PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 430/2013
tat-13 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u t-Tajlandja u li jtemm il-proċediment fir-rigward tal-Indoneżja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri provviżorji
(1)
Fil-15 ta’ Novembru 2012 permezz tar-Regolament (UE) Nru 1071/2012 (2) (“ir-Regolament provviżorju”) il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”), imponiet dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) u mit-Tajlandja.
(2)
Il-proċedura nbdiet b’riżultat ta’ notifika ta’ bidu (3) ppubblikata fis-16 ta’ Frar 2012 wara lment imressaq fit-3 ta' Jannar 2012 mill-Kumitat tad-Difiża tal-Fittings ta’ Fonduti ta’ Tubi jew Pajpijiet bil-Kamin, ta’ Ħadid Fondut Malleabbli tal-Unjoni Ewropea (“l-ilmentatur”) f’isem produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin ta’ ħadid fondut malleabbli (“fittings malleabbli bil-kamin”).
(3)
Kif stipulat fil-premessa (15) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta' dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta' Jannar 2011 sal-31 ta' Diċembru 2011 ("il-perjodu ta’ investigazzjoni" jew il-"PI"). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-PI (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. Proċedura sussegwenti
(4)
Wara l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li fuq il-bażi tagħhom kien deċiż li jkunu imposti miżuri antidumping provviżorji ("l-iżvelar provviżorju"), bosta partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub biex juru fehmiethom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw ukoll l-opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tanalizza l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għall-konklużjonijiet definittivi tagħha.
B. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
(6)
Parti interessata stqarret li l-prodott li jimportaw ma għandux ikun parti mill-prodott ikkonċernat, minħabba li l-prodott għandu ċerti pekuljaretajiet tekniċi. Dawn il-fittings malleabbli jużaw ħjut koniċi, bil-kontra tal-ħjut paralleli tal-fittings malleabbli oħrajn importati.
(7)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li, minbarra dawk l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, dawk il-fittings bi ħjut koniċi għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi tal-fittings malleabbli oħrajn importati. Barra minn hekk, f’dak li għandu x’jaqsam mal-użu, l-investigazzjoni wriet li fittings bi ħjut koniċi jintużaw b’mod simili tal-fittings malleabbli oħrajn importati. Tabilħaqq, fi Stat Membru wieħed fejn iż-żewġ tipi huma użati, ikunu nstabu li huma interkambjabbli. Għalhekk din it-talba ma ntlaqgħetx.
(8)
Parti waħda interessata stqarret li fittings fonduti malleabbli b’erba’ żbokki jistgħu jinbiegħu mal-Unjoni kollha, filwaqt fittings fonduti malleabbli bi tliet żbokki jistgħu jinbiegħu biss fir-Renju Unit, ir-Repubblika tal-Irlanda, Malta u Ċipru. B’hekk fittings fonduti bi tliet u b’erba’ żbokki ma jikkompetux b’mod sħiħ fis-suq tal-Unjoni.
(9)
Madankollu, l-investigazzjoni uriet li l-biċċa l-kbira tal-importazzjonijiet ta’ fittings fonduti malleabbli bi tliet żbokki li joriġinaw fil-pajjiżi kkonċernati mmorru għal pajjiżi kontinentali Ewropej bħall-Ġermanja, l-Italja, il-Polonja u Spanja. B’hekk huwa konkluż li fittings fonduti bi tliet u b’erba’ żbokki jikkompetu b’mod sħiħ fis-suq tal-Unjoni u mhux biss f’numru limitat ta’ Stati Membri.
(10)
Importatur sostna t-talba tiegħu li korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni ma għandhomx jaqgħu fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Dak l-importatur argumenta li korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni għandhom użu differenti u forna l-evidenza ta’ appoġġ li l-ħjut fuq il-korp ta’ fittings ta’ kompressjoni jistgħu jingħarfu faċilment mill-ħjut fuq standard fitting, għaliex huwa magħmul skont standard ISO (4). Wara li ġiet ikkunsidrata l-evidenza li tressqet, ġie konkluż li l-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott għandu jiġi limitat kif xieraq.
(11)
Żewġ partijiet oħra interessati argumentaw għal esklużjoni mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott ta’ fittings ta’ kondjuwits tal-elettriku ta’ ħadid malleabbli u, b’mod partikolari, kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils ċirkolari b’ħadid fondut malleabbli li huma komponent ewlieni ta’ tubi tal-kondjuwit tal-elettriku kollha u installazzjonijiet ta’ fittings ta’ kondjuwits. Huma sostnew li tali kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils jservu għanijiet differenti (jiġifieri l-konteniment u l-protezzjoni ta’ sistemi ta’ wajering elettriku bħala, kontra l-iżgurar ta' fluss tal-gass mingħajr telf ta’ gass jew ilma bħal fil-każ ta’ fittings standard investigati f’dan il-proċediment). Huma wkoll jingħarfu faċilment minn fittings oħrajn (pjuttost milli jkollhom ikunu assolutament issikkati b’gass jew likwidi dawn ikollhom għotjien ħfief meta mmuntati f’sistema wara l-importazzjoni li jippermetti aċċess faċli għal kejbils). Wara kunsiderazzjoni bir-reqqa ta’ dawn l-argumenti, ġie konkluż li kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils ċirkolari b’ħadid fondut malleabbli mingħajr għatu għandhom jiġu esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott.
(12)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie meqjus xieraq li tiġi riveduta d-definizzjoni tal-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott kif stabbilita fir-Regolament provviżorju. Għalhekk, il-prodott ikkonċernat huwa definittivament definit bħala fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li attwalment jaqgħu fil-kodiċi NM ex 7307 19 10, minbarra korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni bl-użu tal-ħajta metrika ISO DIN 13 u kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils ċirkolari b’ħadid fondut malleabbli mingħajr għatu.
