ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Ve sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, schváleném Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (3) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (4), se stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie v oblasti kultury. Tyto činnosti by měly podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci strategie pro růst a zaměstnanost a kulturu jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(3)
Úmluva Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž je Unie smluvní stranou, si klade za cíl chránit a podporovat kulturní rozmanitost, stimulovat interkulturalitu a zvyšovat povědomí o hodnotě kulturní rozmanitosti na místní, národní i mezinárodní úrovni.
(4)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) byla zavedena akce na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnocení Evropských hlavních měst kultury, jakož i z veřejné konzultace o budoucnosti této akce po roce 2019 vyplynulo, že se postupně stala jednou z nejambicióznějších kulturních iniciativ v Evropě a patří k těm, které evropští občané nejvíce oceňují. Pro období 2020-2033 by tedy měla být zavedena nová akce.
(6)
Kromě původních cílů Evropských hlavních měst kultury, jimiž bylo vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur a podpořit větší vzájemné porozumění mezi evropskými občany, města, která jsou držiteli titulu Evropské hlavní město kultury (dále jen „titul“), díky využití pákového efektu titulu postupně rovněž přidala nový rozměr stimulace obecnějšího rozvoje města v souladu se svými příslušnými strategiemi a prioritami.
(7)
Cíle akce zavedené tímto rozhodnutím by měly být plně v souladu s cíli programu Kreativní Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (6), který je zaměřen na ochranu, rozvoj a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti, podporu evropského kulturního dědictví a posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dosažení těchto cílů by rovněž mělo napomáhat posílení pocitu příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru a podněcovat mezikulturní dialog a vzájemné porozumění.
(8)
Pro dosažení těchto cílů je důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o vytvoření vazeb mezi svými kulturními a kreativními odvětvími na jedné straně a odvětvími, jako je vzdělávání, výzkum, životní prostředí, rozvoj měst nebo kulturní cestovní ruch, na straně druhé. Minulé zkušenosti zejména ukázaly, že Evropská hlavní města kultury mají potenciál podnítit místní rozvoj a kulturní cestovní ruch, jak zdůrazňuje Komise ve sdělení ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v závěrech ze dne 12. října 2010 a Evropský parlament potvrdil v usnesení ze dne 27. září 2011 (7).
(9)
Je rovněž důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o prosazování sociálního začlenění a rovných příležitostí a učinila vše pro to, aby byly všechny složky občanské společnosti v co nejširší možné míře zapojeny do přípravy a realizace kulturního programu se zvláštní pozorností zaměřenou na mladé lidi a marginalizované a znevýhodněné skupiny.
(10)
Z hodnocení a veřejné konzultace rovněž přesvědčivě vyplynulo, že jsou-li Evropská hlavní města kultury pečlivě naplánována, mají řadu potenciálních výhod. V prvé řadě zůstávají kulturní iniciativou, nicméně mohou mít i významné sociální a hospodářské přínosy, zejména pokud jsou začleněny do strategie dlouhodobého rozvoje kultury pro dotčené město.
(11)
Akce „Evropská hlavní města kultury“ je rovněž velkou výzvou. Připravit program kulturních činností na celý rok je náročné a některá města držící titul dokázala potenciálu využít úspěšněji než jiná. Z toho důvodu by tato akce měla být posílena tak, aby pomáhala městům co nejvíce titulu využít.
(12)
Titul by nadále měl být vyhrazen městům, nehledě na jejich velikost, avšak ve snaze oslovit širší veřejnost a zvýšit účinek akce by dotčená města rovněž měla nadále mít možnost zapojit i okolní oblast.
(13)
Základem pro udělení titulu by i nadále měl být zvlášť vytvořený kulturní program, který by měl mít výrazný evropský rozměr. Tento kulturní program by měl být rovněž součástí dlouhodobé strategie s udržitelným dopadem na místní hospodářský, kulturní a společenský rozvoj.
(14)
Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení na základě chronologického seznamu členských států, zajišťované porotou složenou z nezávislých odborníků, je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit přihlášky na základě odborných stanovisek, která obdržela od uvedené poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení titulů mezi všechny členské státy. Obměna odborníků by dále měla probíhat postupně, aby byla zajištěna kontinuita akce Evropská města kultury a předešlo se ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni odborníci byli nahrazeni současně.
(15)
Odborné znalosti jednotlivých členských států by měly zůstat zajištěny tím, že by příslušné členské státy měly mít možnost jmenovat do poroty provádějící výběr a monitorování až dva poradce.
16)
Měla by být jednoznačněji stanovena kritéria pro výběr, aby kandidátským městům poskytovala přesnější vodítko, pokud jde o cíle a požadavky, které musí pro získání titulu splnit. Uvedená kritéria by měla být také snadněji měřitelná, aby se o ně porota mohla při výběru a monitorování měst opírat. V této souvislosti by se měla zvláštní pozornost zaměřit zejména na plány pro následné činnosti, jež kandidátská města připravila jako součást dlouhodobé strategie v oblasti kulturní politiky a jež mohou mít udržitelný kulturní, hospodářský a společenský dopad.
(17)
Kandidátská města by měla případně prozkoumat, zda je možné využít finanční podporu z programů a fondů Unie.
(18)
Přípravná fáze mezi jmenováním města a vlastním rokem titulu má zásadní význam pro úspěch akce „Evropská hlavní města kultury“. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda v tom, že doprovodná opatření zavedená rozhodnutím č. 1622/2006/ES byla pro dotčená města velmi užitečná. Na uvedených opatřeních by se mělo dále pracovat, zejména prostřednictvím častějších setkání za účelem monitorování a návštěv měst ze strany odborníků působících v porotě a prostřednictvím ještě intenzivnější výměny zkušeností mezi městy, jež jsou bývalými, současnými a budoucími držiteli titulu, i kandidátskými městy. Jmenovaná města by mohla rovněž navazovat další vztahy s jinými městy, jež jsou držiteli titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriové zřízená rozhodnutím č. 1622/2006/ES získala velkou symbolickou hodnotu, jež značně přesahuje skutečnou výši ceny udělované Komisí. Ve snaze zajistit, aby jmenovaná města plnila své závazky, by však podmínky pro vyplacení peněžité ceny měly být zpřísněny a vyjasněny.
(20)
Je důležité, aby dotčená města ve všech svých komunikačních materiálech jasně uváděla, že akce zavedená tímto rozhodnutím je akcí Unie.
(21)
Hodnocení bývalých evropských hlavních měst kultury, která provedla Komise na základě údajů shromážděných na místní úrovni, nemohou poskytnout primární údaje o vlivu titulu. Klíčovou úlohu v procesu hodnocení by proto měla hrát sama města.
(22)
V minulosti získané zkušenosti ukázaly, že účast kandidátských zemí může těmto zemím pomoci přiblížit se Unii zdůrazněním společných aspektů evropských kultur. Akce zavedená tímto rozhodnutím by proto měla být po roce 2019 otevřena účasti kandidátských zemí a potenciálních kandidátů.
(23)
V období upraveném tímto rozhodnutím, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům z kandidátských zemí a potenciálních kandidátů umožněno zúčastnit se pouze jedné soutěže o titul. Obdobně z důvodů spravedlnosti vůči členským státům by každá kandidátská země nebo každý potenciální kandidát měli mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
(24)
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES by mělo být zrušeno. Jeho ustanovení by se však měla nadále použít pro všechna města, která již byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování až do roku 2019.
(25)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zajistit a podporovat rozmanitost kultur v Evropě, zdůraznit jimi sdílené společné rysy a podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, zejména z důvodu potřeby společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro výběr a monitorování a důkladné koordinace mezi členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a očekávaných účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení akce
Pro roky 2020 až 2033 se zavádí akce Unie nazvaná „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „akce“).
Článek 2
Cíle
1. Obecné cíle akce jsou tyto:
a)
zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru;
b)
podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
2. Specifické cíle akce jsou tyto:
a)
zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce;
b)
rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní;
c)
posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví;
d)
prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.
Článek 3
Přístup k akci
1. O titul se mohou ucházet města, přičemž mohou zapojit i své okolní oblasti.
2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.
3. Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu.
4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
Města v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
Každá kandidátská země nebo potenciální kandidát se mohou během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.
5. Přistoupí-li země k Unii po 4. květnu 2014, avšak před 1. lednem 2027, má nárok získat titul podle pravidel a postupů platných pro členské státy sedm let po svém přistoupení. Časový rozvrh se odpovídajícím způsobem aktualizuje. Přistoupí-li země k Unii k 1. lednu 2027 nebo později, nemá nárok účastnit se akce jakožto členský stát.
