NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1075/2013
ze dne 18. října 2013
o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí
(přepracované znění)
(ECB/2013/40)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jelikož nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) (2) je třeba podstatně změnit, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí (dále jen „účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 dále vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek zcela nebo zčásti zprostila statistické zpravodajské povinnosti.
(3)
Účelem údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.
(4)
Vzhledem k tomu, že mezi sekuritizační činností účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí existují úzké vazby, je zapotřebí, aby vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí bylo konzistentní, vzájemně se doplňující a ucelené. Statistické informace poskytované podle tohoto nařízení je proto třeba posuzovat společně s údaji o sekuritizovaných úvěrech, požadovanými od měnových finančních institucí podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (4).
(5)
Ucelený přístup k vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí a výjimky upravené v tomto nařízení mají za cíl omezit na minimum zatížení zpravodajských jednotek a zamezit tomu, aby se vykazování statistických informací účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci a měnovými finančními institucemi překrývalo.
(6)
Národní centrální banky by měly být oprávněny zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci statistické zpravodajské povinnosti, která by v porovnání s jejím přínosem pro statistiku vyžadovala nepřiměřeně vysoké náklady.
(7)
Přestože nařízení, jež ECB přijímá podle článku 34.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB platí pro členské státy eurozóny i pro členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ podnik, který je zřízen na základě vnitrostátního práva nebo práva Unie podle jedné z těchto úprav:
i)
smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,
ii)
svěřenského práva,
iii)
práva obchodních společností jako akciová společnost,
iv)
jiného podobného mechanismu
a jehož hlavní činnost splňuje obě tato kritéria:
a)
zamýšlí provádět či provádí jednu či více sekuritizačních transakcí a jeho struktura je navržena tak, aby zajistila oddělení platebních závazků tohoto podniku od platebních závazků původce nebo pojišťovny či zajišťovny, a
b)
vydává či zamýšlí vydávat dluhové cenné papíry, jiné dluhové nástroje, podílové listy sekuritizačního fondu nebo finanční deriváty (dále jen „nástroje financování“) nebo z právního či ekonomického hlediska vlastní či může vlastnit aktiva, kterými je kryta emise nástrojů financování, jež jsou nabídnuty k prodeji veřejnosti nebo prodány na základě soukromých nabídek.
Do definice se nezahrnují:
a)
měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
b)
investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (5);
c)
pojišťovny nebo zajišťovny ve smyslu článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (6);
d)
správci alternativních investičních fondů, kteří spravují nebo nabízejí alternativní investiční fondy ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a na které se vztahuje směrnice 2011/61/EU podle jejího článku 2 (7).
2.
„sekuritizací“ transakce nebo systém transakcí, jímž subjekt, který je oddělen od původce nebo pojišťovny či zajišťovny a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, vydává nástroje financování investorům, a
a)
dochází k převodu aktiva či souboru aktiv či jeho části na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, a to buď převodem právního titulu k takovému aktivu nebo podílu na prospěchu z tohoto aktiva ze strany původce, nebo přistoupením k pohledávce, nebo
b)
úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv či jeho částí je za pomoci úvěrových derivátů, záruk či jiného podobného mechanismu přeneseno na investory do nástrojů financování vydaných subjektem, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, nebo
c)
pojišťovací rizika jsou z pojišťovny nebo zajišťovny přenesena na samostatný subjekt, který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, přičemž tento subjekt financuje svou expozici vůči těmto rizikům prostřednictvím vydání nástrojů financování a práva investorů na splacení těchto nástrojů financování jsou podřízena povinnostem subjektu v oblasti zajištění;
Vydané nástroje financování nepředstavují platební závazky původce ani pojišťovny či zajišťovny;
3.
„původcem“ subjekt, který převádí aktivum či soubor aktiv nebo úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv do sekuritizační struktury;
4.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a další existence této osoby;
6.
„příslušnou národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daná účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem;
7.
„zahájením činnosti“ jakákoli činnost včetně všech přípravných opatření související se sekuritizací, nejedná-li se o pouhé založení subjektu, u něhož se očekává, že sekuritizační činnost nezačne vykonávat v následujících šesti měsících. Veškerá činnost, kterou účelová finanční společnost pro sekuritizaci vykoná poté, co bylo možné sekuritizační činnost předvídat, se považuje za zahájení činnosti.
Článek 2
Soubor zpravodajských jednotek
1. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty členského státu eurozóny, tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek. Na referenční soubor zpravodajských jednotek se vztahuje povinnost stanovená v čl. 3 odst. 2.
2. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z referenčního souboru zpravodajských jednotek s výjimkou účelových finančních společností pro sekuritizaci, které byly zcela zproštěny statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. c). Na skutečný soubor zpravodajských jednotek se vztahuje statistická zpravodajská povinnost stanovená v článku 4, pokud se neuplatňují výjimky stanovené v článku 5. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou povinny vykazovat své roční účetní závěrky podle čl. 5 odst. 3 nebo na které se vztahuje ad hoc zpravodajská povinnost podle čl. 5 odst. 5, tvoří rovněž součást skutečného souboru zpravodajských jednotek.