(13)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħrajn dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, is-sejbiet fil-premessi minn (17) sa (21) u minn (23) sa (28) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
C. TEĦID TA' KAMPJUNI
(14)
Wara l-iżvelar provviżorju, ma waslu l-ebda kummenti dwar it-teħid tal-kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni, produtturi esportaturi fir-RPĊ u importaturi mhux relatati. Konsegwentement, is-sejbiet stabbiliti fil-premessi minn (29) sa (31) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
D. DUMPING
1. Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
1.1. Trattament tal-ekonomija tas-suq u trattament individwali
(15)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tat-trattament tal-ekonomija tas-suq u trattament individwali, is-sejbiet provviżorji fil-premessi minn (32) sa (46) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.2. Pajjiż analogu
(16)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tal-pajjiż analogu, is-sejbiet fil-premessi minn (47) sa (53) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.3. Valur normali, il-prezz tal-esportazzjoni u tqabbil
(17)
Produttur esportatur Ċiniż wieħed talab li l-valur normali għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi tal-bejgħ domestiku mill-uniku produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu, anki jekk ma jkunux magħmula fi kwantitajiet rappreżentattivi kif stabbilit fl-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tista’ tiġi aċċettata fil-każ ta’ pajjiż analogu. Għaldaqstant, il-bejgħ domestiku fl-andament normali tal-kummerċ mill-uniku produttur li kkoopera fil-pajjiż analogu ntuża biex jiġi stabbilit il-valur normali.
(18)
L-istess produttur esportatur Ċiniż stqarr li l-marġini ta’ dumping għandu jiġi stabbilit bl-użu tal-bejgħ mill-esportazzjoni kollu, u mhux biss għat-tipi ta’ prodott direttament komparabbli mat-tipi mibjugħa mill-produttur tal-pajjiż analogu fis-suq domestiku tiegħu. Din it-talba ġiet aċċettata. Għal dawn it-tipi ta’ prodotti li ma jistgħux jitqabblu b’mod dirett, il-valur normali kien ibbażat fuq il-valur medju normali aritmetiku għat-tipi ta’ prodotti li jaqblu, aġġustati mill-valur tas-suq tad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi skont l-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku.
(19)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar il-valur normali, il-prezz tal-esportazzjoni u t-tqabbil, is-sejbiet fil-premessi (54), minn (59) sa (61) u minn (64) sa (67) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
1.4. Marġnijiet ta’ dumping
(20)
Għall-kumpaniji inklużi fil-kampjun, il-valur normali medju peżat ta’ kull tip ta’ prodott simili stabbilit għall-pajjiż analogu kien imqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, kif previst fl-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(21)
Fuq dik il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ Dumping %
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Il-marġni medju peżat ta’ dumping tal-produtturi esportaturi li kkooperaw li ma kinux inklużi fil-kampjun ġie kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Kif xieraq, dak il-marġni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-marġnijiet stabbiliti għall-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun.
(23)
Fuq dik il-bażi, il-marġni ta’ dumping ikkalkulat għall-kumpaniji li kkooperaw li ma kinux inklużi fil-kampjun ġie provviżorjament stabbilit fil-livell ta’ 41,1 %.
(24)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ, il-marġnijiet ta’ dumping ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għal dak il-għan, il-livell ta’ kooperazzjoni ġie stabbilit l-ewwel billi tqabblu l-volumi tal-esportazzjonijiet lill-Unjoni rrappurtati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw mal-volum tal-esportazzjonijiet Ċiniżi, kif stabbilit fil-premessa (51) hawn taħt.
(25)
Billi l-kooperazzjoni kienet tammonta għal aktar minn 50 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-Unjoni u l-industrija tista’ titqies bħala frammentata minħabba n-numru kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, il-livell ta’ kooperazzjoni jista’ jitqies bħala wieħed għoli. Għalhekk, il-marġini residwu tad-dumping ġie stabbilit fil-livell tal-kumpanija inkluża fil-kampjun bl-ogħla marġni ta’ dumping.
(26)
Fuq dik il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ Dumping %
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Kumpaniji oħra li kkooperaw
41,1
Il-kumpaniji l-oħra kollha
57,8
2. L-Indoneżja
2.1. Il-valur normali, il-prezz tal-esportazzjoni u t-tqabbil
(27)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor dwar il-valur normali, il-prezz tal-esportazzjoni u t-tqabbil, is-sejbiet fil-premessi minn (75) sa (87) u (91) tar-Regolament provviżorju rigward l-Indoneżja huma b’dan ikkonfermati.
2.2. Marġnijiet ta’ dumping
(28)
Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni tqies li kien għoli (il-volum tal-esportazzjonijiet tal-unika kumpanija Indoneżjana li kkooperat kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet Indoneżjani totali lejn l-Unjoni matul il-PI), il-marġni ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Indoneżjani l-oħra kollha ġie stabbilit fl-istess livell bħal tal-kumpanija li kkooperat.
(29)
Fuq dik il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping provviżorji, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ Dumping %
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Il-kumpaniji l-oħra kollha
11,0
3. It-Tajlandja
3.1. Il-valur normali, il-prezz tal-esportazzjoni u t-tqabbil
(30)
Ma waslu l-ebda kummenti li jwasslu għal kwalunkwe bidla fil-metodoloġija applikata jew kalkolu tad-dumping attwali mwettqa fir-rigward tat-Tajlandja.
(31)
Konsegwentement, is-sejbiet fil-premessi minn (75) sa (88) tar-Regolament provviżorju rigward il-valur normali, il-prezz tal-esportazzjoni u t-tqabbil fir-rigward tat-Tajlandja huma b’dan ikkonfermati.
3.2. Marġnijiet ta’ dumping
(32)
Analiżi u rfinar fl-operat tal-kalkolu tad-dumping irriżulta f’xi ftit inqas marġini ta’ dumping ta’ 15,5 % għal wieħed mill-produtturi esportaturi Tajlandiżi. Il-marġni ta’ dumping għall-produttur esportatur li kkoopera huwa kkonfermat b’mod definittiv f’livell provviżorju.