Nicméně v letech, kdy jsou podle časového rozvrhu držiteli titulu již tři města, mají města v zemích uvedených v prvním pododstavci nárok získat titul až v nejbližším volném roce v časovém rozvrhu, a to podle pořadí přistoupení těchto zemí.
Jestliže se některé město ze země uvedené v prvním pododstavci již účastnilo výběrového řízení za kandidátskou zemi či potenciálního kandidáta, nemůže se účastnit žádného následujícího řízení za členské státy. Pokud některé město z takové země již bylo v období let 2020 až 2033 jmenováno držitelem titulu v souladu s odstavcem 4, nemá tato země po svém přistoupení nárok organizovat v tomto období výběrové řízení jako členský stát.
Přistoupí-li k Unii ke stejnému dni více než jedna země a neexistuje-li pro tyto země shoda ohledně pořadí jejich účasti v akci, uspořádá Rada losování.
Článek 4
Přihláška
1. Komise vypracuje společný formulář přihlášky na základě kritérií uvedených v článku 5, který budou používat všechna kandidátská města.
Pokud kandidátské město zapojuje svoji okolní oblast, podává se přihláška jménem tohoto města.
2. Každá přihláška vychází z kulturního programu výrazného evropského rozměru.
Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5.
Článek 5
Kritéria
Kritéria pro posuzování přihlášek (dále jen „kritéria“) se dělí do kategorií „přínos k dlouhodobé strategii“, „evropský rozměr“, „kulturní a umělecký obsah“, „schopnost akci uskutečnit“, „zapojení veřejnosti“ a „řízení“ takto:
1)
v případě kategorie „přínos k dlouhodobé strategii“ se zohledňují tyto faktory:
a)
v době podání přihlášky má kandidátské město kulturní strategii, která zahrnuje akci a obsahuje plány na zachování kulturních činností i po roce platnosti titulu;
b)
plány na posílení kapacity kulturního a kreativního odvětví, včetně rozvoje dlouhodobých vazeb mezi kulturním, hospodářským a sociálním odvětvím v kandidátském městě;
c)
předpokládané dlouhodobé kulturní, sociální a hospodářské dopady titulu na kandidátské město, včetně jeho rozvoje;
d)
plány na monitorování a posuzování dopadu získání titulu na kandidátské město a plány na šíření výsledků hodnocení;
2)
v případě kategorie „evropský rozměr“ se posuzují tyto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností prosazujících kulturní rozmanitost Evropy, mezikulturní dialog a větší vzájemné porozumění mezi občany Evropy;
b)
rozsah a kvalita činností zdůrazňujících společné aspekty evropských kultur, dědictví a historie, jakož i evropskou integraci a aktuální evropská témata;
c)
rozsah a kvalita činností, na nichž se evropští umělci podílejí, spolupráce s aktéry nebo městy v různých zemích, popřípadě i s městy, jež jsou držiteli titulu, a nadnárodní partnerství;
d)
strategie, jak vzbudit zájem široké evropské a mezinárodní veřejnosti;
3)
v případě kategorie „kulturní a umělecký obsah“ se posuzují tyto faktory:
a)
jasná a ucelená umělecká vize a strategie týkající se kulturního programu;
b)
zapojení místních umělců a kulturních organizací do přípravy a realizace kulturního programu;
c)
rozsah a rozmanitost navrhovaných činností a jejich celková umělecká kvalita;
d)
schopnost spojit místní kulturní dědictví a tradiční formy umění s novými, inovativními a experimentálními kulturními projevy;
4)
v případě kategorie „schopnost program uskutečnit“ musí kandidátská města prokázat, že:
a)
přihláška má širokou a silnou politickou podporu a udržitelným způsobem se k ní zavázaly místní, regionální a celostátní orgány;
b)
kandidátské město má nebo bude mít odpovídající a životaschopnou infrastrukturu, aby se mohlo stát držitelem titulu;
5)
v případě kategorie „zapojení veřejnosti“ se posuzují tyto faktory:
a)
zapojení místních obyvatel a občanské společnosti do přípravy a realizace akce;
b)
vytváření nových a udržitelných příležitostí pro širokou škálu občanů, zejména pro mladé lidi, dobrovolníky a marginalizované a znevýhodněné osoby včetně menšin, které těmto občanům umožní účastnit se kulturních činností nebo se do nich zapojit, přičemž zvláštní pozornost je věnována dostupnosti těchto činností pro osoby se zdravotním postižením a starší občany;
c)
celková strategie rozvoje publika, a zejména její propojení se vzděláváním a účastí škol;
6)
v případě kategorie „řízení“ se posuzují tyto faktory:
a)
proveditelnost strategie získávání finančních zdrojů a navrhovaného rozpočtu, a to včetně případného záměru požádat o finanční podporu z programů a fondů Unie, kdy rozpočet zahrnuje přípravnou fázi, rok platnosti titulu, hodnocení a prostředky na následné činnosti a plány pro nepředvídané události;
b)
plánovaná řídící a organizační struktura pro realizaci akce, jež mimo jiné zahrnuje náležitou spolupráci mezi místními orgány a subjektem zajišťujícím organizaci, včetně uměleckého týmu;
c)
postupy jmenování generálního a uměleckého ředitele a jejich oblasti působnosti;
d)
marketingová a komunikační strategie, která je komplexní a zdůrazňuje, že akce je akcí Unie;
e)
skutečnost, že organizační struktura má pro rok platnosti titulu k dispozici zaměstnance s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi pro plánování, řízení a organizaci kulturního programu.
Článek 6
Odborná porota
1. Zřizuje se porota složená z nezávislých odborníků (dále jen „porota“), která provádí výběr a monitorování.
2. Porotu tvoří deset odborníků jmenovaných podle odstavce 3 orgány a institucemi Unie (dále jen „evropští odborníci“).
3. Po uspořádání otevřené výzvy k vyjádření zájmu navrhne Komise užší výběr možných evropských odborníků.
Evropský parlament, Rada a Komise si z užšího výběru zvolí každý tři odborníky a jmenují je v souladu se svými příslušnými postupy.
Výbor regionů si vybere z užšího výběru jednoho odborníka a jmenuje jej v souladu se svými postupy.
Při výběru evropských odborníků usiluje každý z orgánů a institucí Unie o to, aby byla v celkovém složení poroty zajištěna doplňkovost odborností, vyváženost zeměpisného zastoupení a genderová vyváženost.
4. Pro výběr a monitorování města z členského státu je dotyčný členský stát oprávněn jmenovat do poroty navíc k evropským odborníkům až dva odborníky v souladu s vlastními postupy a v konzultaci s Komisí.
5. Všichni odborníci musí být:
a)
občané Unie;
b)
nezávislí a
c)
odborníci s bohatými zkušenostmi a odbornou kvalifikací:
i)
v odvětví kultury,
ii)
v oblasti kulturního rozvoje měst nebo
iii)
v souvislosti s organizací projektu „Evropské hlavní město kultury“ nebo mezinárodní kulturní akce podobného rozměru a rozsahu;
d)
schopni věnovat práci v porotě příslušný počet pracovních dnů v roce.
6. Porota určí svého předsedu.
7. Evropští odborníci jsou jmenováni na dobu tří let.
Bez ohledu na první pododstavec jmenuje Evropský parlament při prvním ustavení poroty odborníky na dobu tří let, Komise na dobu dvou let a Rada a Výbor regionů na dobu jednoho roku.
8. Všichni odborníci ohlásí jakýkoli existující nebo možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu kandidátskému městu. V případě takového ohlášení nebo v případě, že takový střet zájmů vyjde najevo, dotčený odborník odstoupí a příslušný orgán nebo instituce Unie nebo členský stát tohoto odborníka na zbývající část funkčního období v souladu s příslušným postupem nahradí.
Článek 7
Podávání přihlášek v členských státech
1. Každý členský stát odpovídá za organizaci výběrového řízení mezi svými městy v souladu s časovým rozvrhem.
2. Výzvu k podávání přihlášek zveřejní dotčené členské státy alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, zveřejní výzvu co nejdříve po 4. květnu 2014.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek kandidátskými městy v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Dotčené členské státy oznámí přihlášky Komisi.
Článek 8
Předběžný výběr v členských státech
1. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o předběžném výběru s kandidátskými městy nejpozději pět let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
3. Porota zprávu o předběžném výběru předloží dotčeným členským státům a Komisi.
4. Každý dotčený členský stát formálně schválí užší výběr na základě zprávy poroty.
Článek 9
Výběr v členských státech
1. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je dotčeným členským státům, které je pak předají Komisi.
2. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby mohou dotčené členské státy po konzultaci s Komisí uvedenou devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
3. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
4. Porota vypracuje zprávu o výběru přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města v daném členském státě.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota zprávu o výběru předloží dotčenému členskému státu a Komisi.
5. Bez ohledu na odstavec 4 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria.
Článek 10
Předběžný výběr a výběr v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech
1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.
2. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie výzvu k podávání přihlášek alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Předběžný výběr měst provede porota nejméně pět let před rokem platnosti titulu, a to na základě jejich přihlášek. S kandidátskými městy se neorganizují žádné schůze.
Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
Porota předloží zprávu o předběžném výběru Komisi.
4. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je Komisi.
Komise svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby může Komise tuto devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
5. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota předloží zprávu o výběru Komisi.
7. Bez ohledu na odstavec 6 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria
Článek 11
Jmenování
1. Každý dotčený členský stát jmenuje jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě poroty o výběru a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. V případě kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
3. Ke jmenováním podle odstavců 1 a 2 je přiloženo odůvodnění vycházející ze zpráv vypracovaných porotou.
4. Pokud město zahrnuje i okolní oblast, týká se jmenování města.
5. Do dvou měsíců od oznámení jmenování Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam měst jmenovaných evropskými hlavními městy kultury.
Článek 12
Spolupráce mezi jmenovanými městy
Města jmenovaná na tentýž rok usilují o to, aby mezi jejich kulturními programy existovaly vazby, přičemž tuto spolupráci lze zohlednit v rámci monitorování stanoveného v článku 13.
Článek 13
Monitorování
1. Porota monitoruje přípravu jmenovaných měst na rok platnosti titulu a od okamžiku jmenování do začátku roku platnosti titulu jim poskytuje podporu a poradenství.
2. Za tímto účelem Komise svolá tři monitorovací zasedání, jichž se zúčastní porota a jmenovaná města, a to:
a)
tři roky před rokem platnosti titulu;
b)
osmnáct měsíců před rokem platnosti titulu a
c)
dva měsíce před rokem platnosti titulu.
Členský stát nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.
Šest týdnů před každým monitorovacím zasedáním předloží jmenovaná města Komisi zprávu o pokroku.
Během monitorovacích zasedání porota zhodnotí přípravy a poskytne jmenovaným městům rady, které jim pomohou vypracovat vysoce kvalitní kulturní program a účinnou strategii. Porota věnuje zvláštní pozornost doporučením uvedeným ve zprávě o výběru a v předchozích zprávách o monitorování uvedených v odstavci 3.
3. Po každém monitorovacím zasedání vypracuje porota zprávu o monitorování, týkající se stavu příprav a dalších potřebných kroků.
Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státům nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.
4. Kromě monitorovacích zasedání může Komise podle potřeby organizovat návštěvy poroty ve jmenovaných městech.
Článek 14
Cena
1. Komise může jmenovanému městu udělit peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové (dále jen „cena“), s ohledem na zdroje dostupné podle příslušného víceletého finančního rámce.
Právní a finanční aspekty ceny jsou upraveny v rámci příslušných programů Unie podporujících kulturu.
2. Peněžitá cena je vyplacena do konce března roku platnosti titulu za předpokladu, že dotčené jmenované město nadále dodržuje závazky, které učinilo při podání přihlášky, splňuje kritéria a zohledňuje doporučení obsažená ve zprávě o výběru a ve zprávách o monitorování.
Závazky učiněné při podání přihlášky se považují ze strany jmenovaného města za dodržené, pokud mezi podáním přihlášky a rokem platnosti titulu nedošlo k žádné podstatné změně v programu a ve strategii, zejména pokud:
a)
je rozpočet zachován ve výši, při níž je možné zorganizovat vysoce kvalitní kulturní program v souladu s přihláškou a kritérii;
b)
je náležitým způsobem respektována nezávislost uměleckého týmu;
c)
je v konečné verzi kulturního programu dostatečně výrazně zachován evropský rozměr;
d)
z marketingové a komunikační strategie a komunikačních materiálů, jež jmenované město používá, jasně vyplývá, že akce je akcí Unie;
e)
byly přijaty plány pro monitorování a hodnocení dopadů titulu na jmenované město.
Článek 15
Praktická opatření
Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost akce;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a porotou;
c)
s ohledem na cíle stanovené v článku 2 a kritéria stanoví v úzké spolupráci s porotou pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje technickou podporu porotě;
e)
na svých internetových stránkách zveřejňuje veškeré zprávy poroty;
f)
zveřejňuje všechny příslušné informace a přispívá ke zviditelnění akce na evropské a mezinárodní úrovni;
g)
podporuje výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi městy, jež jsou bývalými, současnými i budoucími držiteli titulu, jakož i s kandidátskými městy, a prosazuje další šíření hodnotících zpráv měst a získaných poznatků.
Článek 16
Hodnocení
1. Každé dotčené město odpovídá za hodnocení výsledků svého roku coby evropského hlavního města kultury.
Ve snaze zajistit jednotný přístup k hodnocení vypracuje Komise pro dotčená města společné pokyny a ukazatele, založené na cílech uvedených v článku 2 a kritériích.
Dotčená města vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 31. prosince roku následujícího po roce platnosti titulu.
Komise tyto hodnotící zprávy zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Kromě hodnocení měst zajišťuje Komise pravidelné vypracovávání externího a nezávislého hodnocení výsledků akce.
Externí a nezávislé hodnocení se zaměří na zasazení všech bývalých evropských hlavních měst kultury do evropského kontextu, což budoucím evropským hlavním městům kultury i všem evropským městům umožní srovnávání a poskytne užitečné poučení. Uvedené hodnocení zahrnuje rovněž posouzení akce jako celku, včetně účinnosti procesů používaných při její realizaci, její dopad a možnosti pro její zlepšení.
Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů následující zprávy na základě uvedených hodnocení a spolu s nimi případně i příslušné návrhy:
a)
první průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2024;
b)
druhou průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2029;
c)
zprávu o hodnocení ex post do dne 31. prosince 2034.
Článek 17
Zrušení a přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES se zrušuje. Nadále se však použije pro města, která byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování evropskými hlavními městy kultury pro roky 2013 až 2019.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
DEĊIŻJONI Nru 445/2014/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta' April 2014
li tistabbilixxi azzjoni tal-Unjoni għall-Kapitali Ewropej tal-Kultura għas-snin 2020 sal-2033 u li tħassar id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel inċiż tal-Artikolu 167(5) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjonijiet tal-Kumitat tar-Reġjuni (1),
Filwaqt li jaġixxu f'konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jimmira għal unjoni dejjem eqreb fost il-popli tal-Ewropa u jagħti lill-Unjoni Ewropea l-kompitu, fost l-oħrajn, li tikkontribwixxi għat-tisbiq tal-kulturi tal-Istati Membri, filwaqt li tirrispetta d-diversità nazzjonali u reġjonali tagħhom u fl-istess waqt tagħti prominenza lill-patrimonju kulturali komuni. F'dan ir-rigward, l-Unjoni, fejn meħtieġ, tappoġġa u tissupplimenta l-azzjoni tal-Istati Membri biex jitjiebu l-għarfien u t-tixrid tal-kultura u l-istorja tal-popli Ewropej.
(2)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-10 ta' Mejju 2007 dwar aġenda Ewropea għall-kultura f'dinja li qed tigglobalizza, approvata mill-Kunsill fir-Riżoluzzjoni tiegħu tas-16 ta' Novembru 2007 (3) u mill-Parlament Ewropew fir-Riżoluzzjoni tiegħu tal-10 ta' April 2008 (4), tistabbilixxi l-objettivi għal attivitajiet futuri tal-Unjoni fil-qasam tal-kultura. Dawk l-attivitajiet għandhom jippromwovu d-diversità kulturali u d-djalogu interkulturali, il-kultura bħala katalizzatur għall-kreattività fil-qafas għat-tkabbir u l-impjiegi u l-kultura bħala element vitali fir-relazzjonijiet internazzjonali tal-Unjoni.
(3)
Il-Konvenzjoni tal-Unesco dwar il-Protezzjoni u l-Promozzjoni tad-Diversità tal-Espressjonijiet Kulturali, li daħlet fis-seħħ fit-18 ta' Marzu 2007 u li l-Unjoni tagħmel parti minnha, għandha l-għan li tipproteġi u tippromwovi d-diversità kulturali, trawwem l-interkulturalità u tkabbar l-għarfien dwar il-valur tad-diversità kulturali fil-livelli lokali, nazzjonali u internazzjonali.