3. V případě, že účelová finanční společnost pro sekuritizaci nemá podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, považují se za zpravodajské jednotky podle tohoto nařízení osoby, které jsou danou účelovou finanční společnost pro sekuritizaci oprávněny zastupovat, nebo, v případě, že zastoupení není formálně založeno, osoby, které podle platného vnitrostátního práva odpovídají za jednání účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.
Článek 3
Seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede pro statistické účely seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci, které tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek podle tohoto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci národním centrálním bankám předávají údaje, které národní centrální banky vyžadují podle obecných zásad ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (8). Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
2. Účelová finanční společnost pro sekuritizaci informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci do jednoho týdne poté, co zahájila činnost, bez ohledu na to, zda předpokládá, že se na ni bude vztahovat jakákoli statistická zpravodajská povinnost podle tohoto nařízení.
3. Je-li však nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 1 nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila svou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud byl splněn požadavek uvedený v odstavci 2 a daná zpravodajská jednotka se v dobré víře spoléhala na nesprávný seznam.
Článek 4
Čtvrtletní statistická zpravodajská povinnost a pravidla vykazování
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek poskytuje příslušné národní centrální bance podle přílohy I a II čtvrtletně údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech a snížení hodnoty, pokud jde o aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci.
2. Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace o cenných papírech vydaných a držených účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, které jsou nezbytné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti podle odstavce 1, podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit podle minimálních statistických standardů ve smyslu přílohy III. Aniž by byly dotčeny lhůty uvedené v článku 6, mohou národní centrální banky požadovat, aby jim byly údaje o finančních transakcích s dluhovými cennými papíry drženými účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, členěné podle jednotlivých cenných papírů, poskytovány v souladu s jedním z postupů uvedených v oddílu 2 v části 1 přílohy I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24) (9).
3. Aniž by byla dotčena pravidla vykazování vymezená v příloze II, vykazují se všechna aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci podle tohoto nařízení v souladu s pravidly vykazování vymezenými v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (10). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nepatří do rozsahu vnitrostátní právní úpravy, jíž se provádí směrnice 86/635/EHS, platí účetní pravidla obsažená v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (11). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se nevztahuje vnitrostátní právní úprava, jíž se provádí některá z těchto směrnic, platí jakékoli jiné příslušné vnitrostátní či mezinárodní účetní standardy či postupy.
4. Vyžaduje-li odstavec 3 vykazování nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazování těchto nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, pokud by náklady vynaložené ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci byly nepřiměřeně vysoké. V takovém případě použije účelová finanční společnost pro sekuritizaci ocenění užívané ve zprávách pro investory.
5. Pokud se s ohledem na vnitrostátní tržní praxi dostupné údaje vztahují k určitému dni v rámci čtvrtletí, mohou národní centrální banky zpravodajským jednotkám dovolit, aby namísto toho vykazovaly tyto čtvrtletní údaje, pokud jsou údaje srovnatelné a pokud jsou zohledněny důležité transakce, k nimž došlo mezi tímto dnem a koncem čtvrtletí.
6. Po dohodě s příslušnou národní centrální bankou mohou zpravodajské jednotky namísto údajů o finančních transakcích uvedených v odstavci 1 poskytovat přecenění nebo jiné změny objemu, jež národní centrální bance umožní odvodit finanční transakce.
7. Zpravodajská jednotka může po dohodě s příslušnou národní centrální bankou namísto údajů o odpisech/snížení hodnoty uvedených v odstavci 1 poskytovat jiné informace, které národní centrální bance umožní odvodit požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty.
Článek 5
Výjimky
1. Národní centrální banky mohou udělit výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti stanovené v článku 4 takto.
a)
Národní centrální banky mohou účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci udělit výjimky z povinnosti vykazovat údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny jako původci a členěných podle splatnosti, sektoru a rezidentské příslušnosti dlužníků, pokud měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizované úvěry ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Vykazování těchto údajů upravuje nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).
b)
S výjimkou povinnosti čtvrtletně vykazovat údaje o zůstatcích celkových aktiv ke konci čtvrtletí mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci všech statistických zpravodajských povinností uvedených v příloze I, jestliže účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které přispívají do čtvrtletních agregovaných aktiv, představují alespoň 95 % celkových aktiv účelových finančních společností pro sekuritizaci z hlediska zůstatků v každém členském státě eurozóny. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku s účinností od počátku každého kalendářního roku.
c)
V rozsahu, ve kterém lze údaje uvedené v článku 4 odvodit podle minimálních statistických standardů uvedených v příloze III z jiných statistických, veřejných nebo dohledových datových zdrojů, a aniž by byly dotčeny body a) a b), mohou národní centrální banky po konzultaci s ECB rozhodnout, že zpravodajské jednotky zcela či zčásti zprostí statistické zpravodajské povinnosti uvedené v příloze I.
2. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se mohou s předchozím souhlasem příslušné národní centrální banky rozhodnout, že výjimek uvedených v odstavci 1 nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4.
3. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které využívají výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), předávají své roční účetní závěrky, nejsou-li tyto informace dostupné z veřejných zdrojů, příslušné národní centrální bance do šesti měsíců po skončení referenčního období nebo co nejdříve poté, a to v souladu s vnitrostátní právní praxí uplatňovanou tam, kde je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. Příslušná národní centrální banka vyrozumí ty účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se tato zpravodajská povinnost vztahuje.
4. Příslušná národní centrální banka zruší výjimku uvedenou v odst. 1 písm. c), jestliže příslušná národní centrální banka neměla nezávisle na zavinění dotčené účelové finanční společnosti pro sekuritizaci po tři za sebou jdoucí vykazovaná období včas k dispozici údaje splňující statistické standardy srovnatelné s těmi, které jsou stanoveny v tomto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci začnou vykazovat údaje podle článku 4 nejpozději do tří měsíců poté, co příslušná národní centrální banka vyrozuměla zpravodajské jednotky o tom, že výjimka byla zrušena.
5. Aniž by byl dotčen odstavec 3 a s cílem vyhovět požadavkům tohoto nařízení mohou národní centrální banky uložit účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci, jimž byly uděleny výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), statistickou zpravodajskou povinnost ad hoc. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazují informace požadované ad hoc do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy si je příslušná národní centrální banka vyžádala.
Článek 6
Lhůty
Národní centrální banky předají ECB údaje o agregovaných čtvrtletních aktivech a pasivech zachycující pozice rezidentských účelových finančních společností pro sekuritizaci do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky stanoví lhůty pro doručení údajů ze strany zpravodajských jednotek.
Článek 7
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a aby umožňovaly přesnou kontrolu dodržování pojmů a minimálních standardů pro přenos, přesnost a opravy, jež stanoví příloha III.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat tato práva sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze III.
Článek 9
První vykazování
1. Poprvé se vykazují čtvrtletní údaje za čtvrté čtvrtletí 2014.
2. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost po 31. prosinci 2014, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně, a to zpětně až k okamžiku zahájení sekuritizační činnosti.
3. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost před přijetím eura ve svém členském státě, k němuž dojde po 31. prosinci 2014, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně od referenčního období, v němž členský stát přijme euro. Za referenční období, v němž členský stát přijme euro, vykazují účelové finanční společnosti pro sekuritizaci jen zůstatky.
Článek 10
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 11
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. října 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1075/2013 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tat-18 ta’ Ottubru 2013
dwar statistika fuq l-attiv u l-passiv ta’ korporazzjonijiet finanzjarji vettura involuti fi tranżazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni
(riformulazzjoni)
(BĊE/2013/40)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b’mod partikolari l-Artikolu 5 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta’ Novembru 1998 dwar il-ġbir tal-informazzjoni statistika mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), partikolarment l-Artikoli 5(1) u 6(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Peress li r-Regolament (KE) Nru 24/2009 tal-Bank Ċentrali Ewropew tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar statistika li tittratta l-assi u l-passiv ta’ korporazzjonijiet ta’ vetturi finanzjarji involuti fi tranżazzjonijiet ta’ securitisation (BĊE/2008/30) (2) għandu bżonn jiġi emendat sostanzjalment, b’mod partikolari fid-dawl tar-Regolament (UE) Nru 549/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Mejju 2013 dwar is-sistema Ewropea tal-kontijiet nazzjonali u reġjonali fl-Unjoni Ewropea (3), huwa għandu jiġi rriformulat fl-interessi taċ-ċarezza.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 2533/98 jipprovdi fl-Artikolu 2(1) li, biex ir-rekwiżiti ta’ rappurtar ta’ statistika tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) jiġu ssodisfatti, il-BĊE, assistit mill-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi), għandu d-dritt jiġbor tagħrif statistiku fil-limiti tal-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta u ta’ dak li jeħtieġ biex iwettaq il-kompiti tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali (SEBĊ). Isegwi mill-Artikolu 2(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 li korporazzjonijiet finanzjarji vettura impenjati fi tranżazzjonijiet ta’ titolizzazzjoni (iktar ’il quddiem “FVCs”) jiffurmaw parti mill-popolazzjoni ta’ rappurtar ta’ referenza għall-finijiet tat-twettiq tal-ħtiġijiet ta’ rapportar statistiku tal-BĊE, fost l-oħrajn, fil-qasam tal-istatistika monetarja u finanzjarja. Barra minn dan, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jeħtieġ li l-BĊE jispeċifika l-opolazzjoni attwali li tirrapportafil-limiti tal-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta, u jintitolah li jeżenta għal kollox jew parzjalment, klassijiet speċifiċi ta’ aġenti li jirrapportaw mill-obbligi tiegħu ta’ rapportar statistiku.