(33)
Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni tqies li kien għoli (il-volum tal-esportazzjonijiet taż-żewġ kumpaniji Tajlandiżi li kkooperaw kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet Tajlandiżi totali lejn l-Unjoni matul il-PI), il-marġni ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Tajlandiżi l-oħra kollha ġie ffissat fil-livell tal-ogħla marġni ta’ dumping taż-żewġ kumpaniji li kkooperaw.
(34)
Fuq dik il-bażi, il-marġnijiet tad-dumping definittivi għall-kumpaniji Tajlandiżi, espressi bћala perċentwali tal-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ Dumping %
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Il-kumpaniji l-oħra kollha
50,7
E. ĦSARA
1. Produzzjoni tal-Unjoni
(35)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor li jikkonferma l-produzzjoni tal-Unjoni, il-premessa (94) tar-Regolament provviżorju hija b'din ikkonfermata. Huwa miżjud li matul il-perjodu kkunsidrat il-prodott simili ġie mmanifatturat minn tliet produtturi oħra fl-Unjoni li waqfu l-produzzjoni bejn l-2008 u l-2009, u produttur ieħor waqqaf il-produzzjoni madwar tmiem il-perjodu kkunsidrat.
2. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(36)
Partijiet interessati sostnew li ż-żewġ gruppi fil-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni qed jimportaw il-prodott ikkonċernat, u għaldaqstant, m’għandhomx jitqiesu bħala parti mill-industrija tal-Unjoni skont l-Artikolu 4(1)(a).
(37)
F’dan ir-rigward, kien stabbilit li ż-żewġ gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun tabilħaqq jimportaw il-prodott ikkonċernat. Madankollu, l-ewwel nett, ta’ min jinnota li s-sejba li produttur tal-Unjoni huwa wkoll importatur tal-prodott ikkonċernat ma għandux iwassal awtomatikament għall-esklużjoni ta’ dan il-produttur tal-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, u t-tieni nett, għal kull wieħed mill-produtturi tal-Unjoni, dawn l-importazzjonijiet kienu żgħar meta mqabbla mal-produzzjoni totali u l-bejgħ ta’ gruppi ta’ kumpaniji. Huwa għalhekk ikkonfermat li ż-żewġ gruppi ta’ kumpaniji huma kkunsidrati parti mill-industrija tal-Unjoni.
(38)
Barra dan, parti interessata waħda ddikjarat li produttur wieħed ma għandux jitqies bħala parti tal-industrija tal-Unjoni, peress li produttur tal-Unjoni huwa allegatament relatat ma’ importatur tal-prodott ikkonċernat. Madankollu, l-ewwel nett, ta’ min jinnota li s-sejba ta’ relazzjoni bejn produttur tal-Unjoni u esportatur ma għandiex twassal awtomatikament għall-esklużjoni ta’ dak il-produttur tal-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni, u t-tieni nett, ma ngħatat l-ebda evidenza li r-relazzjoni bejn il-produttur tal-Unjoni u l-importatur, jekk kien hemm, kienu jissodisfaw il-kriterji tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, il-kwantitajiet importati mill-importatur relatat allegat huma biss frazzjoni żgħira tal-kwantitajiet prodotti u mibjugħa mill-produttur tal-Unjoni relatat allegat. Għalhekk, anki jekk il-produttur tal-Unjoni u l-importatur instabu li kienu relatati, il-produttur tal-Unjoni xorta jitqies bħala parti mill-industrija tal-Unjoni.
(39)
Fir-rigward tad-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni għall-fini tal-valutazzjoni tal-ħsara, il-produtturi kollha tal-Unjoni li jimmanifatturaw il-prodott simili matul il-perjodu kkunsidrat huma kkunsidrati li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni u dawn għalhekk se jkunu msemmija bħala “l-industrija tal-Unjoni” fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
3. Konsum tal-Unjoni
(40)
Waħda mill-partijiet interessati kkummentat li matul il-perjodu kollu kkunsidrat, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni qabżet il-bejgħ. Fl-istess ħin, kien rappurtat tnaqqis fil-ħażniet, li mhuwiex plawsibbli hekk kif minħabba li l-produzzjoni qabżet il-bejgħ missu wassal għal żieda fl-istokks.
(41)
Għandu jiġi nnotat f’dan ir-rigward li tabilħaqq, filwaqt li fl-istadju provviżorju tal-produzzjoni u l-istokks nstabu li ġew irrappurtati b’mod korrett, seħħ żball fir-rappurtar tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u xi volumi tal-bejgħ ta’ produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun ma kinux kompletament meqjusa. Dan ġie korrett u bħala konsegwenza, il-konsum tal-Unjoni u l-ishma tas-suq fis-suq tal-Unjoni kellhom jiġu riveduti wkoll skont dan. Minħabba l-għeluq ta’ tliet produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat imsemmi fil-premessa (113) tar-Regolament provviżorju, ir-reviżjoni f’dak li għandu x’jaqsam mal-konsum tal-Unjoni għandha impatt iktar sinifikanti fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
(42)
Il-konsum tal-Unjoni naqas konsiderevolment b’28 % bejn l-2008 u l-2009, u sussegwentement żdied b’7 punti perċentwali għal livell ta’ 21 % inqas mill-konsum fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
Konsum tal-Unjoni (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Konsum tal-Unjoni
84 270
60 807
60 640
66 493
Indiċi
100
72
72
79
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti, il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
4. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
4.1. Stima kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(43)
Rigward il-volumi tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping mill-Indoneżja, kien ikkonfermat li dawn kienu jikkostitwixxu biss madwar 2,5 % tal-importazzjonijiet kollha tal-prodott simili fl-Unjoni matul il-PI. Għalhekk, huma jistgħu jitqiesu li ma jikkostitwixxux kawża ta’ ħsara materjali għall-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku jew id-dispożizzjonijiet tal-Ftehim Antidumping tad-WTO.