(4)
Id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) stabbilixxiet azzjoni għall-avveniment tal-Kapitali Ewropea tal-Kultura għas-snin 2007 sal-2019.
(5)
L-evalwazzjonijiet tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura, kif ukoll il-konsultazzjoni pubblika dwar il-ġejjieni tal-azzjoni wara l-2019, żvelaw li din progressivament saret waħda mill-inizjattivi kulturali l-aktar ambizzjużi fl-Ewropa kif ukoll waħda mill-aktar inizjattivi apprezzati miċ-ċittadini Ewropej. Azzjoni ġdida għandha, għaldaqstant, tiġi stabbilita biex tkopri s-snin 2020-2033.
(6)
Barra mill-objettivi oriġinali tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura, li kienu li tiġi enfasizzata r-rikkezza u d-diversità tal-kulturi Ewropej u l-karatteristiċi li dawk il-kulturi jikkondividu kif ukoll li jiġi promoss għarfien reċiproku akbar bejn iċ-ċittadini Ewropej, il-bliet detenturi tat-titolu ta' Kapitali Ewropea tal-Kultura (“it-titolu”) progressivament żiedu dimensjoni ġdida wkoll billi użaw l-effett ta' lieva tat-titolu biex jistimulaw l-iżvilupp aktar ġenerali tagħhom f'konformità mal-istrateġiji u l-prijoritajiet rispettivi tagħhom.
(7)
L-objettivi tal-azzjoni stabbilita b'din id-Deċiżjoni għandhom ikunu għalkollox konformi mal-objettivi tal-Programm Ewropa Kreattiva stabbiliti bir-Regolament (UE) Nru 1295/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), li għandu l-għan li jissalvagwardja, jiżviluppa u jippromwovi d-diversità kulturali u lingwistika Ewropea, li jippromwovi l-patrimonju kulturali Ewropew u li jsaħħaħ il-kompetittività tas-setturi kulturali u kreattivi Ewropej, b'mod partikolari dak tas-settur awdjoviżiv, bil-għan li jsostni tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Il-kisba ta' dawk l-objettivi għandha tgħin ukoll fit-tisħiħ ta' sens ta' appartenenza f'żona kulturali komuni u biex tistimola djalogu interkulturali u fehim reċiproku.
(8)
Sabiex jinkisbu tali objettivi, hu importanti li l-bliet li jkollhom it-titolu jiżviluppaw rabtiet bejniethom, minn naħa, fis-setturi kulturali u kreattivi tagħhom, u, min-naħa l-oħra, f'setturi bħall-edukazzjoni, ir-riċerka, l-ambjent, l-iżvilupp urban jew it-turiżmu kulturali. B'mod partikolari, l-esperjenza tal-imgħoddi wriet il-potenzjal tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura bħala katalizzatur għall-iżvilupp lokali u t-turiżmu kulturali kif enfasizzat fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta' Ġunju 2010 intitolata “L-Ewropa, l-ewwel destinazzjoni turistika fid-dinja - qafas politiku ġdid għat-turiżmu Ewropew”, li intlaqgħet mill-Kunsill fil-konklużjonijiet tiegħu tat-12 ta' Ottubru 2010 u ġiet approvata mill-Parlament Ewropew fir-Riżoluzzjoni tiegħu tas-27 ta' Settembru 2011 (7).
(9)
Hu importanti wkoll li l-bliet detenturi tat-titolu jfittxu li jippromwovu l-inklużjoni soċjali u l-opportunitajiet indaqs u jagħmlu dak kollu possibbli biex jiżguraw l-akbar involviment possibbli tal-komponenti kollha tas-soċjetà ċivili fit-tħejjija u fl-implimentazzjoni tal-programm kulturali, u għandha tingħata attenzjoni speċjali liż-żgħażagħ, u l-gruppi emarġinati u dawk żvantaġġati.
(10)
L-evalwazzjonijiet u l-konsultazzjoni pubblika wrew ukoll b'mod konvinċenti li l-Kapitali Ewropej tal-Kultura għandhom bosta benefiċċji potenzjali meta jiġu ppjanati bir-reqqa. Jibqgħu l-ewwel u qabel kollox inizjattiva kulturali, iżda jistgħu wkoll iġibu magħhom benefiċċji ekonomiċi u soċjali sinifikanti, b'mod partikolari meta jiġu inkorporati fi strateġija ta' żvilupp fit-tul xprunata mill-kultura għall-belt ikkonċernata.
11.
L-azzjoni tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura kienet ukoll sfida kbira. L-organizzazzjoni ta' programm ta' attivitajiet kulturali tul sena sħiħa hi impenjattiva u xi bliet detenturi tat-titolu kellhom suċċess aktar minn oħrajn fl-isfruttament tal-potenzjal. Għalhekk, dik l-azzjoni għandha tissaħħaħ biex tgħin il-bliet kollha jisfruttaw it-titolu bis-sħiħ.
(12)
It-titolu għandu jibqa' jiġi riservat għal bliet, irrispettivament mid-daqs tagħhom, iżda biex jilħqu pubbliku usa' u jamplifikaw l-impatt, għandu jkun possibbli, bħal qabel, li l-bliet ikkonċernati jinvolvu ż-żona ta' madwarhom.
(13)
L-għoti tat-titolu għandu jibqa' jkun ibbażat fuq programm kulturali maħluq speċifikament, li għandu jkollu dimensjoni Ewropea qawwija. Dak il-programm kulturali għandu jkun parti minn strateġija fit-tul li jkollha impatt sostenibbli fuq l-iżvilupp ekonomiku, kulturali u soċjali lokali.
(14)
Il-proċess ta' għażla f'żewġ stadji bbażat fuq lista kronoloġika tal-Istati Membri u mwettaq minn bord ta' esperti indipendenti wera li huwa ġust u trasparenti. Dan ippermetta li l-bliet itejbu l-applikazzjonijiet tagħhom bejn il-fażi ta' qabel l-għażla u l- fażi tal-għażla abbażi ta' parir espert minn dak il-bord, u żgura distribuzzjoni ġusta tat-titolu fl-Istati Membri kollha. Barra minn hekk, biex tkun salvagwardjata l-kontinwità tal-azzjoni tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura u biex ikun evitat it-telf ta' esperjenza u għarfien, li jistgħu jirriżultaw jekk l-esperti kollha jinbidlu fl-istess ħin, l-esperti għandhom jinbidlu gradwalment.
(15)
L-għarfien espert nazzjonali għandu jibqa' jkun żgurat billi l-Istati Membri jingħataw is-setgħa li jaħtru sa żewġ esperti fuq bord li jwettaq il-proċeduri għall-għażla u l-monitoraġġ.
(16)
Il-kriterji tal-għażla għandhom ikunu aktar espliċiti biex jipprovdu gwida aħjar lill-bliet kandidati fir-rigward tal-objettivi u tar-rekwiżiti li jridu jikkonformaw magħhom sabiex jingħataw it-titolu. Dawk il-kriterji għandhom jitkejlu aktar faċilment biex jgħinu lill-bord fl-għażla u fil-monitoraġġ tal-bliet. F'dan ir-rigward, għandu jkun hemm enfasi partikolari fuq il-pjani tal-bliet kandidati għal attivitajiet dwar il-patrimonju inklużi fi strateġija ta' politika kulturali fit-tul, li jkunu kapaċi jiġġeneraw impatt kulturali, ekonomiku u soċjali sostenibbli.
(17)
Il-bliet kandidati għandhom jesploraw il-possibbliltà, fejn xieraq, li jfittxu li jużaw l-appoġġ finanzjarju mill-programmi u l-fondi tal-Unjoni.
(18)
Il-fażi ta' preparazzjoni bejn in-nomina ta' belt u s-sena tat-titolu hija ta' importanza kruċjali għas-suċċess tal-azzjoni tal-Kapitali Ewropea tal-Kultura. Hemm qbil ġenerali fost il-partijiet interessati li l-miżuri ta' akkumpanjament introdotti bid-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE kienu utli ħafna għall-bliet ikkonċernati. Dawk il-miżuri għandhom jiġu żviluppati aktar, b'mod partikolari permezz ta' laqgħat u żjarat ta' monitoraġġ aktar frekwenti fil-bliet mill-esperti tal-bord, u permezz ta' skambju ta' esperjenza aktar sod bejn il-bliet detenturi tat-titolu tal-imgħoddi, tal-preżent u tal-ġejjieni, kif ukoll il-bliet kandidati. Fil-bliet magħżula jistgħu jiżviluppaw ukoll aktar rabtiet ma' bliet detenturi tat-titolu oħrajn.
