PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-3 ta' April 2014
dwar l-identifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT eliġibbli għar-referenzjar fl-akkwist pubbliku
(notifikata bid-dokument C(2014) 2120)
(2014/188/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar l-Istandardizzazzjoni Ewropea, li jemenda d-Direttivi tal-Kunsill 89/686/KEE u 93/15/KEE u d-Direttivi 94/9/KE, 94/25/KE, 95/16/KE, 97/23/KE, 98/34/KE, 2004/22/KE, 2007/23/KE, 2009/23/KE u 2009/105/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li jħassar id-Deċiżjoni tal-Kunsill 87/95/KEE u d-Deċiżjoni Nru 1673/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 13(1) tiegħu,
Wara konsultazzjoni mal-Pjattaforma Ewropea ta' bosta Partijiet Interessati dwar l-Istandardizzazzjoni tal-ICT,
Billi:
(1)
L-istandardizzazzjoni għandha rwol importanti fil-ħidma favur l-Istrateġija Ewropa 2020, kif stipulat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni intitolata “Ewropa 2020: Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv” (2). Diversi inizjattivi ewlenin tal-Istrateġija Ewropa 2020 jisħqu l-importanza ta' standardizzazzjoni volontarja fis-swieq tal-prodotti jew tas-servizzi sabiex tkun assigurata l-kompatibbiltà u l-interoperabbiltà bejn il-prodotti u s-servizzi, jitrawwem l-iżvilupp teknoloġiku u jingħata appoġġ lill-innovazzjoni.
(2)
Fil-prodotti tal-istandardizzazzjoni tas-soċjetà diġitali sar indispensabbli li tiġi żgurata l-interoperabbiltà bejn it-tagħmir, l-applikazzjonijiet, ir-repożitorji tad-dejta, is-servizzi u n-netwerks. Il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni intitolata “Viżjoni strateġika għal standards Ewropej: Il-mixja 'l quddiem biex jittejjeb u jitħaffef it-tkabbir sostenibbli tal-ekonomija Ewropea sal-2020” (3) tagħraf l-ispeċifiċità tal-istandardizzazjoni tal-ICT fejn is-soluzzjonijiet, l-applikazzjonijiet u s-servizzji tal-ICT jiġu ħafna drabi żviluppati mill-Fora u Konsorzji globali tal-ICT, li saru organizzazzjonijiet ewlenin għall-iżvilupp tal-istandards tal-ICT.
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 1025/2012 għandu l-għan li jimmodernizza u jtejjeb il-qafas Ewropew tal-istandardizzazzjoni. Dan jistabbilixxi sistema li biha l-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li jiġu identifikati l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT li huma l-iktar rilevanti u aċċettati b'mod wiesa', maħruġa minn organizzazzjonijiet li mhumiex Ewropej, internazzjonali jew organizzazzjonijiet nazzjonali tal-istandardizzazzjoni. Il-possibbiltà għall-użu tal-medda sħiħa tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT fl-akkwist ta' ħardwer, softwer u servizzi tat-teknoloġija tal-informazzjoni se jippermettu l-interoperabbiltà, se jgħinu jevitaw restrizzjonijiet għall-amministrazzjonijiet pubbliċi u se jħeġġu l-kompetizzjoni fil-provvista ta' soluzzjonijiet interoperabbli tal-ICT.
(4)
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT li jistgħu jkunu eliġibbli għar-referenzjar fl-akkwist pubbliku għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness II tar-Regolament (UE) Nru 1025/2012. Il-konformità ma' dawk ir-rekwiżiti tiggarantixxi lill-awtoritajiet pubbliċi li l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT huma stabbiliti b'konformità mal-prinċipji ta' ftuħ, imparzjalità, oġġettività u nondiskriminazzjoni li huma rikonoxxuti mill-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (World Trade Organisation - WTO) fil-qasam tal-istandardizzazzjoni.
(5)
Id-deċiżjoni biex jiġu identifikati l-ispeċifikazzjonijiet tal-ICT għandha tiġi adottata wara konsultazzjoni mal-Pjattaforma Ewropea ta' bosta Partijiet Interessati dwar l-Istandardizzazzjoni tal-ICT, stabbilita permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/C 349/04 (4) kkumplimentata minn forom oħra ta' konsultazzjoni ta' esperti settorjali.