(44)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal hawn fuq, ġie deċiż b’mod definittiv li dawk l-importazzjonijiet ma jiġux akkumulati mal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping mit-Tajlandja u r-RPĊ.
(45)
Rigward il-valutazzjoni kumulattiva tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u mit-Tajlandja għall-iskop tal-analiżi tal-ħsara u l-kawżalità, partijiet interessati affermaw li l-importazzjonijiet Tajlandiżi ma għandhomx jiġu stmati b’mod kumulattiv ma’ importazzjonijiet Ċiniżi għal għadd ta’ raġunijiet.
(46)
L-ewwel nett, kien argumentat li l-kwantità ta’ bejgħ tal-importazzjonijiet Tajlandiżi hija ħafna inqas minn dik tal-importazzjonijiet Ċiniżi, u li l-kwantità ta’ bejgħ tal-importazzjonijiet Tajlandiżi qed tonqos f’termini assoluti. Madankollu, il-kwantità ta’ importazzjonijiet Tajlandiżi ma kinetx negliġibbli, u għalhekk biżżejjed li tippermetti akkumulazzjoni. Barra minn hekk, minkejja li l-importazzjonijiet mit-Tajlandja qed jonqsu f’termini assoluti kif muri fit-tabella fil-premessa (51) hawn taħt, kienu qed jiksbu 19 % tas-sehem tas-suq matul il-perjodu kkunsidrat, kif jidher fit-tabella fil-premessa (52) hawn taħt.
(47)
F’termini ta’ prezzijiet, kien argumentat li l-importazzjonijiet mit-Tajlandja qed jinbiegħu, bħala medja, bi prezzijiet ogħla mill-importazzjonijiet Ċiniżi. Filwaqt li dan huwa korrett, l-importazzjonijiet Tajlandiżi madankollu qed iwaqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, id-differenza fil-prezz bejn l-importazzjonijiet mit-Tajlandja u l-importazzjonijiet Ċiniżi kienet qed tonqos b’mod kostanti matul il-perjodu kkunsidrat minn EUR 698/tunnellata fl-2008 għal EUR 472/tunnellata matul il-PI, kif muri fit-tabella tal-premessa (108) tar-Regolament provviżorju.
(48)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe talba jew kummenti oħra, il-kontenut tal-premessi minn (98) sa (105) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
4.2. Il-volum, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet dumped ikkonċernati, il-prezzijiet tal-importazzjoni u t-twaqqigħ fil-prezz tagħhom.
(49)
Xi partijiet interessati sostnew li l-volumi ta’ importazzjoni għar-RPĊ iddikjarati fil-premessa (106) tar-Regolament provviżorju huma għoljin wisq, hekk kif il-kodiċi tan-NM rilevanti jinkludi kull tip ta’ fittings tal-ħadid fondut malleabbli, mhux biss fittings bil-kamin.
(50)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li mhux il-kwantitajiet sħaħ irrappurtati fil-kodiċi NM kienu preżunti fittings bil-kamin. Il-volumi rrappurtati fir-Regolament provviżorju kienu diġà ġew ikkoreġuti 'l isfel, fuq il-bażi ta' informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet doganali nazzjonali. Dawn il-volumi kienu konformi mal-informazzjoni li tinsab fl-ilment. Il-partijiet interessati kellhom biżżejjed żmien biex jikkummentaw dwar dan. Madankollu, l-ebda informazzjoni f’dan ir-rigward ma ġiet sottomessa minn kwalunkwe parti interessata jew qabel il-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju, u lanqas fil-limitu ta’ żmien mogħti għas-sottomissjoni tal-kummenti minn dak tar-Regolament provviżorju. Il-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża pprovdiet xi informazzjoni kwantifikata dwar il-livell allegatament korrett tal-importazzjonijiet Ċiniżi tard ħafna fil-proċedura, kważi xahrejn wara l-iskadenza għas-sottmissjoni tal-kummenti għar-Regolament provviżorju, li jfisser li kienet ipprovduta biss kważi sena wara l-bidu tal-investigazzjoni, meta ċ-ċifri tal-importazzjoni ġew żvelati għall-ewwel darba fil-verżjoni mhux limitata tal-ilment. Is-sottomissjoni ta’ din l-informazzjoni barra l-iskadenza ma tippermettix għall-verifika tagħha permezz ta’ proċess ta’ eżami oġġettiv mingħajr ma testendi l-perjodu tal-investigazzjoni lil hinn mill-15-il xahar prevalenti ta’ skadenza kif stabbilit fl-Artikolu 6(9) tar-Regolament bażiku. Fi kwalunkwe każ, din l-informazzjoni tidher li sostanzjalment ma tistqarrx il-kwantitajiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi, peress li hija bbażata fuq stimi li tikkonċerna l-esportazzjonijiet ta’ kumpaniji li kkooperaw biss u ma setgħetx għalhekk tkun meqjusa bħala preċiża. Għalhekk din it-talba ma ntlaqgħetx.
(51)
Madankollu, numru ta’ importaturi provdew informazzjoni li tikkonċerna l-importazzjonijiet tagħhom ta’ prodotti oħra minbarra l-prodott ikkonċernat importat bl-istess kodiċi NM matul il-perjodu kkunsidrat. Din l-informazzjoni tista’ tiġi kkunsidrata, u l-volumi tal-importazzjoni mill-pajjiżi kkonċernati kienu riveduti 'l isfel skont dan.