(19)
Il-premju Melina Mercouri stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE kiseb valur simboliku qawwi li jmur sew lil hinn mill-ammont effettiv li jingħata mill-Kummissjoni. Madankollu, sabiex jiġi żgurat li l-bliet nominati jissodisfaw l-impenji tagħhom, il-kondizzjonijiet għall-ħlas ta' dak il-premju ta' flus għandhom ikunu aktar rigorużi u espliċiti.
(20)
Huwa importanti li l-bliet ikkonċernati jagħmluha ċara fil-materjal kollu ta' komunikazzjoni tagħhom li l-azzjoni stabbilita b'din id-Deċiżjoni hija azzjoni tal-Unjoni.
(21)
L-evalwazzjonijiet tal-Kummissjoni tal-Kapitali Ewropej tal-Kultura tal-imgħoddi, li huma bbażati fuq data miġbura f'livell lokali, ma setgħux jipprovdu data primarja dwar l-impatt tat-titolu. Għalhekk, il-bliet infushom għandhom ikunu l-atturi ewlenin fil-proċess tal-evalwazzjoni.
(22)
L-esperjenza tal-imgħoddi wriet li l-parteċipazzjoni tal-pajjiżi kandidati tista' tgħin biex tqarribhom aktar lejn l-Unjoni billi jiġu enfasizzati l-aspetti komuni tal-kulturi Ewropej. L-azzjoni stabbilita b'din id-Deċiżjoni għandha għalhekk tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali wara l-2019.
(23)
Madankollu, matul il-perijodu kopert b'din id-Deċiżjoni, jiġifieri mill-2020 sal-2033, għal raġunijiet ta' ekwità mal-bliet fl-Istati Membri, il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali għandhom ikunu jistgħu jipparteċipaw biss f'kompetizzjoni waħda għat-titolu. Barra minn hekk, ukoll għal raġunijiet ta' ekwità mal-Istati Membri, kull pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali għandu jkun jista' jospita t-titolu darba biss matul dak il-perijodu.
(24)
Id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE għandha titħassar. Madankollu, id-dispożizzjonijiet tagħha għandhom ikomplu japplikaw fir-rigward tal-bliet kollha li diġà ġew nominati jew huma fil-proċess li jiġu nominati għas-snin sal-2019.
(25)
Billi l-objettivi ta' din id-Deċiżjoni, jiġifieri li tiġi ssalvagwardjata u promossa d-diversità ta' kulturi fl-Ewropa, biex jiġu enfasizzati l-karatteristiċi komuni li jikkondividu u jiġi promoss il-kontribut tal-kultura għall-iżvilupp fit-tul tal-bliet, ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-ħtieġa, b'mod partikolari, ta' kriterji u proċeduri komuni, ċari u trasparenti għall-għażla u l-monitoraġġ, kif ukoll ta' koordinazzjoni b'saħħitha bejn l-Istati Membri, imma jistgħu pjuttost, minħabba l-firxa u l-effetti mistennija tal-azzjoni, jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-objettivi,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Stabbiliment tal-azzjoni
L-azzjoni tal-Unjoni intitolata “Kapitali Ewropej tal-Kultura” hija b'dan stabbilita għas-snin mill-2020 sal-2033 (“l-azzjoni”).
Artikolu 2
Objettivi
1. L-objettivi ġenerali tal-azzjoni huma:
(a)
li tissalvagwardja u tippromwovi d-diversità tal-kulturi fl-Ewropa u tenfasizza l-karatteristiċi komuni li jikkondividu kif ukoll iżżid is-sens ta' appartenenza taċ-ċittadini f'żona kulturali komuni;
(b)
li trawwem il-kontribut tal-kultura għall-iżvilupp fit-tul tal-bliet f'konformità mal-istrateġiji u l-prijoritajiet rispettivi tagħhom.
2. L-objettivi speċifiċi tal-azzjoni huma:
(a)
li ttejjeb il-medda, id-diversità u d-dimensjoni Ewropea tal-offerta kulturali fil-bliet, inkluż permezz ta' kooperazzjoni transnazzjonali;
(b)
li twessa' l-aċċess għall-kultura u l-parteċipazzjoni fiha;
(c)
li ssaħħaħ il-kapaċità tas-settur kulturali u r-rabtiet tiegħu ma' setturi oħrajn;
(d)
li tgħolli l-profil internazzjonali tal-bliet permezz tal-kultura.
Artikolu 3
Aċċess għall-azzjoni
1. Il-kompetizzjoni għat-titolu għandha tkun miftuħa għall-bliet, li jistgħu jinvolvu ż-żoni ta' madwarhom.
2. L-għadd ta' bliet detenturi tat-titolu f'sena partikolari (“is-sena tat-titolu”) ma għandux ikun aktar minn tlieta.
It-titolu għandu jingħata kull sena għal mhux iktar minn belt waħda f'kull wieħed miż-żewġ Stati Membri li jidhru fil-kalendarju li jinsab fl-Anness (“il-kalendarju”) u, fis-snin rilevanti, għal belt waħda minn pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali jew għal belt waħda minn pajjiż li jaderixxi mal-Unjoni fiċ-ċirkostanzi li jinsabu fil-paragrafu 5.
3. Il-bliet fl-Istati Membri għandhom ikunu intitolati li jżommu t-titolu għal sena waħda f'konformità mal-ordni tal-Istati Membri kif tidher fil-kalendarju.
4. Il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali li jipparteċipaw fil-Programm Ewropa Kreattiva jew fil-programmi sussegwenti tal-Unjoni li jappoġġaw il-kultura fid-data tal-pubblikazzjoni tas-sejħa għall-applikazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 10(2) jistgħu japplikaw għat-titolu għal sena waħda fil-qafas ta' kompetizzjoni miftuħa organizzata kull tielet sena f'konformità mal-kalendarju.
Il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali għandhom ikunu jistgħu jipparteċipaw biss f'kompetizzjoni waħda matul il-perijodu mill-2020 sal-2033.
Kull pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali għandu jkun jista' jospita t-titolu darba biss matul il-perijodu mill-2020 sal-2033.
5. Fejn pajjiż jaderixxi mal-Unjoni wara l-4 ta' Mejju 2014 iżda qabel l-1 ta' Jannar 2027, huwa għandu jkunu intitolat jospita it-titolu seba' snin wara l-adeżjoni tiegħu, skont ir-regoli u l-proċeduri applikabbli għall-Istati Membri. Il-kalendarju għandu jiġi aġġornat skont dan. Fejn pajjiż jaderixxi mal-Unjoni fl-1 ta' Jannar 2027 jew wara din id-data, huwa ma għandux ikun intitolat li jipparteċipa fl-azzjoni bħala Stat Membru.
Madankollu, fi snin fejn diġà hemm tliet bliet detenturi tat-titolu skont il-kalendarju, bliet fil-pajjiżi msemmijin fl-ewwel subparagrafu għandhom ikunu intitolati biss jospitaw it-titolu fis-sena disponibbli li jmiss fil-kalendarju, fl-ordni tal-adeżjoni ta' dawk il-pajjiżi.
Jekk belt minn pajjiż imsemmi fl-ewwel subparagrafu tkun ipparteċipat qabel f'kompetizzjoni għal pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali, hi ma tistax tipparteċipa fl-ebda kompetizzjoni sussegwenti għall-Istati Membri. Meta, matul il-perijodu mill-2020 sal-2033, belt minn tali pajjiż tkun ġiet nominata biex iżżomm it-titolu f'konformità mal-paragrafu 4, dak il-pajjiż ma għandux ikun intitolat, wara l-adeżjoni tiegħu, jorganizza kompetizzjoni bħala Stat Membru matul dak il-perijodu.
Jekk aktar minn pajjiż wieħed jaderixxi mal-Unjoni fl-istess data u jekk ma jkunx hemm qbil dwar l-ordni ta' parteċipazzjoni fl-azzjoni bejn dawk il-pajjiżi, il-Kunsill għandu jorganizza tlugħ bix-xorti.
Artikolu 4
Applikazzjoni
1. Għandha titħejja formola ta' applikazzjoni komuni bbażata fuq il-kriterji stipulati fl-Artikolu 5 mill-Kummissjoni li għandha tintuża mill-bliet kandidati kollha.
Fejn belt kandidata tinvolvi ż-żona ta' madwarha, l-applikazzjoni għandha ssir taħt l-isem ta' dik il-belt.
