikun attribwit għall-impożizzjoni ta' miżuri.
(379)
L-industrija tal-Unjoni ppreżentat studju mill-konsulent PriceWaterHouseCoopers (“PWC”) dwar l-impatt possibbli tal-miżura fuq l-impjiegi relatati mal-PV. L-istudju ta' PWC jirreferi għal studju li sar qabel minn konsulent ieħor, Prognos, li bassar telf ta' ħafna impjiegi fis-suq PV minħabba l-impożizzjoni ta' miżuri, li kien sottomess mill-AFASE qabel l-impożizzjoni ta' dazji provviżorji u li kien indirizzat fil-premessi (243) sa (246) tar-Regolament provviżorju. L-istudju ta' PWC ikkritika l-istudju ta' Prognos li indika l-fatt li t-telf totali ta' impjiegi stmat minn Prognos fil-fatt kien jaqbeż in-numru totali ta' impjiegi PV eżistenti fl-Unjoni. Rigward l-impatt tad-dazji fis-suq tal-Unjoni, PWC laħqet konklużjonijiet li jmorru kontra ta' dawk ta' Prognos, billi bassret impatt nett pożittiv fuq l-impjiegi fl-Unjoni u li l-benefiċċji huma ikbar mill-effetti negattivi possibbli tad-dazji (eż. fuq id-domanda). Fid-dawl tan-nuqqas ta' argumenti sostanzjati ġodda fuq l-impatt tal-miżuri fuq l-impjiegi fis-settur downstream, il-konklużjonijiet fil-premessi (247) sa (250) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
(380)
L-AFASE argumentat li l-Kummissjoni ma ddivulgatx is-sors tal-marġni ta' żball ta' 20 % għall-impjiegi diretti relatati mal-PV ikkalkolat għall-2011 u msemmi fil-premessa (245) tar-Regolament provviżorju.
(381)
Dan il-marġni ta' żball ta' 20 %, li jista' japplika 'l fuq jew 'l isfel, beda jidher matul iż-żjara ta' verifika għand EPIA. Dan juri d-diffikultà biex jiġu vvalutati ċifri preċiżi fuq l-impjiegi fis-settur downstream peress li hemm biss ftit sorsi, li spiss jikkontradixxu lil xulxin, għall-ġbir ta' dejta.
(382)
Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, uħud mill-partijiet iddikjaraw li l-analiżi tal-Kummissjoni ma tkellmitx dwar il-fatt li d-dazji ser ikomplu jżidu biss mat-telf ta' impjiegi li jirriżulta min-numru mnaqqas ta' istallazzjonijiet PV wara l-2011. Kien argumentat li t-tali telf ta' impjiegi, b'mod partikolari fis-settur downstream, huwa marbut mill-qrib mal-fatt li l-installaturi PV jiddependu fuq l-istallazzjonijiet solari. Barra minn hekk, l-AFASE maqdret lill-Kummissjoni għaliex ma qisitx kif xieraq l-istħarriġ li għamlet fost il-membri tagħha u stħarriġ simili li sar minn Assoċjazzjoni tal-Kummerċ Solari fir-Renju Unit, li allegatament urew it-tali dipendenza.
(383)
Rigward l-allegat silenzju tal-Kummissjoni dwar l-impatt tad-dazji fuq l-impjiegi, issir referenza għall-premessi (377) u (379) iktar 'il fuq, fejn id-dikjarazzjonijiet dwar l-impatt tal-miżuri fuq l-impjiegi fis-settur PV huma indirizzati u fejn huwa rikonoxxut li huwa minnu li l-impjiegi fis-settur downstream jafu jkunu affettwati fit-terminu qasir minħabba l-miżuri.
(384)
Fir-rigward tal-istaħrriġ li sar mill-AFASE u l-Assoċjazzjoni tal-Kummerċ Solari fir-Renju Unit, bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, ġiet ipprovduta l-identità tal-kumpaniji li ħadu sehem fl-intervista. Madankollu, l-istħarriġijiet kien għad fihom nuqqasijiet, peress li pereżempju ċerti tweġibiet ma kinux sħaħ. L-analiżi tal-istħarriġ uriet dan li ġej. Rigward l-istħarriġ mill-AFASE, l-ewwel huwa osservat li l-maġġoranza tal-50 installatur li wieġbu għall-intervista ddikjaraw li huma esklussivament attivi fis-suq PV. 15 mill-50 installatur iddikjaraw li huma attivi wkoll f'attivitajiet oħrajn mhux relatati mal-PV bħat-tisħin, l-istallazzjonijiet elettriċi, u r-riħ sa ċertu punt. Fil-każ tal-istħarriġ tar-Renju Unit, 21 mill-31 kumpanija tar-Renju Unit li wieġbu għall-intervista kellhom attivitajiet oħrajn minbarra dawk relatati mal-PV. Dan ir-riżultat juri li fir-rigward ta' kważi nofs l-iżviluppaturi ta' proġetti u l-installaturi, is-sejba stipulata fil-premessa (247) tar-Regolament provviżorju dwar il-ħila li jwettqu attivitajiet oħrajn bħal installazzjonijiet elettriċi u tat-tisħin, plumbing u istallazzjonijiet ta' enerġiji ekoloġiċi oħrajn, hija korretta. Madankollu, huwa rikonoxxut li din il-ħila jaf teżisti sa ċertu punt inqas minn dak supponut fir-Regolament provviżorju. Għaldaqstant, l-impatt ta' mitigazzjoni tagħha fuq it-telf tal-impjiegi jaf hija inqas importanti minn dak li kien supponut fil-bidu. It-tieni, uħud mill-operaturi fl-istħarriġ tal-AFASE u l-Assoċjazzjoni tal-Kummerċ Solari tar-Renju Unit kienu qed jużaw prodotti mill-Unjoni u uħud jipprevedu li ser jixtru prodotti mhux Ċiniżi wara l-miżuri biex jevitaw żieda fil-prezzijiet. B'hekk, id-dipendenza tagħhom fuq l-importazzjonijiet Ċiniżi u l-impatt tal-miżuri huma mistennija jonqsu peress li jkunu jistgħu jaċċessaw prodotti mill-Unjoni.