(3)
L-għan tad-dejta tal-FVC huwa sabiex il-BĊE jiġi pprovdut bi statistika adegwata fuq l-attivitajiet finanzjarji tas-subsettur tal-FVC fl-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro (iktar ’il quddiem “Stati Membri taż-żona tal-euro”), li jitqiesu bħala territorju ekonomiku wieħed.
(4)
Minħabba r-rabtiet mill-qrib bejn l-attivitajiet ta’ titolizzazzjoni tal-FVCs u tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (IFM), jenħtieġ rapportar konsistenti, kumplimentari u integrat tal-FVCs u tal-IFM. Għalhekk, it-tagħrif statistiku mogħti skont dan ir-Regolament għandu jitqies flimkien mal-obbligi tad-dejta għall-IFM dwar self titolizzat, kif stabbilit fir-Regolament (UE) Nru 1071/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew tal-24 ta’ Settembru 2013 dwar il-karta tal-bilanċ tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (BĊE/2013/33) (4).
(5)
Il-metodu ta’ rappurtar integrat tal-FVCs u l-IFM u d-derogi stipulati f’dan ir-Regolament jimmiraw li jnaqqsu l-piż tar-rapportar għal aġenti li jirrapportaw u biex jevitaw ir-rapportar doppju fir-rapportar ta’ tagħrif statistiku minn FVCs u IFM.
(6)
Il-BĊNi għandhom ikunu intitolati li jeżentaw l-FVCs mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku li joħolqu spejjeż għolja irraġonevoli meta pparagunati mal-benefiċċju statistiku tagħhom.
(7)
Għalkemm regolamenti adottati mill-BĊE skont l-Artikolu 34.1 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (iktar ’il quddiem “Statut tas-SEBĊ”) ma jagħtu l-ebda dritt jew ma jimponu l-ebda obbligu fuq Stati Membri li l-valuta tagħhom ma hijiex l-euro (iktar ’il quddiem l-“Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro”), l-Artikolu 5 tal-Istatut tal-SEBĊ japplika kemm għall-Istati Membri taż-żona tal-euro kif ukoll għal dawk li mhumiex fiż-żona tal-euro. Il-premessa 17 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 tirreferi għall-fatt li l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ, flimkien mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, jimplika obbligu biex jiġu ddisinjati u implimentati fuq livell nazzjonali l-miżuri kollha li l-Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro jqisu xierqa biex jiġbru t-tagħrif statistiku meħtieġ biex jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku tal-BĊE u biex jagħmlu preparazzjonijiet fil-ħin fil-qasam tal-istatistika biex isiru Stati Membri taż-żona tal-euro.
(8)
L-istandards għall-protezzjoni u l-użu ta’ tagħrif statistiku kunfidenzjali stabbiliti fl-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 japplikaw.
(9)
L-Artikolu 7(1) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jipprovdi li l-BĊE għandu s-setgħa li jimponi sanzjonijiet fuq aġenti li jirrapportaw li jonqsu milli jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stipulati fir-regolamenti u d-deċiżjonijiet tal-BĊE,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(1)
“FVC” tfisser impriża li hija kkostitwita bis-saħħa tad-dritt nazzjonali jew tal-Unjoni taħt wieħed minn dawn li ġejjin:
(i)
id-dritt kuntrattwali bħala fond komuni ġestit minn kumpanniji ta‘ ġestjoni;
(ii)
id-dritt tat-trusts;
(iii)
id-dritt tal-kumpanniji bħala kumpannija pubblika jew privata b’responsabbiltà limitata;
(iv)
kull mekkaniżmu simili ieħor;
u li l-attività prinċipali tagħha tissodisfa ż-żewġ kriterji li ġejjin:
(a)
fiħsiebha twettaq, jew qed twettaq, tranżazzjoni waħda jew aktar ta’ titolizzazzjoni u l-istruttura tagħha hija maħsuba li tiżola l-obbligi ta’ ħlas tal-impriża minn dawk tal-oriġinatur, jew l-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni; u
(b)
toħroġ, jew fiħsiebha toħroġ, titoli ta’ dejn, strumenti oħra ta’ dejn, unitajiet ta’ fond ta’ titolizzazzjoni, u/jew derivattivi finanzjarji (iktar ’il quddiem “l-istrumenti ta’ finanzjament”) u/jew hija legalment jew ekonomikament is-sid, jew tista’ tkun is-sid, ta’ attiv sottostanti l-ħruġ ta’ strumenti ta’ finanzjament li huma offruti għall-bejgħ lill-pubbliku jew mibjugħa fuq il-bażi ta’ offerti (placements) privati.