2. Kull applikazzjoni għandha tkun ibbażata fuq programm kulturali b'dimensjoni Ewropea qawwija.
Il-programm kulturali għandu jkopri s-sena tat-titolu u għandu jinħoloq b'mod speċifiku għat-titolu, f'konformità mal-kriterji stipulati fl-Artikolu 5.
Artikolu 5
Kriterji
Il-kriterji għall-evalwazzjoni tal-applikazzjonijiet (“il-kriterji”) għandhom jinqasmu fil-kategoriji “kontribut għall-istrateġija fit-tul”, “dimensjoni Ewropea”, “kontenut kulturali u artistiku”, “kapaċità ta' rendiment”, “komunikazzjoni” u “ġestjoni” kif ġej:
(1)
fir-rigward tal-kategorija “kontribut għall-istrateġija fit-tul”, għandu jittieħed kont tal-fatturi li ġejjin:
(a)
li strateġija kulturali għall-belt kandidata fil-mument tal-applikazzjoni, li tkopri l-azzjoni u tinkludi pjani għas-sostenn tal-attivitajiet kulturali lil hinn mis-sena tat-titolu tkun fis-seħħ fil-mument tal-applikazzjoni;
(b)
il-pjani għat-tisħiħ tal-kapaċità tas-setturi kulturali u kreattivi, inkluż l-iżvilupp ta' kollegamenti fit-tul bejn is-setturi kulturali, ekonomiċi u soċjali fil-belt kandidata;
(c)
l-impatt kulturali, soċjali u ekonomiku fit-tul previst, inkluż l-iżvilupp urban, li t-titolu jkollu fuq il-belt kandidata;
(d)
il-pjani għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-impatt tat-titolu fuq il-belt kandidata u għat-tixrid tar-riżultati tal-evalwazzjoni;
(2)
fir-rigward tal-kategorija “dimensjoni Ewropea”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
l-ambitu u l-kwalità tal-attivitajiet li jippromwovu d-diversità kulturali tal-Ewropa, djalogu interkulturali u fehim reċiproku akbar bejn iċ-ċittadini Ewropej;
(b)
l-ambitu u l-kwalità tal-attivitajiet li jenfasizzaw l-aspetti komuni tal-kulturi, il-patrimonju u l-istorja Ewropej kif ukoll l-integrazzjoni Ewropea u temi attwali Ewropej;
(c)
l-ambitu u l-kwalità tal-attivitajiet li fihom jipparteċipaw artisti Ewropej, il-kooperazzjoni mal-operaturi jew il-bliet f'pajjiżi differenti, inkluż, fejn xieraq, bliet detenturi tat-titolu u s-sħubiji transnazzjonali;
(d)
l-istrateġija biex jiġi attirat l-interess ta' pubbliku Ewropew u internazzjonali wiesa';
(3)
fir-rigward tal-kategorija “kontenut kulturali u artistiku”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
viżjoni artistika u strateġija ċari u koerenti għall-programm kulturali;
(b)
l-involviment ta' artisti u organizzazzjonijiet kulturali lokali fil-ħolqien u l-implimentazzjoni tal-programm kulturali;
(c)
il-firxa u d-diversità tal-attivitajiet proposti u l-kwalità artistika ġenerali tagħhom;
(d)
il-kapaċità li tgħaqqad il-forom tal-arti tradizzjonali u l-wirt kulturali lokali ma' espressjonijiet kulturali ġodda, innovattivi u sperimentali;
(4)
fir-rigward tal-kategorija “kapaċità ta' rendiment”, il-bliet kandidati għandhom juru li:
(a)
l-applikazzjoni għandha l-appoġġ politiku wiesa' u b'saħħtu u impenn finanzjarju sostenibbli mill-awtoritajiet lokali, reġjonali u nazzjonali;
(b)
il-belt kandidata għandha jew ser ikollha infrastruttura vijabbli u adegwata biex iżżomm it-titolu;
(5)
fir-rigward tal-kategorija “komunikazzjoni”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
l-involviment tal-popolazzjoni lokali u s-soċjetà ċivili fit-tħejjija tal-applikazzjoni u l-implimentazzjoni tal-azzjoni;
(b)
il-ħolqien ta' opportunitajiet ġodda u sostenibbli għal firxa wiesgħa ta' ċittadini biex jattendu jew jipparteċipaw f'attivitajiet kulturali, b'mod partikolari ż-żgħażagħ, il-voluntiera u l-entitajiet emarġinati u żvantaġġati, inklużi l-minoranzi, b'attenzjoni speċjali għal persuni b'diżabbiltà u għall-anzjani fir-rigward tal-aċċessibbiltà ta' dawk l-attivitajiet;
(c)
l-istrateġija ġenerali għall-iżvilupp tal-udjenza, u b'mod partikolari r-rabta mal-edukazzjoni u l-parteċipazzjoni tal-iskejjel;
(6)
fir-rigward tal-kategorija “ġestjoni”, il-fatturi li ġejjin għandhom jiġu vvalutati:
(a)
il-fattibbiltà tal-istrateġija għall-ġbir tal-fondi u tal-baġit propost, li tinkludi, fejn xieraq, il-pjani biex jinstab appoġġ finanzjarju mill-programmi u mill-fondi tal-Unjoni, u tkopri l-fażi tat-tħejjija, is-sena tat-titolu, l-evalwazzjoni u dispożizzjonijiet għal attivitajiet ta' segwitu, u l-ippjanar ta' kontinġenza;
(b)
l-istruttura tal-governanza u ta' rendiment prevista għall-implimentazzjoni tal-azzjoni li tipprovdi, fost l-oħrajn, għal kooperazzjoni adegwata bejn l-awtoritajiet lokali u l-istruttura ta' rendiment, inkluż it-tim artistiku;
(c)
il-proċeduri għall-ħatra tad-diretturi ġenerali u artistiċi u l-oqsma ta' azzjoni tagħhom;
(d)
li l-istrateġija ta' kummerċjalizzazzjoni u ta' komunikazzjoni hija komprensiva u tenfasizza li l-azzjoni hija azzjoni tal-Unjoni;
(e)
li l-istruttura ta' rendiment għandha l-persunal b'ħiliet u esperjenza xierqa għall-ippjanar, il-ġestjoni u t-twettiq tal-programm kulturali għas-sena tat-titolu.
Artikolu 6
Bord ta' esperti
1. Bord ta' esperti indipendenti (“il-bord”) għandu jiġi stabbilit biex iwettaq il-proċeduri tal-għażla u l-monitoraġġ.
2. Il-bord għandu jikkonsisti minn 10 esperti maħtura mill-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Unjoni (“l-esperti Ewropej”) f'konformità mal-paragrafu 3.
3. Wara li torganizza sejħa għall-wiri ta' interess, il-Kummissjoni għandha tipproponi grupp ta' esperti Ewropej potenzjali.
Il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għandhom jagħżlu tliet esperti kull wieħed minn dak il-grupp u jaħtruhom f'konformità mal-proċeduri rispettivi tagħhom.
Il-Kumitat tar-Reġjuni għandu jagħżel espert mill-grupp u jaħtar lil dak l-espert f'konformità mal-proċeduri tiegħu.
Fl-għażla tal-esperti Ewropej, kull waħda minn dawk l-istituzzjonijiet u l-korpi tal-Unjoni għandhom ifittxu li jiżguraw il-komplementarjetà tal-kompetenzi, distribuzzjoni ġeografika bbilanċjata u bilanċ bejn is-sessi fil-kompożizzjoni ġenerali tal-bord.
4. Barra mill-esperti Ewropej, għall-għażla u l-monitoraġġ ta' belt minn Stat Membru, l-Istat Membru kkonċernat għandu jkun intitolat jaħtar sa żewġ esperti fuq il-bord f'konformità mal-proċeduri tiegħu stess u f'konsultazzjoni mal-Kummissjoni.
5. L-esperti kollha għandhom:
(a)
ikunu ċittadini tal-Unjoni;
(b)
ikunu indipendenti;
(c)
ikollhom esperjenza u għarfien espert sostanzjali:
(i)
fis-settur kulturali;
(ii)
fl-iżvilupp kulturali tal-bliet; jew
(iii)
fl-organizzazzjoni ta' avveniment tal-Kapitali Ewropea tal-Kultura jew f'avveniment kulturali internazzjonali ta' ambitu u skala simili;
(d)
ikunu f'pożizzjoni li jiddedikaw numru xieraq ta' ġranet tax-xogħol fis-sena lill-bord.