It-tielet, l-istima tal-impatt tal-miżuri fuq in-negozji tal-operaturi kollha fl-istħarriġ ma ppermettietx li jinħarġu konklużjonijiet sodi peress li l-valutazzjoni tagħhom kienet ferm varjata. Uħud mill-kumpaniji saħansitra lanqas ma setgħu jivvalutaw dan l-impatt. Ir-raba', anki t-tweġibiet għall-mistoqsija dwar in-numru tal-proġetti PV li huma f'riskju ta' kanċellazzjoni f'każ ta' dazji varjaw minn 'mhux għoli' għall-'proġetti kollha' fl-istħarriġ tar-Renju Unit. Uħud mill-operaturi ma rnexxilhomx jagħmlu stima. Fl-aħħar, iż-żewġ stħarriġijiet ma staqsewx dwar il-profittabilità tal-operaturi ekonomiċi intervistati, mistoqsija importanti għall-valutazzjoni tal-assorbiment possibbli taż-żieda fil-prezz, jekk isseħħ, minħabba d-dazju.
(385)
Partijiet oħrajn iddikjaraw li mhux faċli għall-installaturi biex jibdlu l-attivitajiet tagħhom jew jeqilbu għal istallazzjonijiet tal-enerġija ekoloġika oħrajn minħabba t-teknoloġiji u l-għarfien ferm differenti involut. Għaldaqstant, jekk ikunu imposti d-dazji, dawn ikollhom jgħalqu. Wara d-divulgazzjoni finali, din id-dikjarazzjoni ttenniet minn parti interessata minnhom, li argumentat li l-installaturi investew riżorsi sostanzjali fl-ispeċjalizzazzjoni PV, bħal taħriġ speċifiku, xi ħaġa li turi li jagħfsu l-iktar fuq is-settur PV u li mhux lakemm jaqbdu u jibdlu għal attivitajiet oħrajn.
(386)
Dan l-argument mhuwiex sostanzjat biżżejjed peress li ma ntweriex x'għarfien preċiż ikollu bżonn jikseb installatur u kemm hu diffiċli u kemm jiswa biex tiksbu. Xorta waħda, l-istituzzjonijiet jirrikonoxxu li l-installaturi żviluppaw għarfien speċifiku għall-installazzjoni ta' moduli PV. Madankollu, l-iżvilupp ta' dan l-għarfien huwa relattivament riċenti u jżid mal-kompetenza primarja tal-installaturi li tkun fl-istallazzjonijiet elettriċi jew tat-tisħin, plumbing, eċċ. Żviluppa wkoll bħala tweġiba għal prattika inġusta, jiġifieri l-influss enormi ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-PRC. Indipendenti mill-ħiliet speċjalizzati tal-impjegati tal-installaturi, l-argument irid jiġi kkunsidrat b'mod parallel mal-analiżi li saret fil-premessi (378) u (382) iktar 'il fuq dwar is-sitwazzjoni tal-impjiegi fis-settur downstream li fit-terminu qasir jaf tkun impattata b'mod negattiv iżda li, bis-saħħa tal-kummerċ sostenibbli, twassal għal żieda fl-impjiegi tal-installaturi fit-terminu medju sa twil. Għaldaqstant, l-argument ġie rifjutat.
(387)
Bosta partijiet ikkontestaw l-argument dwar il-ħila tal-operaturi downstream sabiex jassorbu parti miż-żieda possibbli fil-prezzijiet imsemmija fil-premessa (247) tar-Regolament provviżorju. Barra minn hekk, dan l-argument ma kienx sostanzjat biżżejjed u b'hekk ma setgħetx issir valutazzjoni dwar kemm din l-allegazzjoni kienet preċiża. Kif intqal fil-premessa (374) iktar 'il fuq, il-profittabilità tal-operaturi downstream li kkooperaw relatata direttament mal-prodott ikkonċernat ġiet ivvalutata għal medja ta' madwar 11 % li tagħti lok għall-possibilità li l-operaturi inkwistjoni jassorbu tal-inqas b'mod parzjali żieda fil-prezzijiet, jekk ikun hemm waħda. F'dan il-kuntest, huwa mfakkar kif imsemmi fil-premessa (335) iktar 'il fuq li x-xejra ġenerali tal-prezzijiet hija 'l isfel. Għaldaqstant, l-argument huwa rifjutat.
(388)
Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, uħud mill-partijiet tennew id-dikjarazzjoni tar-riskju serju ta' tiċkin tad-domanda għal prodotti solari fl-Unjoni minħabba l-miżuri, li skont dawn il-partijiet hija raġuni għal kontra l-miżuri. Parti minnhom argumentat li l-enerġija solari bħalissa għandha elastiċità għolja tal-prezzijiet tad-domanda u anki żieda limitata fil-prezz ta' prodotti solari tirriżulta f'tiċkin qawwi fid-domanda. Din il-parti stmat li dazju antidumping fil-medda ta' 30 % jaf ikompli jċekkem id-domanda bi 8 GW filwaqt li dazju ta' 50 % iċekken id-domanda b'10 GW. Fuq l-istess nota, l-AFASE rreferiet għal studju li sar minn analist tas-suq, li jipprevedi wkoll tiċkin tad-domanda li jasal sa 2GW fl-2013 wara dazju ta' 50 %, u b'hekk tiċkin fuq skala ferm iżgħar.
(389)
Għad li l-partijiet issottomettew xenarji ta' tiċkin differenti matul l-investigazzjoni minbarra dawk imsemmijin iktar 'il fuq, ma kienx fihom riżultati paragunabbli. Filwaqt li ma jistax ikun eskluż li d-dazji jafu jirriżultaw f'tiċkin tad-domanda għal istallazzjonijiet PV, il-kwantifikazzjoni tat-tali effett diffiċli tiġi stabbilita fid-dawl tal-bosta elementi li jinfluwenzaw l-attraenza tal-istallazzjonijiet PV fl-Unjoni (ara pereżempju l-premessa (258) tar-Regolament provviżorju). Barra minn hekk, anki li kieku kellu jseħħ it-tali tiċkin fit-terminu qasir, il-benefiċċji fit-terminu medju u twil li jirriżultaw huma mistennija jkunu ikbar mill-impatt negattiv fit-terminu qasir. Finalment, l-AFASE stess irrikonoxxiet li l-valutazzjoni tar-rabta diretta bejn id-domanda u d-dazji tkun disponibbli biss ladarba d-dazji jidħlu fis-seħħ. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(390)
Fin-nuqqas ta' xi kumment ieħor, il-premessi (243) u (250) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati. Is-sejbiet fuq is-sitt fornituri tas-servizzi li għalihom l-attività relatata mal-PV tikkostitwixxi biss sehem żgħir tal-attivitajiet usa' tagħhom (ara l-premessa (370) iktar 'il fuq) ma jibdlux il-konklużjoni li tinsab fil-premessa (250) tar-Regolament provviżorju u lanqas id-distinzjoni tal-attività PV mhux direttament relatata mal-prodott ikkonċernat tas-seba' żviluppaturi ta' proġetti/installaturi msemmijin fil-premessa (374).