Din id-definizzjoni ma tinkludix:
(a)
istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (IFM) kif iddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1071/2013 (BĊE/2013/33);
(b)
fondi ta’ investiment (FI) kif iddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1073/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-18 ta’ Ottubru 2013 dwar l-istatistika fuq l-assi u l-passiv tal-fondi ta’ investiment (BĊE/2013/38) (5);
(c)
impriżi tal-assigurazzjoni jew impriżi tar-riassigurazzjoni kif iddefiniti fl-Artikolu 13 tad-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2009 dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-Assigurazzjoni u tar-Riassigurazzjoni (Solvibbiltà II) (6);
(d)
maniġers ta’ fondi ta’ investiment alternattivi li jimmaniġjaw u/jew jikkumerċjalizzaw fondi ta’ investiment alternattivi kif definiti fl-Artikolu 4(1) tad-Direttiva 2011/61/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-8 ta’ Ġunju 2011 dwar Maniġers ta’ Fondi ta’ Investiment Alternattivi li taqa’ taħt l-għanijiet tad-Direttiva 2011/61/UE skont l-Artikolu 2 tagħha (7).
(2)
“titolizzazzjoni” tfisser tranżazzjoni jew skema fejn entità li hija separata mill-oriġinatur jew l-impriża tal-assigurazzjoni jew ir-riassigurazzjoni u hija maħluqa għal jew isservi l-iskop tat-tranżazzjoni jew skema toħroġ strumenti ta’ finanzjament lil investituri, u jseħħu wieħed jew iktar minn dawn li ġejjin:
(a)
attiv jew ġabra ta’ attiv, jew parti minnu, jiġi ttrasferit lil entità li hija separata mill-oriġinatur u hija maħluqa għal jew isservi l-iskop tat-tranżazzjoni jew skema, jew bit-trasferiment tat-titolu legali jew tal-interess benefiċjarju ta’ dak l-attiv mill-oriġinatur jew permezz ta‘ subparteċipazzjoni;
(b)
ir-riskju ta’ kreditu ta’ attiv jew ġabra ta’ attiv, jew parti minnu, jiġi ttrasferit permezz tal-użu ta’ derivattivi ta’ kreditu, garanziji jew kull mekkaniżmu simili ieħor lill-investituri fl-istrumenti ta’ finanzjament maħruġin minn entità li hija separata mill-oriġinatur u hija maħluqa għal jew isservi l-finijiet tat-tranżazzjoni jew tal-iskema;
(c)
ir-riskji tal-assigurazzjoni huma ttrasferiti minn impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni lil entità separata li hija maħluqa għal jew isservi l-iskop tat-tranżazzjoni jew tal-iskema, fejn l-entità tiffinanzja għal kollox l-esponiment tagħha għal dawn ir-riskji permezz tal-ħruġ ta’ strumenti ta’ finanzjament, u d-drittijiet ta’ ħlas lura tal-investituri f’dawk l-istrumenti ta’ finanzjament jiġu ssubordinati għall-obbligi tar-riassigurazzjoni tal-entità;
Meta jinħarġu dawn l-istrumenti ta’ finanzjament, dawn ma jirrappreżentawx l-obbligi tal-ħlas tal-oriġinatur, jew tal-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni;
(3)
“oriġinatur” ifisser dak li jittrasferixxi l-attiv jew il-ġabra ta’ attiv, u/jew ir-riskju tal-kreditu tal-attiv jew tal-ġabra ta’ attiv lill-istruttura ta’ titolizzazzjoni;
(4)
“aġent ta’ rrapportar” għandha l-istess tifsira definita fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98;
(5)
“residenti” għandha l-istess tifsira kif hemm fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98. Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, jekk entità legali ma jkollhiex dimensjoni fiżika r-residenza tagħha għandha tiġi ddeterminata mit-territorju ekonomiku li taħt il-liġijiet tiegħu hija inkorporata l-entità. Jekk l-entità ma hijiex inkorporata, għandu jintuża d-domiċilju legali bħala kriterju, jiġifieri l-pajjiż li s-sistema legali tiegħu tirregola l-ħolqien u l-eżistenza kontinwa tal-entità;
(6)
“BĊN relevanti” tfisser il-BĊN ta’ Stat Membru taż-żona tal-euro li fih l-FVC hija residenti;
(7)
“bidu ta‘ negozju” tfisser kull attività, inkluża kull miżura preparatorja, relatata mat-titolizzazzjoni, minbarra dik li sempliċiment tistabbilixxi entità li ma hijiex mistennija tibda l-attività ta’ titolizzazzjoni fis-sitt xhur li ġejjin. Kull attività mill-FVC mibdija wara li l-attività ta’ titolizzazzjoni issir prevedibbli tfisser bidu ta’ negozju.
Artikolu 2
Popolazzjoni li tirrapporta
1. FVCs residenti fit-territorju ta’ Stat Membru taż-żona tal-euro għandhom jikkostitwixxu l-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta. Il-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta għandha tkun suġġetta għall-obbligu stabbilit fl-Artikolu 3(2).