(6)
Fis-17 ta' Ottubru 2013, il-Pjattaforma Ewropea ta' bosta Partijiet Interessati dwar l-Istandardizzazzjoni tal-ICT evalwat l-ewwel sett ta' sitt speċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT: L-Internet Protocol version 6 (“IPv6”), il-Lightweight Directory Access Protocol version 3 (“LDAPv3”), id-Domain Name System Security Extensions (“DNSSEC”), id-DomainKeys Identified Mail Signatures (“DKIM”), l-ECMAScript-402 Internationalisation Specification (“ECMA-402”) u l-Extensible Markup Language version 1.0 (“W3C XML”). Il-Pjattaforma tat parir pożittiv dwar l-identifikazzjoni ta' dawk l-ispeċifikazzjonijiet. Is-sitt speċifikazzjonijiet tekniċi sussegwentement tressqu għal konsultazzjoni pubblika wiesa' li kkonfermat il-pariri tal-Pjattaforma.
(7)
L-ispeċifikazzjoni tal-“IPv6” maħruġa mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (IETF) tinkludi sett ta' speċifikazzjonijiet tekniċi li għandhom jiġu applikati għal firxa wiesgħa ta' tagħmir u servizzi permezz ta' settijiet differenti ta' “Talbiet għall-Kummenti” (Requests for Comments - RFCs). Skont il-kuntest u l-applikazzjoni, ix-xerrejja pubbliċi jkollhom jagħżlu dawk l-RFCs li huma meħtieġa għal kull prodott jew servizz, mingħajr ma tiġi mfixkla l-interoperabbiltà. L-“IPv6” jespandi l-għadd ta' indirizzi IP disponibbli u b'hekk jippermetti ż-żieda fl-għadd ta' sistemi operattivi, servers tal-web, magni tat-tiftix u siti multimedjali għall-interazzjoni b'suċċess. L-“IPv6” huwa bbażat fuq l-iżviluppi teknoloġiċi avvanzati u jaħdem favur it-tkabbir kontinwu tal-Internet u b'hekk jippermetti xenarji ġodda tal-Internet bħal ma huwa l-Internet tal-Oġġetti.
(8)
L-“LDAPv3” huwa tip ta' Protokoll tal-Internet maħruġ mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (Internet Engineering Task Force - IETF) għall-aċċess ta' servizzi tad-direttorju distribwiti li jaġixxu skont il-mudelli tad-dejta u tas-servizzi X.500. L-“LDAPv3” huwa speċifikat f'serje ta' “Talbiet għall-Kummenti” (RFCs) Standard Track stabbiliti fid-dettall fl-RFC 4510-sa-4519 u jista' jiżgura livell għoli ta' disponibbiltà b'replika ta' servers LDAP. Ħafna mill-prodotti għas-servizzi tad-direttorju b'rilevanza għas-suq jissaportjaw l-“LDAPv3”. Din hija teknoloġija stabbli li għandha l-potenzjal li żżid l-interoperabbiltà u tikkostitwixxi standard de facto għall-awtentikazzjoni, l-awtorizzazzjoni u d-direttorji tal-utent/indirizz għas-sistemi tal-ICT li jistgħu jipprovdu aċċessibbiltà aħjar u kontinwità, speċjalment għas-servizzi pubbliċi mogħtija mill-amministrazzjoni pubblika.
(9)
Id-“DNSSEC” ġie maħruġ mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (IETF) u dan huwa estensjoni tas-sigurtà tad-Domain Name System (DNS) li jipprovdi l-awtentikazzjoni tal-oriġini tad-dejta u l-protezzjoni tal-integrità tad-dejta tad-Domain Name System (DNS) innifsu. L-identifikazzjoni “DNSSEC” tinkludi sett ta' dokumenti li jiffurmaw il-qofol tal-estensjonijiet tas-sigurtà tad-DNS li huma meħtieġa biex jappoġġjaw l-akkwist pubbliku tal-pakkett “DNSSEC”. Permezz tad-“DNSSEC”, id-DNS sar aktar adattat għall-iskambju ta' parametri tas-servizz tas-sigurtà li huma marbuta ma' ismijiet ta' dominju. Dan isaħħaħ il-fiduċja fid-DNS (servizz tal-Internet kritiku u fundamentali) kollu kemm hu u b'hekk jippermetti l-użu tiegħu bħala infrastruttura ta' ħażna, distribuzzjoni u verifikazzjoni tal-applikazzjonijiet.