6. L-interess tal-utenti finali/konsumaturi
(391)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, uħud mill-partijiet tennew l-argument li d-dazji jżidu l-prezz tal-prodott ikkonċernat. B'konsegwenza ta' dan, ikun hemm tnaqqis fid-domanda għal istallazzjonijiet PV peress li jsiru għoljin wisq għall-konsumaturi u mhux attraenti biżejjed għall-investituri l-oħrajn.
(392)
Kif diġà ntqal fil-premessa (335) iktar 'il fuq, anki jekk jista' jkun hemm żieda temporanja fil-prezzijiet minħabba l-impożizzjoni ta' miżuri, ix-xejra ġenerali tal-prezzijiet hija negattiva kif ikkonfermat minn bosta sorsi pubbliċi. Filwaqt li diffiċli tikkwantifika ż-żieda possibbli eżatta fil-prezzijiet li tirriżulta mill-miżuri u tiċkin possibbli konsegwenti tad-domanda, jitfakkru bosta elementi. L-ewwel nett, il-prodott investigat jikkostitwixxi sa 50 % tal-kost totali ta' istallazzjoni PV u għalhekk, id-dazju jista' jkun assorbit tal-inqas f'parti minnu. It-tieni, il-kompetizzjoni tal-industrija tal-Unjoni mal-produtturi ta' pajjiżi terzi, diġà preżenti fis-suq tal-Unjoni, aktarx li żżomm il-prezzijiet baxxi. Fl-istess ħin, l-industrija tal-Unjoni għandu jirnexxilha tikseb riżultati finanzjarji aħjar bis-saħħa tal-ekonomiji tal-kobor li jirriżultaw minn użu aħjar tal-impjanti ta' produzzjoni u t-tnaqqis fil-kost tal-produzzjoni. It-tielet, id-domanda għal istallazzjonijiet PV mhijiex korrelatata biss mal-livelli tal-prezzijiet tal-prodott investigat iżda anki mal-livell tal-FITs. Fil-livelli baxxi ta' domanda ta' żmienna, meta mqabbla ma' dawk miksuba fl-2011 u l-IP, huma mistenni li l-FITs ma jonqsux tant malajr bħal fil-perjodu kkunsidrat, u dan għandu jippermetti li jkun hemm investiment kontinwu fi proġetti PV. Għalhekk, l-argument ġie rifjutat.
(393)
Bħala tweġiba għad-divulgazzjoni finali, parti minnhom ikkontestat ir-raġunar ta' hawn fuq. Iddikjarat li x-xejra tal-prezzijiet li niżlin ma tistax tibqa' wara l-impożizzjoni tal-miżuri. Il-parti fakkret li l-miżuri jirrappreżentaw żieda ferm importanti fil-kostijiet li ma tistax titpaċa bis-sħiħ minn tnaqqis fil-kost u jew importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi. Barra minn hekk, ittenna li l-industrija tal-Unjoni mhijiex ser tkun tiflaħ tidħol f'investimenti ġodda f'impjanti u makkinarju u l-operaturi downstream ftit li xejn jistgħu jassorbu jekk il-profitt tagħhom huwa ta' 11 %. Finalment, ma hemmx evidenza li tissuġġerixxi li l-FITs jistgħu jikkumpensaw iż-żieda fil-prezzijiet.
(394)
Huwa mfakkar li għall-kuntrarju ta' din id-dikjarazzjoni, mhuwiex mistenni li ż-żieda fil-prezzijiet li tirriżulta mill-miżuri tista' titpaċa bis-sħiħ, iżda li żieda temporanja fil-prezzijiet wara l-miżuri hija possibbli (ara l-premessa (247) tar-Regolament provviżorju). Tabilħaqq, it-tali żieda fil-prezzijiet jaf tirriżutla mid-differenza fil-livelli ta' prezzijiet bejn il-prezzijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta' dumping u l-prodotti mhux Ċiniżi. Iżda l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni tippermetti li jiġi ddikjarat li ż-żieda eventwali fil-prezzijiet jaf tkun assorbita f'parti minnha minn numru ta' fatturi fid-dawl tal-profitti fis-settur downstream fil-livell ta' 11 %. Finalment, rigward id-dikjarazzjoni li ma hemm ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-FITs jafu jikkumpensaw iż-żieda fil-perzzijiet, huwa raġonevoli li jiġi supponut li l-FITs ser jiġu aġġusatti maż-żmien skont l-iżvilupp tal-prezzijiet għall-proġetti.
(395)
Parti minnhom iddikjaraw li fil-fatt, minn Marzu 2013, il-prezzijiet tal-moduli żdiedu b'20 % fl-Ewropa u li hemm nuqqas kbir ta' ħażniet mill-2013. L-argument ma kienx sostanzjat u għall-kuntrarju, is-sorsi ta' informazzjoni pubblika jikkonfermaw stabilità relattiva tal-prezzijiet fit-tieni trimestru tal-2013. Anki li kieku dik l-informazzjoni kienet korretta, tkun tirrifletti biss il-fatt li wara r-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet, ir-riskju ta' dazju antidumping possibbli ddaħħal fil-prezz. Għaldaqstant l-argument ġie rifjutat.
(396)
Parti oħra ddikjarat li l-proġetti PV ma jiġġenerawx redditu għal investitur jekk it-tnaqqis fl-FITs mhuwiex korrelatat mal-ispejjeż tal-proġetti li qegħdin jonqsu, inkluż il-prezz tal-moduli, peress li jirrappreżentaw sehem importanti mill-kostijiet fi proġett partikolari. Għal dan l-għan, kien iddikjarat li d-dazji jixħtu f'periklu l-vijabbiltà ta' ħafna proġetti PV peress li jżidu l-prezz.