2. Il-popolazzjoni ta’ rapportar attwali għandha tikkonsisti minn popolazzjoni ta’ rappurtar ta’ referenza bl-esklużjoni ta’ dawk l-FVCs li ġew eżentati għal kollox mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku skont l-Artikolu 5(1)(c). Il-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta għandha tkun suġġetta għar-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Artikolu 4, bla ħsara għad-derogi stabbiliti fl-Artikolu 5. L-FVCs li huma suġġetti għar-rapportar tal-prospett finanzjarju annwali tagħhom bis-saħħa tal-Artikolu 5(3) jew li huma suġġetti għal obbligi ta’ rapportar ad hoc skont l-Artikolu 5(5) għandhom jifformaw parti wkoll mill-popolazzjoni ta’ referenza li tirrapporta.
3. Jekk FVC ma jkollhiex personalità legali taħt il-liġi nazzjonali tagħha, il-persuni li huma legalment intitolati biex jirrappreżentaw l-FVC, jew fin-nuqqas ta’ rappreżentazzjoni formalizzata, il-persuni li taħt il-liġijiet nazzjonali applikabbli huma responsabbli għal atti tal-FVC, għandhom jiġu kkunsidrati bħala aġenti li jirrapportaw skont dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Lista ta’ FVCs għal finijiet ta’ statistika
1. Il-Bord Eżekuttiv għandu jistabbilixxi u jżomm, għall-finijiet statistiċi, lista ta’ FVCs li jiffurmaw l-popolazzjoni ta’ ta’ referenza li tirrapporta suġġetti għal dan ir-Regolament. FVCs għandhom jissottomettu lill-BĊNi d-dejta li l-BĊNi jeħtieġu skont il-Linja ta’ Ġwida BĊE/2007/9 tal-1 ta’ Awwissu 2007 fuq statistika monetarja, ta’ istituzzjonijiet finanzjarji u tas-suq (8). Il-BĊNi u l-BĊE għandhom jagħmlu din il-lista u l-aġġornamenti tagħha disponibbli f’forma xierqa, inkluż b’mezzi elettroniċi, permezz tal-Internet jew, fuq talba tal-aġenti li jirrapportaw ikkonċernati, fuq karti.
2. FVC għandha tinforma lil BĊN rilevanti bl-eżistenza tagħha fi żmien ġimgħa mid-data li fiha l-FVC tkun bdiet in-negozju, irrispettivament minn jekk hija tistenniex li tkun suġġetta għal xi rekwiżiti ta’ rapportar statistiku skont dan ir-Regolament.
3. Jekk l-aħħar verżjoni elettronika aċċessibbli tal-lista msemmija fil-paragrafu 1 ma hijiex korretta, il-BĊE ma għandu jimponi l-ebda sanzjoni fuq aġent li jirrapporta li ma jkunx issodisfa kif suppost ir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku tiegħu, sa fejn ir-rekwiżit stipulat fil-paragrafu 2 ikun ġie sodisfatt u l-aġent li jirrapporta jkun qagħad fuq il-lista skorretta f’bona fede.
Artikolu 4
Rekwiżiti trimestrali ta’ rapportar statistiku u regoli ta’ rappurtar
1. Il-popolazzjoni attwali li tirrapporta għandha tagħti lill-BĊN rilevanti dejta dwar l-ammonti pendenti, tranżazzjonijiet finanzjarji u kanċellazzjonijiet/tnaqqis fil-valur tal-attiv u l-passiv ta’ FVCs fuq bażi trimestrali, skont l-Annessi I u II.
2. Il-BĊNi jistgħu jiġbru t-tagħrif statistiku dwar titoli maħruġa u miżmuma mill-FVCs meħtieġa biex jiġu ssodisfatti r-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku fil-paragrafu 1 fuq il-bażi ta’ titolu b’titolu, sakemm id-dejta msemmija fil-paragrafu 1 tkun tista’ tiġi dderivata skont standards statistiċi minimi kif speċifikat fl-Anness III. Mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti ta’ tempestività stabbiliti fl-Artikolu 6, il-BĊNi jistgħu jeħtieġu l-għoti ta’ dejta titolu b’titolu fuq tranżazzjonijiet finanzjarji f’titoli ta’ dejn miżmuma minn FVCs skont wieħed mill-metodi elenkati fit-Taqsima 2 ta’ Parti 1 tal-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1011/2012 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2012/24) (9).