(10)
Id-“DKIM” hija speċifikazzjoni teknika tal-ICT żviluppata mit-Task Force tal-Inġinerija tal-Internet (IETF) li biha persuna, rwol, jew organizzazzjoni f'pussess ta' dominju tal-aċċess jkunu jistgħu jitolbu responsabbiltà għal xi messaġġ billi jassoċjaw id-dominju mal-messaġġ. Id-“DKIM” jifred il-kwistjoni dwar l-identità tal-firmatarju mill-awtur allegat tal-messaġġ. Id-dikjarazzjoni ta' responsabbiltà tkun ivvalidata permezz ta' firma kriptografika u permezz ta' rikjesta diretta tad-dominju tal-firmatarju biex jiġi rkuprat il-muftieħ pubbliku xieraq. Id-“DKIM” jiġi implimentat f'diversi setturi tas-suq; dawn huma: is-settur finanzjarju, is-settur bankarju, fornituri ta' posta elettronika, netwerks soċjali jew fornituri kummerċjali tal-Internet. Jekk id-“DKIM” jibda jintuża minn awtoritajiet pubbliċi, dan se jistabbilixxi livell bażiku ta' fiduċja fl-oriġini tal-komunikazzjonijiet sabiex l-interoperabbiltà bejn l-organizzazzjonijiet li jibagħtu u dawk li jirċievu titjieb.
(11)
L-“ECMA-402” ġiet żviluppata mill-ECMA International u hija lingwa ta' programmar ġenerali ta' diversi għanijiet, deskritta minn diversi speċifikazzjonijiet li jadattaw għal konvenzjonijiet lingwistiċi u kulturali ta' diversi lingwi umani u pajjiżi. Il-firxa ta' ECMAScript hija lingwa ta' programmazzjoni użata b'mod wiesa' fuq l-Internet, anki fl-Ewropa. L-użu tiegħu huwa wiesa' ħafna, jkopri l-applikazzjonijiet ibbażati fuq il-klijent tal-Internet bħalma huma brawżers tal-Internet, jew applikazzjonijiet ibbażati fuq is-server bħal servizzi bankarji elettroniċi, servers tal-posta elettronika, kif ukoll logħob tal-kompjuter u hija wkoll lingwa ta' programmar importanti użata għal programmazzjoni fil-World Wide Web. Il-karatteristiċi internazzjonali offruti mill-ECMA- 402 huma rilevanti b'mod partikolari għat-titjib tal-ECMAScript għall-ambjent multilingwistiku Ewropew. L-ipeċifikazzjonijiet u l-istandards tal-ECMAScript jagħtu kontribut b'mod effettiv sabiex titjieb l-interoperabbiltà u huma komuni ħafna f'listi nazzjonali ta' standards u speċifikazzjonijiet tal-interoperabbiltà għall-għanijiet ta' akkwist pubbliku.
(12)
Id-“W3C XML”, maħruġ mill-World Wide Web Consortium (W3C), huwa pakkett ta' speċifikazzjonijiet ta' strutturar tad-dejta relatata li jippromwovi qsim ta' informazzjoni u riżorsi komputazzjonali iktar aċċessibbli. L-XML version 1.0 huwa wieħed mill-iktar formati li jintużaw komunement illum għall-iskambju ta' informazzjoni strutturata u ħafna speċifikazzjonijiet oħra għall-format tad-dejta huma ukoll mibnija fuq estensjonijiet tal-XML. L-użu mifrux tiegħu għall-komunikazzjoni ta' informazzjoni kemm bħala format bejn il-persuni, kif ukoll bħala format permezz tal-kompjuters jagħmlu element indispensabbli fil-maġġoranza tal-użi tal-Internet. L-akkwirenti se jkunu jridu jagħżlu l-ispeċifikazzjonijiet li jaqblu mar-rekwiżiti li għalihom jeħtieġ li jakkwistaw. Il-penetrazzjoni mifruxa tal-XML fil-ħażna u n-netwerks tad-dejta fid-dinja se tiżgura li dan jsir format ewlenin tal-interoperabbiltà globali tal-ICT fost applikazzjonijiet, servizzi u prodotti għal għexieren ta' snin li ġejjin,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-ICT eliġibbli għar-referenzjar fl-akkwist pubbliku huma stipulati fl-Anness.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta' April 2014.