(397)
Kif stipulat fil-premessa (335) iktar 'il fuq, ix-xejra ġenerali tal-prezzijiet taċ-ċelloli u l-moduli hija negattiva. Barra minn hekk, l-importanza tal-FITs fir-rigward tas-suq qiegħda tonqos hekk kif f'bosta reġjuni aktarx li tintlaħaq il-parità tal-grilja. Għal dawn ir-raġunijiet, l-argument li l-prezz tal-moduli PV jista' jkollu impatt negattiv fuq il-proġetti PV inkluża l-kwistjoni tal-vijabbiltà tagħhom ġie rifjutat.
(398)
Parti interessata minnhom ipprovdiet mudellar intern biex turi li l-vijabbiltà ta' ħafna proġetti PV kienet ipperikolata li kieku jiġu applikati d-dazji.
(399)
Dan l-immudellar ma ppermettix li ssir kwantifikazzjoni xierqa dwar kemm tista' tonqos l-attraenza tal-investiment fl-istallazzjonijiet PV (eż. ir-redditu fuq l-investiment) f'każ ta' prezzijiet ogħla taċ-ċelloli u l-moduli. Minkejja dan, is-suppożizzjoni li xi dazju jingħadda bis-sħiħ fuq l-utenti finali jew il-konsumaturi, użata fit-tali mmudellar, hija improbabbli fid-dawl tal-marġnijiet ta' profitt eżistenti tal-operaturi downstream. Barra minn hekk, deċiżjoni ta' investiment mhijiex ibbażata biss fuq il-prezz ta' moduli iżda tiddependi wkoll fuq ħafna fatturi oħrajn inkluża, fost l-oħrajn l-eżistenza ta' qafas ġenerali favorevoli għall-istallazzjonijiet PV f'pajjiż partikolari, il-livell ta' appoġġ rispettivament tal-prezz tad-dawl (għal parità tal-grilja). Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(400)
Fin-nuqqas ta' kwalunkwe kumment ieħor, il-premessi (252) u (254) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
7. Argumenti oħrajn
(401)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, ittenna l-argument li l-industrija tal-Unjoni mhijiex kapaċi tforni s-suq tal-Unjoni u li l-PRC biss għandha l-kapaċità li tforni s-suq tal-Unjoni.
(402)
Id-dikjarazzjoni ġiet indirizzata fil-premessa (256) tar-Regolament provviżorju. Anki jekk issir suppożizzjoni iktar konservattiva dwar il-kapaċità ta' produzzjoni tal-Unjoni (ara l-premessa (183) iktar 'il fuq), il-kapaċità konġunta ta' riżerva tal-Unjoni u l-pajjiżi terzi tkun biżżejjed biex tikkomplimenta fit-terminu qasir it-tnaqqis potenzjali fl-importazzjonijiet Ċiniżi. Barra minn hekk, fit-terminu medju, huwa raġonevoli li jiġi supponut li l-industrija tal-Unjoni ser tespandi l-kapaċità ta' produzzjoni tagħha sabiex tilqa' għad-domanda li ser tippermettilha tilħaq ekonomiji tal-kobor, li min-naħa tagħhom ser jippermettu tnaqqis ulterjuri fil-prezzijiet. Għaldaqstant, dan l-argument ġie rifjutat.
(403)
Uħud mill-partijiet tennew l-argument dwar id-diffikultà fl-ilħuq tal-miri tal-2020 tal-Kummissjoni dwar l-enerġija ekoloġika jekk jiddaħħlu dazji. Dan l-argument diġà ġie indirizzat fil-premessi (257) sa (259) tar-Regolament provviżorju, u għalhekk, fin-nuqqas ta' xi element ieħor, il-premessi (257) u (259) tar-Regolament provviżorju huma kkonfermati.
8. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(404)
Fid-dawl ta' dan li ntqal iktar 'il fuq, il-valutazzjoni fil-premessi (260) sa (261) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(405)
Għaldaqstant, ma hemm ebda raġuni valida kontra l-impożizzjoni ta' miżuri definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mill-PRC.
G. MIŻURI ANTIDUMPING DEFINITTIVI
(406)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping definittivi sabiex jiġi evitat milli jiġi kkaġunat dannu ulterjuri lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
1. Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu
(407)
Għall-fini ta' determinazzjoni tal-livell ta' dawn il-miżuri, ittieħdu f'kunsiderazzjoni l-marġnijiet tad-dumping misjuba u l-ammont ta' dazju neċessarju biex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni, bla ma jinqabżu l-marġnijiet tad-dumping misjuba.
(408)
Wara d-divulgazzjoni provviżorja, parti interessata minnhom ikkontestat il-marġni ta' profitt ta' 10 % użat biex jiġi kkalkolat il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu billi ddikjarat li dan il-livell kien għoli wisq għal din l-industrija fiċ-ċirkustanzi kurrenti tas-suq u ntuża kemm għall-moduli kif ukoll għaċ-ċelloli. Huwa osservat li l-parametru legali biex jiġi ddeterminat il-profitt qabel it-taxxa għall-fini ta' kalkolu tal-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu huwa jekk it-tali profitt jinkisibx raġonevolment f'ċirkustanzi normali ta' kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta' dumping. Skont il-ġurisprudenza tal-Qorti Ġenerali, dan il-profitt huwa dak realizzat fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, jiġifieri qabel iż-żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Għalhekk, il-profitt fil-mira kien aġġustat għal 8 % fuq il-bażi tal-profitt medju peżat realizzat mill-industrija tal-Unjoni fl-2009 u l-2010 għall-moduli u ċ-ċelloli meta kienu jrendu profitt.
(409)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-industrija tal-Unjoni ddikjarat li l-profittabilità tas-sena 2010 għandha tintuża bħala l-livell tal-profittabilità li l-industrija tal-Unjoni setgħet raġonevolment tikseb fin-nuqqas ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minflok il-marġni tal-profitt medju tas-snin 2009 u 2010. F'dan ir-rigward, kien argumentat li, il-profittabilità fl-2009 ma kinitx biżżejjed u ċ-ċirkustanzi fis-sentejn kienu differenti b'mod ċar minħabba b'mod partikolari l-iżvilupp fil-konsum fl-2010 li taffa l-effetti tad-dumping f'dik is-sena. F'dan ir-rigward, ta' min jinnota li mhuwiex relevanti jekk il-marġni medju tal-profitt li sar mill-industrija tal-Unjoni kienx “suffiċjenti” meta jiġi ddeterminat il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu. Kif diġà ddikjarat fil-premessa (264) tar-Regolament provviżorju, il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu għandu jkun ibbażat fuq il-profitt li jista' raġonevolment jinkiseb fin-nuqqas ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Hija l-prattika tal-Awtoritajiet Investigattivi li jqisu li dan il-livell intlaħaq fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Peress li f'dan il-każ l-industrija tal-Unjoni għamlet telf fir-rigward tal-bejgħ ta' ċelloli fil-bidu tal-perjodu meqjus fl-2009, din il-metodoloġija ma kinitx adattata u tqies iktar affidabbli li d-determinazzjoni tal-livell ta' tneħħija tad-dannu tkun ibbażata fuq il-marġni medju tal-profitt tal-ewwel u t-tieni sena tal-perjodu kkunsidrat. F'dan ir-rigward, tqies ukoll li huwa irrelevanti li ċ-ċirkustanzi kienu differenti f'dawn is-sentejn.