3. Mingħajr preġudizzju għar-regoli ta’ rapportar stabbiliti fl-Anness II, l-attiv u l-passiv kollu ta’ FVCs għandu jiġi rrapportat taħt dan ir-Regolament skont ir-regoli ta’ rapportar stabbiliti fil-liġi nazzjonali relevanti li tittrasponi d-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE tat-8 ta’ Diċembru 1986 dwar il-kontijiet annwali u l-kontijiet konsolidati tal-banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn (10). Ir-regoli tal-kontabbiltà fil-liġi nazzjonali relevanti li tittrasponi r-Raba’ Direttiva tal-Kunsill 78/660/KEE tal-25 ta’ Lulju 1978 ibbażata fuq l-Artikolu 54(3)(g) tat-Trattat dwar il-kontijiet annwali ta’ ċerti tipi ta’ kumpaniji (11), għandhom japplikaw għal FVCs li ma jaqgħux f l-ambitu tal-liġi nazzjonali li tittrasponi d-Direttiva 86/635/KEE. Kull standard jew prattika rilevanti oħra nazzjonali jew internazzjonali tal-kontabbiltà, għandha tapplika għall-FVCs li ma jaqgħux taħt il-liġi nazzjonali li tittrasponi xi waħda minn dawn id-direttivi.
4. Fejn il-paragrafu 3 jeħtieġ ir-rapportar ta’ strumenti fuq bażi ta’ suq b’suq, il-BĊNi jistgħu jeżentaw lill-FVCs milli jirrapportaw dawn l-istrumenti fuq bażi ta’ suq b’suq meta l-ispejjeż involuti mill-FVC ikunu irraġonevolment għoljin. F’dan il-każ l-FVCs għandhom japplikaw il-valutazzjoni użata għall-iskop tar-rapporti tal-investituri.
5. Meta skont prattiċi nazzjonali tas-suq dejta disponibbli tirreferi għal kwalunkwe data f’trimestru, il-BĊNi jistgħu jħallu lill-aġenti ta’ rapportar jirrapportaw minflok din id-dejta trimestrali, jekk id-dejta hija paragunabbli u jekk jitqiesu tranżazzjonijiet sinifikanti li jseħħu bejn din id-data u t-tmiem tat-trimestru.
6. Minflok ma jipprovdu dejta fuq tranżazzjonijiet finanzjarji msemmijin fil-paragrafu 1, l-aġenti ta’ rappurtar jistgħu, bi qbil mal-BĊN rilevanti, jipprovdu aġġustamenti ta’ rivalutazzjoni u tibdil ieħor fil-volum li jħalli lill-BĊN jidderiva tranżazzjonijiet finanzjarji.
7. Minflok ma jipprovdi dejta fuq ir-kanċellazzjonijiet/tnaqqis fil-valur imsemmija fil-paragrafu 1, aġent li jirrapporta jista’, bi qbil mal-BĊN rilevanti, jipprovdi tagħrif ieħor li jħalli lill-BĊN jidderiva d-dejta meħtieġa dwar kanċellazzjonijiet/tnaqqis fil-valur.
Artikolu 5
Derogi
1. Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Artikolu 4 kif ġej.
(a)
Għal self oriġinat minn IFM taż-żona tal-euro u kklassifikat skont il-maturità, is-settur u r-residenza tad-debituri, u fejn l-IFM jibqgħu jservizzjaw is-self titolizzat fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 1071/2013 (BĊE/2013/33), il-BĊNi jistgħu jagħtu lill-FVCs derogi mir-rapportar tad-dejta dwar dan is-self. Ir-Regolament (UE) Nru 1071/2013 (BĊE/2013/33) jipprovdi għar-rappurtar ta’ din id-dejta;
(b)
Il-BĊNi jistgħu jeżentaw lil FVCs mir-rekwiżiti kollha ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Anness I, minbarra l-obbligu li tiġi rrappurtata, fuq bażi trimestrali, dejta tal-ammont pendenti ta‘ tmiem it-trimestru pendenti fuq it-total tal-attiv, sakemm l-FVCs li jikkontribwixxu għall-attiv aggregat ta’ kull trimestru, ilaħħqu għal tal-anqas 95 % tat-total tal-attiv tal-FVCs f’termini ta’ ammonti pendenti, f’kull Stat Membru taż-żona tal-euro. Il-BĊNi għandhom jivverifikaw li din il-kundizzjoni ġiet sodisfatta fil-ħin sabiex jagħtu jew jirtiraw, jekk ikun meħtieġ, deroga b’effett mill-bidu ta’ kull sena kalendarja;
(c)
Safejn tista’ tiġi derivata d-dejta msemmija fl-Artikolu 4, skont standards statistiċi minimi kif speċifikat fl-Anness III, minn sorsi ta’ dejta oħra statistiċi, pubbliċi jew superviżorji, u mingħajr preġudizzju għas-subparagrafi (a) u (b), il-BĊNi jistgħu, wara li jikkonsultaw lill-BĊE, jeżentaw għal kollox jew parzjalment, l-aġenti li jirrapportaw mir-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku stabbiliti fl-Anness I.
2. L-FVCs jistgħu jagħżlu, bil-kunsens minn qabel tal-BĊN rilevanti, li ma jużawx id-derogi msemmija fil-paragrafu 1 u biex minflok jissodisfaw ir-rekwiżiti kollha ta’ rapportar statistiku speċifikati fl-Artikolu 4.