6. Il-bord għandu jinnomina l-president tiegħu.
7. L-esperti Ewropej għandhom jinħatru għal perijodu ta' tliet snin.
Minkejja l-ewwel subparagrafu, fir-rigward tal-ewwel darba li jitwaqqaf il-bord, il-Parlament Ewropew għandu jaħtar l-esperti tiegħu għal tliet snin, il-Kummissjoni għal sentejn u l-Kunsill u l-Kumitat tar-Reġjuni għal sena.
8. L-esperti kollha għandhom jiddikjaraw kwalunkwe konflitt ta' interess attwali jew potenzjali fir-rigward ta' belt kandidata speċifika. Fil-każ ta' dikjarazzjoni bħal din, jew jekk jirriżulta tali kunflitt ta' interess, l-espert ikkonċernat għandu jirriżenja u l-istituzzjoni jew il-korp rilevanti tal-Unjoni jew Stat Membru għandu jissostitwixxi lil dak l-espert għall-bqija tal-mandat, f'konformità mal-proċedura rilevanti.
Artikolu 7
Preżentazzjoni ta' applikazzjonijiet fl-Istati Membri
1. Kull Stat Membru għandu jkun responsabbli għall-organizzazzjoni tal-kompetizzjoni bejn il-bliet tiegħu f'konformità mal-kalendarju.
2. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jippubblikaw sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-anqas sitt snin qabel is-sena tat-titolu.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri li huma intitolati jinnominaw belt biex iżżomm it-titolu fl-2020 għandhom jippubblikaw sejħa bħal din malajr kemm jista' jkun wara l-4 ta' Mejju 2014.
Kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandu jkun fiha l-formola ta' applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 4(1).
L-iskadenza għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-bliet kandidati għal kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandha tkun skedata mhux qabel 10 xhur minn meta tiġi ppubblikata.
3. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnotifikaw l-applikazzjonijiet lill-Kummissjoni.
Artikolu 8
Preselezzjoni fl-Istati Membri
1. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jlaqqa' l-bord għal laqgħa ta' preselezzjoni mal-bliet kandidati mhux aktar tard minn ħames snin qabel is-sena tat-titolu.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri intitolati li jinnominaw il-bliet biex iżommu t-titolu għas-sena 2020 jistgħu jestendu dik l-iskadenza għal mhux aktar minn sena.
2. Il-bord, wara li jivvaluta l-applikazzjonijiet f'konformità mal-kriterji, għandu jaqbel dwar lista mqassra ta' bliet kandidati u għandu joħroġ rapport tal-preselezzjoni dwar l-applikazzjonijiet kollha, filwaqt li jagħti, fost l-oħrajn, rakkomandazzjonijiet lill-bliet kandidati tal-lista mqassra.
3. Il-bord għandu jippreżenta rapport ta' preselezzjoni lill-Istati Membri kkonċernati u lill-Kummissjoni.
4. Kull wieħed mill-Istati Membri kkonċernati għandu japprova formalment il-lista mqassra bbażata fuq ir-rapporti tal-bord.
Artikolu 9
Għażla fl-Istati Membri
1. Il-bliet kandidati fil-lista mqassra għandhom ilestu u jirrevedu l-applikazzjonijiet tagħhom bil-ħsieb li jikkonformaw mal-kriterji kif ukoll jieħdu kont tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapport tal-preselezzjoni, u għandhom jippreżentawhom lill-Istat Membru kkonċernat, li mbagħad għandu jittrasmettihom lill-Kummissjoni.
2. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jlaqqa' l-bord għal laqgħa tal-għażla mal-bliet kandidati fil-lista mqassra mhux aktar tard minn disa' xhur wara l-laqgħa ta' preselezzjoni.
Fejn meħtieġ, l-Istat Membru kkonċernat, f'konsultazzjoni mal-Kummissjoni, jista' jestendi dik l-iskadenza ta' disa' xhur għal perijodu raġonevoli.
3. Il-bord għandu jivvaluta l-applikazzjonijiet lesti u riveduti.
4. Il-bord għandu joħroġ rapport tal-għażla dwar l-applikazzjonijiet tal-bliet kandidati fil-lista mqassra b'rakkomandazzjoni għan-nomina ta' massimu ta' belt waħda fl-Istat Membru kkonċernat.
Ir-rapport tal-għażla għandu jkollu wkoll rakkomandazzjonijiet lill-belt ikkonċernata dwar il-progress li jrid isir sas-sena tat-titolu.
Il-bord għandu jippreżenta rapport ta' preselezzjoni lill-Istat Membru kkonċernat u lill-Kummissjoni.
5. Minkejja l-paragrafu 4, jekk ebda belt kandidata ma tissodisfa l-kriterji kollha, il-bord jista' jirrakkomanda li t-titolu ma jingħatax għas-sena inkwistjoni.
Artikolu 10
Preselezzjoni u għażla fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali
1. Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għall-organizzazzjoni tal-kompetizzjoni bejn il-bliet fil-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali.
2. Il-Kummissjoni għandha tippubblika f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet mill-anqas sitt snin qabel is-sena tat-titolu.
Kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandu jkun fiha l-formola ta' applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 4(1).
L-iskadenza għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet taħt kull sejħa għall-preżentazzjoni tal-applikazzjonijiet għandha tkun skedata mhux qabel 10 xhur mill-pubblikazzjoni.
3. Il-preselezzjoni tal-bliet għandha titwettaq mill-bord mill-anqas ħames snin qabel is-sena tat-titolu, abbażi tal-applikazzjonijiet rispettivi tagħhom. Ma għandhiex tiġi organizzata laqgħa mal-bliet kandidati.
Il-bord, wara li jivvaluta l-applikazzjonijiet f'konformità mal-kriterji, għandu jaqbel dwar lista mqassra ta' bliet kandidati u għandu joħroġ rapport tal-preselezzjoni dwar l-applikazzjonijiet kollha, filwaqt li jagħti, fost l-oħrajn, rakkomandazzjonijiet lill-bliet kandidati tal-lista mqassra.
Il-bord għandu jippreżenta r-rapport ta' preselezzjoni lill-Kummissjoni.
4. Il-bliet kandidati fil-lista mqassra għandhom ilestu u jirrevedu l-applikazzjonijiet tagħhom bil-ħsieb li jikkonformaw mal-kriterji kif ukoll jieħdu kont tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapport tal-preselezzjoni, u jippreżentawhom lill-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni għandha tlaqqa' l-bord għal laqgħa tal-għażla mal-bliet kandidati fil-lista mqassra mhux aktar tard minn disa' xhur wara l-laqgħa ta' preselezzjoni.
Fejn meħtieġ, il-Kummissjoni tista' testendi dik l-iskadenza ta' disa' xhur għal perijodu raġonevoli.
5. Il-bord għandu jivvaluta l-applikazzjonijiet lesti u riveduti.
6. Il-bord għandu joħroġ rapport tal-għażla dwar l-applikazzjonijiet tal-bliet kandidati fil-lista mqassra flimkien ma' rakkomandazzjoni għan-nomina ta' massimu ta' belt waħda f'pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali wieħed.
Ir-rapport tal-għażla għandu jkollu wkoll rakkomandazzjonijiet lill-belt ikkonċernata dwar il-progress li jrid isir sas-sena tat-titolu.
Il-bord għandu jippreżenta r-rapport tal-għażla lill-Kummissjoni.
7. Minkejja l-paragrafu 6, jekk ebda belt kandidata ma tissodisfa l-kriterji kollha, il-bord jista' jirrakkomanda li t-titolu ma jingħatax għas-sena inkwistjoni.
Artikolu 11
Nomina
1. Kull Stat Membru kkonċernat għandu jinnomina belt waħda biex iżżomm it-titolu, abbażi tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapport tal-għażla tal-bord, u għandu jinnotifika, sa mhux aktar tard minn erba' snin qabel is-sena tat-titolu, lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Kumitat tar-Reġjuni b'dik in-nomina.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, l-Istati Membri intitolati li jinnominaw il-bliet biex iżommu t-titolu għas-sena 2020 jistgħu jestendu dik l-iskadenza għal massimu ta' sena.
2. Fil-każ ta' pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali, il-Kummissjoni għandha tinnomina belt waħda biex iżżomm it-titolu fis-snin rilevanti, abbażi tar-rakkomandazzjonijiet li jkun fih ir-rapport tal-għażla tal-bord, u għandha tinnotifika, mhux aktar tard minn erba' snin qabel is-sena tat-titolu, lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni b'dik in-nomina.
3. In-nomini msemmija fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu akkumpanjati minn ġustifikazzjoni abbażi tar-rapporti tal-bord.