Volum ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Ir-RPĊ
24 180
20 876
20 416
28 894
Indiċi
100
86
84
119
It-Tajlandja
3 723
2 681
3 331
3 485
Indiċi
100
72
89
94
Iż-żewġ pajjiżi kkonċernati
27 903
23 558
23 747
32 379
Indiċi
100
84
85
116
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti, il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
(52)
Bħala konsegwenza tal-kwistjoni li tikkonċerna l-bejgħ tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni msemmija fil-premessa (41) hawn fuq, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati kellu jiġi rivedut ukoll. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati, żdied bi 15,6 punti perċentwali minn 33,1 % għal 48,7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan it-tkabbir fis-sehem tas-suq seħħ fil-biċċa l-kbira bejn l-2010 u l-PI, matul perjodu ta’ rkupru fid-domanda.
Sehem tas-suq tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Ir-RPĊ
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indiċi
100
120
117
151
It-Tajlandja
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indiċi
100
100
124
119
Iż-żewġ pajjiżi kkonċernati
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indiċi
100
117
118
147
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti, il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
(53)
Parti waħda interessata talbet l-informazzjoni aggregata tal-prezz tal-bejgħ skont it-tip ta’ prodott għall-industrija tal-Unjoni li għandha tiġi divulgata. Madankollu, peress li l-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni kien kompost minn żewġ gruppi biss ta’ produtturi, kif indikat fil-premessa (111) tar-Regolament provviżorju, għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, l-informazzjoni aggregata attwali ma tistax tiġi żvelata. Din ir-raġuni tapplika wkoll għall-iżvelar tal-prezz tal-bejgħ aggregat skont it-tip ta’ prodott.
(54)
Partijiet interessati stqarrew li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati jidħlu fl-Unjoni f’livell differenti ta’ kummerċ milli l-oġġetti mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni. Ġie kkonfermat li dan huwa l-każ, u l-industrija tal-Unjoni u l-importaturi tipikament jaqsmu għadd sostanzjali ta’ klijenti. It-talba għalhekk tista’ tkun aċċettata u konċessjoni f’għamla ta’ aġġustament għal-livell tal-kummerċ kien applikat.
(55)
B’riżultat ta’ dan, il-marġnijiet ta’ twaqqigħ fil-prezzijiet li jingħataw fil-premessa (110) tar-Regolament provviżorju ġew riveduti 'l isfel. Madankollu, il-marġnijiet tat-twaqqigħ fil-prezzijiet li nstabu, tipikament jibqgħu sostanzjali f’minn 25 % sa 45 %, bl-unika eċċezzjoni ta’ esportatur Tajlandiż wieħed fejn il-marġini ta’ tnaqqis nstab li kien ta’ madwar 10 %.
(56)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe talba jew kummenti oħra, il-kontenut tal-premessi minn (108) sa (109) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
5. Il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(57)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessa (111) tar-Regolament provviżorju hija b'dan ikkonfermata.
5.1. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
(58)
Fin-nuqqas ta' kummenti dwar il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-premessi minn (112) sa (114) tar-Regolament provviżorju huma b'dan ikkonfermati.
5.2. Ħażniet
(59)
Fin-nuqqas ta’ kummenti dwar il-ħażniet, il-premessa (115) tar-Regolament provviżorju hija hawnhekk konfermata.
5.3. Volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(60)
Bħala konsegwenza tal-ħruġ imsemmi fil-premessa (41) hawn fuq, il-volum ta’ bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kellhom jiġu riveduti wkoll. Il-volum tal-bejgħ tal-produtturi kollha tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’mod sinifikanti b’36 % bejn l-2008 u l-2009 minħabba tnaqqis fid-domanda. Wara l-2009, madankollu, id-domanda fl-Unjoni żdiedet b’madwar 6 000 tunnellata, kif imsemmi fil-premessa (42) hawn fuq, iżda l-bejgħ tal-Unjoni naqas aktar minn 5 punti perċentwali oħra jew 2 440 tunnellata sa tmiem il-perjodu kkunsidrat.
Volum tal-bejgħ tal-Unjoni (tunnellati)
Il-produtturi kollha
2008
2009
2010
PI
Bejgħ tal-Unjoni
48 823
31 069
30 466
28 629
Indiċi
100
64
62
59
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(61)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas kontinwament b’26 % jew 14,8 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping kisbu 15,6 punti perċentwali ta’ sehem mis-suq matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (52) hawn fuq.
Sehem tas-suq tal-Unjoni
Il-produtturi kollha
2008
2009
2010
PI
Sehem mis-suq
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indiċi
100
88
87
74
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti, il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
(62)
Parti waħda interessata stqarret li l-ishma tas-suq fis-segment tas-suq mhux domestiku fir-Renju Unit kienu se juru ishma differenti tas-suq, bl-industrija tal-Unjoni li għandha sehem ikbar tas-suq, filwaqt li s-sehem tal-importazzjonijiet Ċiniżi jkun iżgħar f'dan is-segment partikolari tas-suq tal-Unjoni.
(63)
Jista’ jkun il-każ li l-industrija tal-Unjoni għandha sehem ikbar f’segment partikolari tas-suq f’Stat Membru wieħed. Huwa fil-fatt normali li bosta operaturi ekonomiċi ma għandhomx l-istess ishma tas-suq fis-segmenti kollha tas-suq tal-Istati Membri kollha. Madankollu, l-analiżi attwali tal-ħsara tkopri s-suq kollu tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, kien verament ikkonfermat li s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’mod sinifikanti, kif spejgat hawn fuq.
6. Konklużjoni dwar il-ħsara
(64)
Fin-nuqqas ta’ xi talba jew kummenti oħra, il-kontenut tal-premessi minn (118) sa (133) tar-Regolament provviżorju, inkluża l-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, huwa b'dan ikkonfermat.
F. KAWŻALITÀ
1. Effett ta’ fatturi oħra
1.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(65)
Bħala konsegwenza tal-kwistjoni li tikkonċerna l-bejgħ tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni msemmija fil-premessa (41) hawn fuq, is-sehem mis-suq tal-pajjiżi terzi l-oħrajn kellu jiġi rivedut ukoll. Għall-pajjiżi terzi l-oħra, kien hemm importazzjonijiet limitati matul il-perjodu sħiħ ikkonċernat. Is-sehem totali mis-suq ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi għajr iż-żewġ pajjiżi kkonċernati, naqas bi 0,8 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat, minn 9,0 % għal 8,2 %.