3. FVCs li jibbenefikaw minn deroga fit-tifsira tal-paragrafu 1(c) għandhom jipprovdu l-prospetti finanzjarji annwali tagħhom lill-BĊN rilevanti, jekk dawn ma jkunux disponibbli minn sorsi pubbliċi, fi żmien sitt xhur wara t-tmiem tal-perijodu ta’ referenza jew fl-eqreb żmien wara dakinhar, skont il-prattiċi legali nazzjonali applikabbli fl-Istat Membru ta’ residenza tal-FVC. Il-BĊN rilevanti għandu jinnotifika lil dawk l-FVCs li huma suġġetti għal dan l-obbligu ta’ rappurtar.
4. Il-BĊN rilevanti għandu jirtira d-deroga stabbilita fil-paragrafu 1(c), jekk id-dejta ta’ standards statistiċi paragunabbli ma’ dawk preskritti f’dan ir-Regolament ma tkunx saret disponibbli fil-ħin lill-BĊN rilevanti għal tliet perijodi ta’ rapportar konsekuttivi, indipendentement minn xi nuqqas attribwibbli lill-FVC involuta. FVCs għandhom jibdew jirrapportaw dejta, kif stabbilit fl-Artikolu 4, mhux aktar tard minn tliet xhur mid-data li fiha l-BĊN rilevanti jkun innotifika lill-aġenti li jirrapportaw li d-deroga tkun ġiet irtirata.
5. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 3, sabiex jissodisfaw l-obbligi stabbiliti f’dan ir-Regolament, il-BĊNi jistgħu jindirizzaw rekwiżiti ta’ rapportar statistiku ad hoc lil FVCs li jkunu ngħataw derogi fit-tifsira tal-paragrafu 1(c). FVCs għandhom jirrapportaw fuq bażi ad hoc it-tagħrif mitlub fi żmien 15-il jum tax-xogħol wara li tkun saret talba mill-BĊN rilevanti.
Artikolu 6
Tempestività
Il-BĊNi għandhom jibagħtu lill-BĊE dejta fuq l-attiv u l-passiv trimestrali aggregat, li tkopri l-pożizzjonijiet ta‘ FVCs residenti sal-għeluq tan-negozju fit-28 jum tax-xogħol wara t-tmiem tat-trimestru li għalih tirreferi d-dejta. Il-BĊNi għandhom jistabbilixxu skadenzi biex jirċievu d-dejta mingħand l-aġenti li jirrapportaw.
Artikolu 7
Standards minimi u arranġamenti nazzjonali ta’ rapportar
1. Aġenti li jirrapportaw għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ rapportar statistiku li tagħhom huma suġġetti skont l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
2. Il-BĊNi għandhom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti ta’ rapportar li għandhom jiġu segwiti mill-popolazzjoni attwali li tirrapporta skont il-karatteristiċi nazzjonali. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li dawn l-arranġamenti ta’ rapportar jipprovdu t-tagħrif statistiku meħtieġ u jippermettu l-verifika preċiża tal-konformità mal-kunċetti u l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 8
Verifika u ġbir obbligatorju
Il-BĊNi għandhom jeżerċitaw id-dritt li jivverifikaw jew jiġbru tagħrif li l-aġenti li jirrapportaw huma mitluba jagħtu skont dan ir-Regolament, mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-BĊE li jeżerċita dawn id-drittijiet huwa nnifsu. B’mod partikolari, il-BĊNi għandhom jeżerċitaw dan id-dritt meta istituzzjoni inkluża fil-popolazzjoni attwali li tirrapporta ma tissodisfax l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni u l-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 9
L-ewwel rapportar
1. L-ewwel rapportar għandu jibda bid-dejta trimestrali għar-raba’ trimestru tal-2014.
2. FVCs li jibdew in-negozju wara l-31 ta’ Diċembru 2014 għandhom, meta jirrapportaw id-dejta għall-ewwel darba, jirrapportaw dejta fuq bażi trimestrali u li tmur lura għall-bidu tal-attività ta’ titolizzazzjoni.
3. FVCs li jibdew in-negozju qabel l-adozzjoni tal-euro mill-Istat Membru tagħhom wara l-31 ta’ Diċembru 2014 għandhom, meta jirrapportaw id-dejta għall-ewwel darba, jirrapportaw dejta fuq bażi trimestrali mill-perijodu ta’ referenza li fih l-Istat Membru jkun adotta l-euro. Għall-perijodu ta’ referenza fejn l-Istat Membru jkun adotta l-euro, l-FVC għandha tirrapporta biss ammonti pendenti.
Artikolu 10
Tħassir
1. Ir-Regolament (KE) Nru 24/2009 (BĊE/2008/30) huwa mħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2015.
2. Referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jinftehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament.
Artikolu 11
Dispożizzjoni finali
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar, 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u għandu japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, it-18 ta’ Ottubru 2013.