(410)
Parti oħra tenniet li għandhom ikunu stabbiliti profitti fil-mira differenti għall-moduli u ċ-ċelloli, peress li l-profittabilità ta' dawn it-tipi ta' prodotti wriet xejriet differenti matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li l-indikaturi ntwerew b'mod separat għal kull tip ta' prodott, il-konklużjonijiet milħuqin għal kull indikatur jirreferu għall-prodott investigat bħala wieħed uniku. Huwa mfakkar li l-moduli u ċ-ċelloli huma prodott wieħed uniku u għalhekk, il-marġnijiet ta' dumping u l-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu kienu stabbiliti fuq din il-bażi.
(411)
Barra minn hekk, il-kampjun rivedut tal-kostijiet ta' wara l-importazzjoni tal-importaturi mhux relatati (modifikat għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (21)) kellhom impatt fuq il-marġnijiet tad-dannu kkalkolati. Fl-aħħar, il-marġnijiet kollha tal-bejgħ nieqes kienu affettwati mill-korrezzjoni tal-prezzijiet CIF, l-esklużjoni tal-wejfers u l-profitt ġdid fil-mira.
(412)
Parti minnhom argumentat li l-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kien iffokat fuq is-suq ta' livell għoli, bħas-settur residenzjali/kummerċjali żgħir, li kien jattira FITs ogħla u ssuġġerixxiet li għalhekk, il-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni għandu jiġi aġġustat kif suppost. Ta' min jinnota li din id-dikjarazzjoni ma għandhiex tkun deċiżiva għall-kalkolu tal-marġni tad-dannu, peress li l-investigazzjoni wriet li l-produtturi tal-Unjoni ma kinux profittabbli.
(413)
Fin-nuqqas ta' kummenti oħrajn dwar il-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu, il-metodoloġija spjegata fil-premessi (263) sa (266) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2. Miżuri definittivi
(414)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni u b'konformità mal-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, huwa meqjus li l-miżuri antidumping definittivi għandhom ikunu imposti fuq l-importazzjonijiet ta' moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin u ċ-ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin, li joriġinaw jew jiġu konsenjati mill-PRC fl-inqas livell tal-marġnijiet tad-dumping u tad-dannu misjuba, skont ir-regola tal-inqas dazju. F'dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tkun stabbilita kif suppost fil-livell tal-marġnijiet tad-dannu misjuba.
(415)
Huwa osservat li saret investigazzjoni antisussidji b'mod parallel mal-investigazzjoni antidumping. Fid-dawl tal-użu tar-regola tal-inqas dazju u l-fatt li l-marġnijiet tas-sussidju definittivi huma inqas mil-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu, huwa meqjus xieraq li jiġi impost dazju kompensatorju definittiv fil-livell tal-marġnijiet ta' sussidju definittiv stabbiliti u mbagħad jiġi impost dazju antidumping definittiv sal-livell rilevanti ta' eliminazzjoni tad-dannu. Fuq il-bażi ta' dan li ntqal hawn fuq, ir-rata li biha t-tali dazji jkunu imposti hija stabbilita kif ġej:
Kumpanija
Marġni tas-sussidju
Marġni tad-dumping
Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu
Dazju kompensatorju
Dazju antidumping
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (Ċina) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw fl-investigazzjoni antidumping (bl-eċċezzjoni tal-kumpaniji soġġetti għad-dazju residwu fir-Regolament ta' Implimentazzjoni antisussidji parallel (UE) Nru 1239/2013 (18)) (Anness I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw fl-investigazzjoni antidumping, soġġetti għad-dazju residwu fir-Regolament ta' Implimentazzjoni antisussidji parallel (UE) Nru 1239/2013) (Anness II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzjoni. Għalhekk, jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta' dawn il-kumpaniji. B'hekk, dawn ir-rati tad-dazju (għall-kuntrarju tad-dazju għall-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma applikabbli b'mod esklussiv għal importazzjonijiet tal-prodotti li joriġinaw mill-PRC u prodotti mill-kumpaniji u b'hekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat manifatturat minn xi kumpanija oħra mhux imsemmija b'mod speċifiku fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(417)
Wara d-divulgazzjoni, il-GOC argumenta li r-rata medja peżata tad-dazju għall-kumpaniji elenkati fl-Anness I u l-Anness II tikser il-Ftehim Antidumping tad-WTO, peress li allegatament hija bbażata fuq il-medja peżata tad-dazji kkalkolati b'mod separat għall-produtturi esportaturi ta' ċelloli u moduli fil-kampun. Madankollu, din il-valutazzjoni hija żbajata. Għall-produtturi esportaturi fil-kampjun, ġiet ikkalkolata rata tad-dazju uniformi għall-esportazzjonijiet kollha tagħhom tal-prodott ikkonċernat - u l-maġġoranza tal-produtturi esportaturi ma esportawx ċelloli u moduli. Għaldaqstant, il-valutazzjoni li d-dazji kienu kkalkolati b'mod separat għall-produtturi esportaturi ta' ċelloli u moduli hija żbaljata, u b'hekk l-argument ma jistax jintlaqa'.
(418)
Jekk l-esportazzjonijiet minn waħda mill-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati individwali inqas tad-dazju jiżdiedu b'mod sinifikanti fil-volum wara l-impożizzjoni tal-miżuri kkonċernati, it-tali żieda fil-volum tista' titqies li tikkostitwixxi fiha nfisha bidla fil-mudell tan-negozju minħabba l-impożizzjoni ta' miżuri skont it-tifsira tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku. Fit-tali ċirkustanzi u diment li jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet, tista' tinbeda investigazzjoni kontra ċ-ċirkumvenzjoni. Din l-investigazzjoni, fost l-oħrajn, tista' teżamina l-bżonn tat-tneħħija tar-rati individwali tad-dazju u l-impożizzjoni konsegwenti ta' dazju applikabbli għall-pajjiż kollu.