(66)
L-akbar sorsi ta’ warajhom ta’ importazzjonijiet matul il-PI kienu l-Brażil, l-Indoneżja, u t-Turkija, li kellhom ishma mis-suq ta’ bejn 1,3 % u 1,5 % rispettivament, u dawn il-pajjiżi kollha tilfu sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat.
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet
2008
2009
2010
PI
Il-Brażil
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
L-Indoneżja
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
It-Turkija
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Pajjiżi Oħra
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Total
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indiċi
100
114
118
92
Sors:
Eurostat
(67)
Minħabba l-volumi limitati u x-xejra stabbli, jista’ jiġi konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi għajr il-pajjiżi kkonċernati ma jidhrux li kkontribwew għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
1.2. Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(68)
Partijiet interessati argumentaw li l-konsum tal-Unjoni żviluppa b’mod negattiv minħabba t-tfaċċar ta’ prodotti sostituti mmanifatturati b’materjali differenti għajr ħadid fondut malleabbli, bħall-plastik, azzar inossidabbli, azzar bil-karbonju u r-ram, kif ukoll teknoloġiji ġodda ta’ konnessjoni. Bħala konsegwenza, xi produtturi tal-Unjoni estendew il-firxa tal-prodotti tagħhom, li issa tinkludi wkoll xi wħud minn dawn il-prodotti ta’ sostituzzjoni.
(69)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-effetti ta’ sostituzzjoni kienu indirizzati fil-premessa (146) tar-Regolament provviżorju. Dawn l-effetti ta’ sostituzzjoni kellhom impatt negattiv fuq il-konsum tal-Unjoni, li bħala konsegwenza kellhom effett fuq il-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni.
(70)
Madankollu, kif diġà ġie indikat fir-Regolament provviżorju, l-effett ta’ ħsara tat-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni ġie aggravat miż-żieda stabbli ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li kisbu 15,6 punti perċentwali ta’ sehem mis-suq f’suq li kien qed jiċkien. Kif indikat fil-premessa 60 hawn fuq, id-domanda fl-Unjoni żdiedet b’madwar 6 000 tunnellata bejn l-2009 u l-PI, iżda l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’aktar minn 2 440 tunnellata oħra sa tmiem il-perjodu kkunsidrat f’suq li qed jirkupra.
(71)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa konkluż li l-iżvilupp negattiv tal-konsum tal-Unjoni ma jiksirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet dumped u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
1.3. Tnaqqis fil-kapaċità ta’ produzzjoni mhux minħabba importazzjonijiet dumped
(72)
Partijiet interessati stqarrew li t-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni msemmi fil-premessa (113) tar-Regolament provviżorju huwa minħabba l-għeluq ta’ tliet produtturi tal-Unjoni bejn l-2008 u l-2009 minħabba l-kriżi ekonomika. Dan it-tnaqqis jista’ b’hekk allegatament ma jiġix attribwit għal importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati.
(73)
F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li dan kien diġà ssemma fil-premessa (113) tar-Regolament provviżorju li r-raġuni ewlenija għat-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni kienet l-għeluq ta’ tliet produtturi tal-Unjoni.
(74)
Madankollu, l-għeluq ta’ tliet produtturi tal-Unjoni għandu jitqies bħala effett f’domanda li qed tonqos. Matul il-perjodu kkunsidrat, it-tnaqqis tas-suq tal-Unjoni msemmi fil-premessa (42) kien suġġett għal importazzjonijiet li kienu qed jiżdiedu b'mod kontinwu mill-pajjiżi kkonċernati, li kisbu 15,6 punti perċentwali tas-sehem mis-suq, kif spjegat fil-premessa (52) hawn fuq. Għalhekk huwa ċar li mhux biss id-domanda li qed tonqos ikkontribwixxiet għall-għeluq ta’ tliet produtturi tal-Unjoni u b’hekk għat-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Kien hemm ukoll rabta ċara bejn it-tnaqqis fil-kapaċità ta’ produzzjoni tal-Unjoni u ż-żieda fis-sehem tas-suq ta’ importazzjonijiet dumped.
1.4. Importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-produtturi tal-Unjoni
(75)
Partijiet interessati stqarru li l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni kienet għamlitha b’idejha stess, peress li allegatament importaw kwantitajiet sinifikanti tal-prodott ikkonċernat. Din l-affermazzjoni ma ġietx appoġġata mis-sejbiet tal-investigazzjoni. L-informazzjoni pprovduta miż-żewġ produtturi u esportaturi tal-Unjoni li kkooperaw uriet li, għal kull wieħed mill-gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, dawn l-importazzjonijiet kienu minuri meta mqabbla mal-produzzjoni u l-bejgħ totali ta’ oġġetti kif diġà indikat fil-premessa (37) hawn fuq. Minħabba l-inutilità tal-volumi tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernati mill-industrija tal-Unjoni, ġie konkluż li dawk l-importazzjonijiet ma kkontribwixxewx b’mod sinifikanti għall-ħsara li sofriet l-industrija tal-Unjoni. B’konsegwenza, l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
1.5. Użu tal-2008 bħala sena tal-bidu
(76)
Partijiet interessati sostnew li t-tendenza li qed tiddeterjora tal-industrija tal-UE hija bbażata fil-biċċa l-kbira fuq l-użu tal-2008 bħala punt ta’ referenza għall-perjodu kkunsidrat. Allegatament, il-2008 kienet sena eċċezzjonalment tajba għall-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-informazzjoni inkluża fl-ilment tissuġġerixxi li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-UE fl-2007 kien simili jew aħjar mis-sitwazzjoni fl-2008. B’hekk huwa konkluż li s-sejba ta’ ħsara ma tiddependix fuq l-użu tal-2008 bħala s-sena tal-bidu.
2. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(77)
Meta tqies li ntqal hawn fuq u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe talba jew kummenti oħra, il-kontenut tal-premessi minn (134) sa (153) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
(78)
B’konklużjoni, huwa kkonfermat li l-ħsara materjali li soffriet l-industrija tal-Unjoni, li hija kkaratterizzata minn tnaqqis fil-profittabilità, il-volumi tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq kienet ikkawżata mill-importazzjonijiet ikkonċernati li huma l-oġġett ta’ dumping. Tabilħaqq, l-effett ta’ domanda li tonqos fuq l-iżviluppi negattivi tal-industrija tal-Unjoni f’termini tal-kapaċità ta’ produzzjoni, produzzjoni u bejgħ kien wieħed limitat.
(79)
Meta titqies l-analiżi ta’ hawn fuq li għamlet distinzjoni xierqa u sseparat l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti ta’ ħsara ta’ l-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping, hawnhekk qed jiġi kkonfermat li dawn il-fatturi l-oħra bħala tali ma jdawrux il-fatt li l-ħsara vvalutata trid tkun attribwita lill-importazzjonijiet li kienu soġġetti għal dumping.
G. INTERESS TAL-UNJONI
(80)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħra, il-premessi minn (154) sa (164) tar-Regolament provviżorju, inkluża l-konklużjoni li ma teżisti l-ebda raġuni soda kontra l-impożizzjoni ta' miżuri fuq l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiżi kkonċernati, huma b’dan ikkonfermati.
H. MIŻURI DEFINITTIVI
1. Livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(81)
Il-livelli tat-tneħħija tal-ħsara ġew aġġustati biex iqisu l-livell ta’ aġġustament kummerċjali magħmula fil-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz kif spjegat fil-premessi (54) u (55) hawn fuq. Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment speċifiku, il-premessi minn (165) sa (170) tar-Regolament provviżorju qegħdin b’dan jiġu kkonfermati.
2. Miżuri definittivi
(82)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaħqu rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 9 tar-Regolament bażiku, huwa kkunsidrat li għandu jiġi impost dazju definittiv kontra d-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mir-RPĊ u t-Tajlandja fil-livell tal-marġini tad-dumping u tal-ħsarat l-aktar baxxi li jinstabu, skont ir-regola tad-dazju l-aktar baxx, li f’kull każ huwa l-marġini tal-ħsara.
(83)
Minħabba r-rata għolja ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u Tajlandiżi, id-dazju tal-kumpaniji l-oħrajn kollha għaż-żewġ pajjiżi ġie stabbilit fil-livell tal-ogħla dazju li għandu jiġi impost fuq il-kumpaniji, rispettivament, inklużi fil-kampjun jew li kienu qegħdin jikkooperaw fl-investigazzjoni mill-pajjiż rispettiv. Id-dazju tal-"kumpaniji l-oħra kollha" għandu jiġi applikat għal dawk il-kumpaniji li ma kinux ikkooperaw fl-investigazzjoni u biex il-kumpaniji li ma kellhomx esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PI.
(84)
Għall-kumpaniji Ċiniżi li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun elenkati fl-Anness, ir-rata tad-dazju provviżorju hija stabbilita fil-medja peżata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun.
(85)
Ir-rati tad-dazji antidumping definittivi huma kif ġej:
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Kumpanija
Marġini tad-dumping %
Marġni tal-Ħsara %
Rata tad-Dazju %
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Kumpaniji oħra li kkooperaw
41,1
86,3
41,1
Il-kumpaniji l-oħra kollha
57,8
It-Tajlandja
Kumpanija
Marġini tad-dumping %
Marġni tal-Ħsara %
Rata tad-Dazju %
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Il-kumpaniji l-oħra kollha
15,5
(86)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Gћalhekk, dawn jirriflettu l-qagħda ta’ dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju nazzjonali applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma għalhekk esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw fil-pajjiż ikkonċernat u magħmula mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifikati msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(87)
Kwalunkwe talba gћall-applikazzjoni ta’ din ir-rata ta’ dazju antidumping gћal kumpaniji individwali (pereżempju wara bdil fl-isem tal-entità jew wara li jiġu stabbiliti entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgћ) gћandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (5) bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgћ domestiku u ma’ dak tal-esportazzjoni u li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ dik il-bidla fl-isem jew ma’ dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgћ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament għandu wara jiġi emendat kif xieraq bl-aġġornament tal-lista ta’ kumpaniji li jkunu qegħdin jibbenefikaw minn rati tad-dazju individwali.
(88)
Fir-rigward tar-RPĊ, sabiex jiġi żgurat l-istess trattament bejn kwalunkwe esportatur ġdid u l-kumpaniji li jikkooperaw mhux inklużi fil-kampjun, id-dazju medju ppeżat impost fuq dawn il-kumpaniji tal-aħħar għandu jiġi previst sabiex jiġi applikat għal kwalunkwe esportatur ġdid li nkella jkollu dritt għal reviżjoni skont l-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku billi dak l-Artikolu ma japplikax fejn ikun sar it-teħid tal-kampjuni.
(89)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju definittiv ta’ antidumping fuq importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li joriġinaw mir-RPĊ u t-Tajlandja, u l-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju (“żvelar finali”). Dawn ingħataw ukoll perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar.
(90)
Minħabba li wara l-iżvelar finali ma tressaq l-ebda argument ġdid li seta’ jinfluwenza r-riżultat tal-valutazzjoni tal-każ, ma hemm bżonn ta’ ebda modifika tal-konklużjonijiet kif dettaljati hawn fuq.