4. Fejn belt tinvolvi ż-żona ta' madwarha, in-nomina għandha tapplika għall-belt.
5. Fi żmien xahrejn tan-notifika tan-nomini, il-Kummissjoni għandha tippubblika l-lista tal-bliet nominati bħala Kapitali Ewropej tal-Kultura f'serje C ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 12
Kooperazzjoni bejn bliet nominati
Il-bliet nominati għall-istess sena għandhom ifittxu li jiżviluppaw rabtiet bejn il-programmi kulturali tagħhom u tali kooperazzjoni tista' tiġi kkunsidrata fil-qafas tal-proċedura ta' monitoraġġ stipulata fl-Artikolu 13.
Artikolu 13
Monitoraġġ
1. Il-bord għandu jwettaq monitoraġġ tat-tħejjija tal-bliet nominati għas-sena tat-titolu u jipprovdilhom appoġġ u gwida minn meta jiġu nominati sal-bidu tas-sena tat-titolu.
2. Għal dak il-fini, il-Kummissjoni għandha torganizza tliet laqgħat ta' monitoraġġ li għandhom jattendu għalihom il-bord u l-bliet nominati, kif ġej:
(a)
tliet snin qabel is-sena tat-titolu;
(b)
18-il xahar qabel is-sena tat-titolu;
(c)
xahrejn qabel is-sena tat-titolu.
L-Istat Membru jew il-pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali kkonċernat jista' jinnomina osservatur biex jattendi dawk il-laqgħat.
Il-bliet nominati għandhom jippreżentaw rapporti dwar il-progress lill-Kummissjoni sitt ġimgħat qabel kull laqgħa ta' monitoraġġ.
Matul il-laqgħat ta' monitoraġġ, il-bord għandu jagħmel rendikont tat-tħejjijiet u jagħti parir bil-ħsieb li jgħin lill-bliet nominati jiżviluppaw programm kulturali ta' kwalità għolja u strateġija effettiva. Il-bord għandu jagħti attenzjoni speċjali lir-rakkomandazzjonijiet stabbiliti fir-rapport dwar l-għażla u fi kwalunkwe wieħed mir-rapporti ta' monitoraġġ preċedenti msemmija fil-paragrafu 3.
3. Wara kull laqgħa ta' monitoraġġ, il-bord għandu joħroġ rapport ta' monitoraġġ dwar l-istat tat-tħejjijiet u dwar kwalunkwe pass li għandu jittieħed.
Il-bord għandu jibgħat ir-rapporti ta' monitoraġġ lill-Kummissjoni, kif ukoll lill-bliet nominati u lill-Istat Membru jew pajjiż kandidat jew kandidat potenzjali kkonċernat.
4. Barra mil-laqgħat ta' monitoraġġ, il-Kummissjoni tista' torganizza żjarat mill-membri tal-bord fil-bliet nominati kull meta jkun meħtieġ.
Artikolu 14
Premju
1. Il-Kummissjoni tista' tagħti premju fi flus f'ġieħ Melina Mercouri (“il-premju”) lil belt nominata soġġett għall-finanzjament disponibbli fil-qafas finanzjarju pluriennali rilevanti.
L-aspetti legali u finanzjarji tal-premju għandhom jiġu ttrattati fil-qafas tal-programmi rispettivi tal-Unjoni ta' appoġġ għall-kultura.
2. Il-premju ta' flus għandu jitħallas sal-aħħar ta' Marzu tas-sena tat-titolu, sakemm il-belt nominata kkonċernata tibqa' tonora l-impenji li tkun għamlet fl-istadju tal-applikazzjoni, tikkonforma mal-kriterji u tieħu kont tar-rakkomandazzjonijiet fir-rapporti tal-għażla u ta' monitoraġġ.
L-impenji magħmula fl-istadju tal-applikazzjoni għandhom jitqiesu li jkunu ġew onorati mill-belt nominata meta ma tkun saret ebda bidla sostanzjali għall-programm u l-istrateġija bejn l-istadju tal-applikazzjoni u s-sena tat-titolu, b'mod partikolari fejn:
(a)
il-baġit inżamm f'livell li jippermetti t-twettiq ta' programm kulturali ta' kwalità għolja konformi mal-applikazzjoni u l-kriterji;
(b)
l-indipendenza tat-tim artistiku ġiet rispettata b'mod xieraq;
(c)
id-dimensjoni Ewropea baqgħet qawwija biżżejjed fil-verżjoni finali tal-programm kulturali;
(d)
l-istrateġija ta' kummerċjalizzazzjoni u komunikazzjoni u l-materjal ta' komunikazzjoni użat mill-belt nominata jirriflettu biċ-ċar il-fatt li l-azzjoni hija azzjoni tal-Unjoni;
(e)
il-pjani għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-impatt tat-titolu fuq il-belt nominata jkunu fis-seħħ.
Artikolu 15
Arranġamenti prattiċi
Il-Kummissjoni għandha b'mod partikolari:
(a)
tiżgura l-koerenza ġenerali tal-azzjoni;
(b)
tiżgura l-koordinazzjoni bejn l-Istati Membri u l-bord;
(c)
fid-dawl tal-objettivi msemmijin fl-Artikolu 2 u tal-kriterji, tistabbilixxi linji gwida biex jassistu fl-għażla u l-proċeduri ta' monitoraġġ f'kooperazzjoni mill-qrib mal-bord;
(d)
tipprovdi appoġġ tekniku lill-bord;
(e)
tippubblika, fuq is-sit tal-Internet tagħha, ir-rapporti kollha tal-bord;
(f)
tirrendi ppubblika l-informazzjoni rilevanti kollha u tikkontribwixxi għall-viżibbiltà tal-azzjoni fil-livelli Ewropej u internazzjonali;
(g)
trawwem l-iskambju tal-esperjenza u l-prattiki tajba bejn bliet detenturi tat-titolu tal-imgħoddi, tal-preżent u tal-ġejjieni, kif ukoll il-bliet kandidati, u tippromwovi disseminazzjoni aktar mifruxa tar-rapporti ta' evalwazzjoni tal-bliet u l-lezzjonijiet meħuda.
Artikolu 16
Evalwazzjoni
1. Kull belt ikkonċernata għandha tkun responsabbli għall-evalwazzjoni tar-riżultati fis-sena tagħha bħala Kapitali Ewropea tal-Kultura.
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi linji gwida u indikaturi komuni għall-bliet ikkonċernati abbażi tal-objettivi msemmija fl-Artikolu 2 u tal-kriterji sabiex tiżgura approċċ koerenti fil-proċedura ta' evalwazzjoni.
Il-bliet ikkonċernati għandhom iħejju r-rapporti ta' evalwazzjoni tagħhom u jippreżentawhom lill-Kummissjoni sal-31 ta' Diċembru tas-sena wara s-sena tat-titolu.
Il-Kummissjoni għandha tippubblika r-rapporti ta' evalwazzjoni fuq is-sit elettroniku tagħha.
2. Minbarra l-evalwazzjonijiet tal-bliet, il-Kummissjoni għandha tiżgura li evalwazzjonijiet esterni u indipendenti tar-riżultati tal-azzjoni jsiru fuq bażi regolari.
L-evalwazzjonijiet esterni u indipendenti għandhom jiffokaw biex iqiegħdu l-Kapitali Ewropej tal-Kultura kollha tal-imgħoddi f'kuntest Ewropew, b'mod li jistgħu jsiru paraguni u jittieħdu tagħlimiet għall-Kapitali Ewropej tal-Kultura tal-ġejjieni, kif ukoll għall-bliet Ewropej kollha. Dawk l-evalwazzjonijiet għandhom jinkludu evalwazzjoni tal-azzjoni bħala entità sħiħa, inklużi l-effiċjenza tal-proċessi involuti fit-tmexxija tal-azzjoni, l-impatt tagħha u l-modi kif tista' tittejjeb.
Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-rapporti li ġejjin lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni abbażi ta' dawk l-evalwazzjonijiet, akkumpanjati, fejn xieraq, minn proposti rilevanti:
(a)
rapport interim inizjali sal-31 ta' Diċembru 2024;
(b)
it-tieni rapport interim sal-31 ta' Diċembru 2029;
(c)
rapport ex post sal-31 ta' Diċembru 2034.
Artikolu 17
Tħassir u dispożizzjonijiet transizzjonali
Id-Deċiżjoni Nru 1622/2006/KE hija b'dan imħassra. Hija għandha madankollu tkompli tapplika fil-każ ta' bliet li ġew nominati jew huma fil-proċess li jiġu nominati bħala Kapitali Ewropej tal-Kultura għas-snin mill-2013 sal-2019.
Artikolu 18
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta' April 2014.