(419)
Minn hawn 'il quddiem, kwalunkwe dikjarazzjoni li titlob applikazzjoni ta' rata individwali ta' dazju antidumping (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta' entitajiet ġodda ta' produzzjoni jew bejgħ) għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni bl-informazzjoni rilevanti kollha, b'mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u esportat assoċjat ma', pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet ta' produzzjoni u bejgħ. Jekk xieraq, imbagħad dan ir-Regolament jiġi emendat kif suppost billi tiġi aġġornata l-lista ta' kumpaniji li jibbenefikaw minn rati individwali ta' dazju antidumping.
(420)
Sabiex jiġi żgurat trattament indaqs bejn kwalunkwe esportatur ġdid u l-kumpaniji li jikkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, imsemmija fl-Anness I u l-Anness II ta' dan ir-Regolament, għandu jsir provvediment għad-dazju medju peżat impost fuq il-kumpaniji msemmija l-aħħar sabiex jiġi applikat fuq kwalunkwe esportatur ġdid li f'każ ieħor ikun intitolat għal analiżi skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku.
(421)
Il-miżuri huma imposti sabiex il-produtturi fl-Unjoni jkunu jistgħu jirkupraw mill-effett dannuż tad-dumping. Meta jkun hemm xi żbilanċ inizjali bejn il-benefiċċju potenzjali għall-produtturi fl-Unjoni u l-kost għall-operaturi ekonomiċi l-oħrajn fl-Unjoni, dan l-iżbilanċ jista' jkun ikkumpensat permezz ta' żieda u/jew bidu mil-ġdid tal-produzzjoni fl-Unjoni.
(422)
Madankollu, ix-xenarju previst ta' produzzjoni miżjuda fl-Unjoni jista' ma jkunx konformi mal-iżvilupp tas-suq f'dan is-suq volatili. Kif indikat fil-premessa (108) tar-Regolament provviżorju, il-konsum ta' moduli fl-Unjoni żdied b'264 % bejn l-2009 u l-2011, sabiex jonqos bi 43 punti perċentwali matul il-perjodu ta' 6 xhur bejn l-2011 u l-IP. Il-volatilità tinħass saħansitra iktar meta tħares lejn il-perjodu 2006-2011, fejn il-konsum tal-Unjoni ta' moduli żdied minn inqas minn 1 GW sa kważi 20 GW jew żieda ta' madwar 2 000 % f'temp ta' ħames snin biss. Din il-volatilità hija mistennija tibqa', u tbassir ippubblikat minn assoċjazzjonijiet kummerċjali juri differenzi ta' 100 % u iktar bejn ix-xenarji differenti anki għall-perjodu tat-terminu medju tal-2014-2015.
(423)
Għal dawn ir-raġunijiet, jitqies xieraq li, f'ċirkustanzi eċċezzjonali bħal dawn, id-durata tal-miżuri tiġi limitata għal perjodu ta' sentejn biss.
(424)
Dan il-perjodu għandu jkun biżżejjed sabiex il-produtturi fl-Unjoni jżidu u/jew jerġgħu jibdew il-produzzjoni tagħhom, filwaqt li fl-istess ħin ma jipperikolax wisq is-sitwazzjoni ta' operaturi ekonomiċi oħrajn fl-Unjoni. Huwa meqjus li l-perjodu ta' sentejn ser ikun l-iktar wieħed xieraq biex jiġi analizzat jekk l-impożizzjoni ta' miżuri tabilħaqq kellux l-effett li jżid il-produzzjoni Ewropea u b'hekk jibbilanċja l-effetti negattivi fuq operaturi ekonomiċi oħrajn fl-Unjoni.
(425)
Wara d-divulgazzjoni finali, prodottur tal-Unjoni minnhom qajjem l-argument li d-durata limitata ta' sentejn hija qasira wisq biex jirkupra mid-dannu mġarrab. Barra minn hekk, kien argumentat li durata ta' sentejn ma tippermettix lill-produtturi tal-Unjoni sabiex jippreżentaw pjanijiet ta' direzzjoni tan-negozju għas-sena finanzjarja attwali u li jmiss. F'dan ir-rigward, huwa osservat li d-durata tal-miżuri hija sa Diċembru 2015, li għandha tkun biżżejjed sabiex il-produtturi tal-Unjoni jippreżentaw pjanijiet ta' direzzjoni tan-negozju sal-2015.
(426)
Barra minn hekk, il-produttur tal-Unjoni ma kkontestax ir-raġunijiet li għalihom id-durata kienet limitata għal sentejn, b'mod partikolari l-volatilità tas-suq. Il-produttur anki apprezza b'mod espliċitu reviżjoni f'każ li l-miżuri jkollhom bżonn jinbidlu minħabba sitwazzjoni differenti fis-suq. Peress li l-probabilità ta' bidla fiċ-ċirkustanzi tas-suq fi żmien sentejn tabilħaqq hija għolja f'dan is-suq volatili, jitqies xieraq li l-miżuri jkunu limitati għal sentejn mill-bidu nett.
(427)
Wara d-divulgazzjoni finali, l-ilmentatur argumenta li sentejn mhumiex biżżejjed biex jinvesti fil-produzzjoni, filwaqt li rrefera għall-premessa (424) iktar 'il fuq. Madankollu, minħabba l-kapaċità ta' riżerva sostanzjali tal-industrija tal-Unjoni, żieda fil-produzzjoni tista' tintlaħaq permezz ta' użu aħjar tal-kapaċitajiet eżistenti ta' produzzjoni, li għandha tkun fattibbli mingħajr investimenti importanti addizzjonali.
(428)
L-ilmentatur kompla jargumenta li impożizzjoni tad-dazji antidumping definittivi għal perjodu ta' sentejn mhijiex biżżejjed sabiex l-Industrija tal-Unjoni tirkupra mill-effetti dannuża tad-dumping fl-imgħoddi. Madankollu, l-impożizzjoni ta' dazji antidumping ma tistax tħares biss lejn l-interessi tal-Unjoni waħedha, iżda trid tibbilanċja l-benefiċċji potenzjali għall-produtturi fl-Unjoni u l-kost għal operaturi ekonomiċi oħrajn fl-Unjoni. Fuq din il-bażi, tinżamm id-deċiżjoni li l-miżuri jkunu limitati għal sentejn.