I. IMPENN
(91)
Produttur esportatur Tajlandiż li kkoopera offra impenn fuq il-prezz skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Madankollu l-prodott ikkonċernat jeżisti f’numri kbir ta’ tipi tal-prodott (il-produttur esportatur irrapporta iktar minn 900 tip tal-prodott li nbiegħu fl-UE), li għalihom il-prezzijiet ivarjaw b’mod sinifikanti (sa 200 % fi ħdan it-tipi l-aktar mibjugħa imma xi ftit prodotti li nbiegħu inqas jistgħu jkunu 10 darbiet ogħla minn oħrajn), biex b’hekk ikunu ta’ riskju għoli għal kumpens trasversali. Barra minn hekk, it-tipi ta’ prodotti jistgħu jinbidlu fid-disinn u l-prodott finali. B’hekk kien ikkunsidrat li l-prodott mhuwiex xieraq għal impenn fuq il-prezz. Ukoll, kienet il-prattika konsistenti tal-Kummissjoni fl-aħħar snin li ma taċċettax impenji fuq il-prezz f’każijiet fejn il-prodott jeżisti f’numru kbir ta’ tipi. B’konsegwenza, l-offerta ta’ impenn fuq il-prezz ġiet miċħuda.
J. ĠBIR DEFINITTIV TAD-DAZJU PROVVIŻORJU
(92)
Minħabba l-kobor tal-marġnijiet ta' dumping misjuba u fid-dawl tal-livell ta' ħsara kkważata lill-industrija tal-Unjoni, jitqies li hu meħtieġ li l-ammonti garantiti permezz tad-dazju antidumping provviżorju impost bir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru definittivament. Fejn id-dazji definittivi huma ogħla mid-dazji provviżorji, l-ammonti garantiti fil-livell tad-dazji provviżorji biss għandhom jinġabru b’mod definittiv, waqt li l-ammonti garantiti lil hinn mir-rata definittiva tad-dazji antidumping għandhom jiġu rilaxxati.
(93)
Bħala korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni bl-użu tal-ħajta metrika ISO DIN 13 u kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils tal-ħadid malleabbli bil-kamin ċirkolari mingħajr ma jkollhom għatu issa huma esklużi mill-korp ta' applikazzjoni tal-prodott (ara l-premessi (8) u (11) hawn fuq), l-ammonti garantiti b’mod provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni bl-użu tal-ħajta metrika ISO DIN 13 u kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils tal-ħadid malleabbli bil-kamin ċirkolari mingħajr ma jkollhom għatu għandhom jiġu rilaxxati.
K. TMIEM IL-PROĊEDIMENT FIR-RIGWARD TAL-INDONEŻJA
(94)
Kif spjegat fil-premessa (43) hawn fuq, il-volumi ta’ importazzjonijiet dumped mill-Indoneżja jistgħu jitqiesu li ma jikkostitwixxux kawża ta’ ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni. Konsegwentement, huwa kkunsidrat li l-miżuri protettivi mhumiex neċessarji u li l-proċediment fir-rigward tal-Indoneżja għandu jiġi mitmum.
(95)
Il-partijiet kollha ġew infurmati bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuqhom kien intiż li jiġi rrakkomandat it-tmiem taż-żewġ investigazzjonijiet u ma tqajmu l-ebda oġġezzjonijiet,
ADDOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv antidumping huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li jeskludi korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni bl-użu tal-ħajta metrika ISO DIN 13 u kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils tal-ħadid malleabbli bil-kamin ċirkolari mingħajr ma jkollhom għatu, li attwalment jaqa’ fil-kodiċi NM ex 7307 19 10 (kodiċi TARIC 7307191010) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) u t-Tajlandja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiva applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Rata tad-Dazju %
Kodiċi addizzjonali TARIC
RPĊ
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Il-kumpaniji l-oħra kollha
57,8
B999
It-Tajlandja
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd. - Samutsakorn
14,9
B348
Il-kumpaniji l-oħra kollha
15,5
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. L-ammonti garantiti permezz tad-dazji provviżorji antidumping skont ir-Regolament (UE) Nru 1071/2012 fuq l-importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li jeskludi korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni bl-użu tal-ħajta metrika ISO DIN 13 u kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils tal-ħadid malleabbli bil-kamin ċirkolari mingħajr ma jkollhom għatu, li attwalment jaqa’ fil-kodiċi NM ex 7307 19 10 (kodiċi TARIC 7307191010) u li joriġinaw mir- RPĊ u t-Tajlandja, għandhom jinġabru definittivament. L-ammonti garantiti b’eċċess tar-rati tad-dazju definittiv antidumping għandhom jiġu rilaxxati.
2. L-ammonti żgurati permezz ta’ dazji provviżorji ta’ antidumping skont ir-Regolament (UE) Nru 1071/2012 fuq l-importazzjonijiet ta’ korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni bl-użu tal-ħajta metrika ISO DIN 13 u kaxxi fejn jingħaqdu l-kejbils tal-ħadid malleabbli bil-kamin ċirkolari mingħajr ma jkollhom għatu u li joriġinaw mir- RPĊ u t-Tajlandja, għandhom jiġu rilaxxati.
Artikolu 3
Fejn kwalunkwe produttur esportatur ġdid fir-RPĊ jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
-
ma esportax lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) matul il-perjodu tal-investigazzjoni (mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011),
-
mhux relatat mal-ebda wieħed mill-esportaturi jew produtturi fir-RPĊ li huma soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament,
-
li effettivament esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni,
L-Artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jżid il-produttur esportatur il-ġdid mal-kumpaniji li jikkooperaw mhux inklużi fil-kampjun u għalhekk soġġetti għar-rata tad-dazju medja differenzjata ta’ 41,1 %.
Artikolu 4
Il-proċediment antidumping li jikkonċerna l-importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li attwalment jaqa’ fil-kodiċi NM ex 7307 19 10 u li joriġinaw fl-Indoneżja huwa b’dan mitmum.
Artikolu 5
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Mejju 2013.