(429)
Il-partijiet kollha kienu informati dwar il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien hemm il-ħsieb li tiġi rakkomandata l-impożizzjoni ta' dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin u ċ-ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli PV tas-siliċju kristallin, li joriġinaw jew jiġu konsenjati mill-PRC u l-ġbir definittiv tal-ammonti ggarantiti permezz tad-dazju provviżorju (divulgazzjoni finali). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jikkummentaw dwar id-divulgazzjoni finali.
(430)
Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu meta kien xieraq.
3. Retroattività
(431)
Fir-rigward tal-applikazzjoni retroattiva possibbli tal-miżuri antidumping, iridu jiġu evalwati l-kriterji stipulati fl-Artikolu 10(4) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 10(4)(b), kriterju importanti minnhom li jrid ikun issodisfat huwa li hemm “żieda oħra sostanzjali fl-importazzjonijiet”“flimkien mal-livell tal-importazzjonijiet li kkawżaw ħsara matul il-perjodu tal-investigazzjoni”.
(432)
Paragun tal-importazzjonijiet medji fix-xahar (19) tal-moduli u ċ-ċelloli b'importazzjonijiet medji fix-xahar għall-perjodu tar-reġistrazzjoni (Marzu 2013 - Ġunju 2013) juri tnaqqis qawwi fil-volumi ta' importazzjoni wara l-IP. Tabilħaqq, kif iddikjarat fil-premessa (110) għar-Regolament provviżorju, il-kwantità medja fix-xahar ta' importazzjoni ta' moduli u ċelloli Ċiniżi ammontat għal 1 250 MW (20) matul l-IP. Biex isir paragun, matul il-perjodu ta' reġistrazzjoni, il-volum medju ta' importazzjoni fix-xahar ta' moduli u ċelloli Ċiniżi kien biss nofsu.
(433)
Inkella, minħabba l-għamla volatili tas-suq, iż-żieda sostanzjali ulterjuri fl-importazzjonijiet tista' tkun ivvalutata f'termini relattivi minflok assoluti. Biex jiġi vvalutat jekk hemmx żieda sostanzjali ulterjuri fl-importazzjonijiet f'termini relattivi, hemm bżonn li jitqabblu l-volumi ta' importazzjoni mal-konsum fis-suq tal-Unjoni, jiġifieri l-konsum irid jonqos b'rata sostanzjalment ogħla mit-tnaqqis fl-importazzjonijiet Ċiniżi. Peress li l-volum ta' importazzjonijiet ta' moduli u ċelloli Ċiniżi matul il-perjodu tar-reġistrazzjoni kien biss nofs dak ta' matul l-IP, dan it-tnaqqis fil-konsum ikun jeħtieġ ikun ogħla minn 50 %. Filwaqt li ma hemm għad-dispożizzjoni ebda informazzjoni preċiża oħra dwar il-konsum matul il-perjodu tar-reġistrazzjoni, ma hemm ebda indikazzjoni li l-konsum naqas b'iktar minn 50 %.
(434)
Għar-raġunijiet iddikjarati hawn fuq, il-kriterju li jikkonċerna żieda sostanzjali ulterjuri mhuwiex issodisfat. Minħabba f'hekk, huwa konkluż li d-dazju antidumping definittiv ma għandux ikun impost b'mod retroattiv qabel id-data ta' applikazzjoni tal-miżuri provviżorji.
H. GĦAMLA TAL-MIŻURI
(435)
Wara l-adozzjoni tal-miżuri antidumping provviżorji, grupp ta' produtturi esportaturi li kkooperaw, inklużi l-kumpaniji relatati tagħhom fil-PRC u fl-Unjoni Ewropea, u flimkien mas-CCCME offrew impenn konġunt ta' prezz b'konformità mal-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. L-offerta tal-impenn kienet appoġġjata wkoll mill-awtoritajiet Ċiniżi.
(436)
Il-Kummissjoni stħarrġet l-offerta, u permezz tad-Deċiżjoni 2013/423/ (21) aċċettat din l-offerta ta' impenn. Kif diġà indikat fil-premessi (3), (4) u (7) ta' din id-Deċiżjoni, sabiex jiġi vvalutat jekk l-impenn tal-prezz ineħħix l-effett dannuż tad-dumping, il-Kummissjoni analizzat kwalunkwe ċirkustanza tas-suq li nbidlet ta' għamla dejjiema li tikkonċerna, fost l-oħrajn, il-prezzijiet kurrenti ta' esportazzjoni u l-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu li nstab li huwa inqas mil-livell ta' dumping.
(437)
Wara d-Deċiżjoni 2013/423/UE, il-produtturi esportaturi flimkien mas-CCCME ssottomettew notifika biex jemendaw l-offerta ta' impenn inizjali tagħhom. Huma talbu li jirrevedu l-impenn sabiex jieħdu inkunsiderazzjoni l-esklużjoni tal-wejfers mill-ambitu tal-prodott kif deskritt fil-premessi (31) u (72). Barra minn hekk, għadd ta' esportaturi addizzjonali, fi ħdan id-data ta' skadenza stipulata fl-Artikolu 8(2) tar-Regolament bażiku, talbu sabiex jiddaħħlu fl-impenn.
(438)
Permezz tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE, il-Kummissjoni kkonfermat li aċċettat l-impenn offrut mill-esportaturi elenkati fl-Anness ta' dik id-Deċiżjoni fir-rigward tad-dazji definittivi.
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Bil-preżenti, huwa impost dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' moduli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin jew pannelli u ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin (iċ-ċelloli għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru), li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-NM ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90 (kodiċijiet TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 u 8541409039) u li li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, sakemm mhumiex fi transitu skont it-tifsira tal-Artikolu V GATT.
It-tipi ta' prodotti li ġejjin huma esklużi mid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat:
-
ċarġers solari li jikkonsistu f'inqas minn sitt ċelloli, li huma portabbli u li jfornu elettriku f'apparati jew jiċċarġjaw batteriji,
-
prodotti fotovoltajċi b'rita rqiqa,
-
prodotti fotovoltajċi tas-siliċju kristallin li huma integrati b'mod permaneti fi prodotti elettriċi, fejn il-funzjoni tal-prodotti elettriċi hija differenti mill-ġenerazzjoni tal-enerġija, u fejn dawn il-prodotti elettriċi jikkunsmaw l-elettriku ġġenerat miċ-ċellola/ċelloli fotovoltajka/fotovoltajċi integrata/integrati tas-siliċju kristallin.
-
moduli jew pannelli b'vultaġġ tal-output li ma jaqbiżx il-50 V DC u output tal-enerġija li ma jaqbiżx il-50 W biss għal użu dirett bħala ċarġers tal-batteriji f'sistemi bl-istess karatteristiċi ta' vultaġġ u enerġija.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiva applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u prodotti mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Rata tad-dazju
Kodiċi TARIC addizzjonali
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (Ċina) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw fl-investigazzjoni antidumping (bl-eċċezzjoni tal-kumpaniji soġġetti għad-dazju residwu fir-Regolament ta' Implimentazzjoni antisussidji parallel (UE) Nru 1239/2013) (Anness I)
41,3 %
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw fl-investigazzjoni antidumping, soġġetti għad-dazju residwu fir-Regolament ta' Implimentazzjoni antisussidji parallel (UE) Nru 1239/2013) (Anness II)
36,2 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
53,4 %
B999
3. Sakemm ma jkunx stipulat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
4. Meta xi produttur esportatur ġdid fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
-
ma esportax lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fil-paragrafu 1 fil-perjodu bejn l-1 ta' Lulju 2011 u t-30 ta' Ġunju 2012 (il-perjodu tal-investigazzjoni),
-
mhuwiex relatat ma' xi esportatur jew produttur ieħor fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina li huwa soġġett għall-miżuri antidumping imposti minn dan ir-Regolament,
-
filfatt esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew daħal f'obbligu kuntrattwali irrevokabbli li jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni,
i l-paragrafu 2 jista' jiġi emendat billi jiżdied il-produttur esportatur il-ġdid mal-kumpaniji li jikkooperaw mhux inklużi fil-kampjun u b'hekk isir soġġett għad-dazju medju peżat ta' 41,3 %.
Artikolu 2
1. L-ammonti ggarantiti permezz tad-dazju antidumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 513/2013 dwar l-importazzjonijiet ta' wejfers (il-wejfers għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru) u moduli jew pannelli b'vultaġġ tal-output li ma jaqbiżx il-50 V DC u output tal-enerġija li ma taqbiżx il-50 W biss għal użu dirett bħala ċarġers tal-batteriji f'sistemi bl-istess karatteristiċi ta' vultaġġ u enerġija li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għandhom jiġu rilaxxati.
2. L-ammonti ggarantiti permezz tad-dazju antidumping provviżorju skont ir-Regolament (UE) Nru 513/2013 dwar l-importazzjonijiet ta' moduli jew pannelli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin u ċelloli tat-tip użat f'moduli jew pannelli fotovoltajċi tas-siliċju kristallin (iċ-ċelloli għandhom ħxuna li ma taqbiżx l-400 mikrometru), li bħalissa jaqgħu fi ħdan il-kodiċijiet tan-NM ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 u ex 8541 40 90 (kodiċijiet TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 u 8541409039) u li joriġinaw fi jew li huma kkonsinjati mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, sakemm mhumiex fi transitu skont it-tifsira tal-Artikolu V GATT, għandhom jinġabru b'mod definittiv. L-ammonti ggarantiti li jaqbżu r-rata definittiva tad-dazji antidumping għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
1. Importazzjonijiet iddikjarati għar-rilaxx f'ċirkolazzjoni libera għal prodotti li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi tal-NM ex 8541 40 90 (kodiċijiet TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 u 8541409039) li huma fatturati minn kumpaniji li l-Kummissjoni taċċettata l-impenji tagħhom u li l-ismijiet tagħhom huma elenkati fl-Anness għad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE, għandhom ikunu eżentati mid-dazju antidumping impost mill-Artikolu 1, bil-kundizzjoni li:
(a)
kumpanija elenkata fl-Anness għad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE mmanifatturat, bagħtet u fatturat direttament il-prodotti msemmija hawn fuq jew permezz tal-kumpanija relatata magħha elenkata wkoll fl-Anness għad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2013/707/UE jew lill-kumpaniji relatati magħha fl-Unjoni li jaġixxu bħala importatur u jawtorizzaw l-prodotti għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni jew lill-ewwel klijent indipendenti li jaġixxi bħala importatur u li jawtorizza l-prodotti għal ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni;
(b)
it-tali importazzjonijiet huma akkumpanjati minn fattura tal-impenn li hija fattura kummerċjali li tal-inqas fiha l-elementi u d-dikjarazzjoni stipulata fl-Anness III ta' dan ir-Regolament;
(c)
it-tali importazzjonijiet huma akkumpanjati minn Ċertifikat ta' Impenn ta' Esportazzjoni skont l-Anness IV ta' dan ir-Regolament; u
(d)
il-prodotti ddikjarati u ppreżentati lid-dwana jikkorrispondu bl-eżatt għad-deskrizzjoni fuq il-fattura ta' impenn.
2. Dejn mad-dwana għandu jiġġarrab fil-mument ta' aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni għar-rilaxx fiċ-ċirkolazzjoni libera:
(a)
kull meta jkun stabbilit, fir-rigward tal-importazzjonijiet deskritti fil-paragrafu 1, li waħda jew iktar mill-kundizzjonijiet elenkati f'dak il-paragrafu mhumiex issodisfati; jew
(b)
meta l-Kummissjoni tirtira l-aċċettazzjoni tagħha tal-impenn skont l-Artikolu 8(9) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 f'Regolament jew Deċiżjoni li jirreferu għal tranżazzjonijiet partikolari u tiddikjara l-fatturi ta' impenn rilevanti bħala invalidi.
Artikolu 4
Il-kumpaniji li minnhom huma aċċettati impenji mill-Kummissjoni u li isimhom huma elenkati fl-Anness għad-Deċiżjoni 2013/707/UE u soġġetti għal ċerti kundizzjonijiet speċifikati hemm, ser joħorġu wkoll fattura għal tranżazzjonijiet li mhumiex eżentati mid-dazji antidumping. Din il-fattura għandha tkun fattura kummerċjali li fiha tal-inqas l-elementi stipulati fl-Anness V ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Hija għandha tapplika minn fis-7 ta' Diċembru 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta' Diċembru 2013.