ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/456
ze dne 5. září 2014
o režimu podpory č. SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) a SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08) poskytnuté Bulharskou republikou v souvislosti se směnou lesních pozemků
(oznámeno pod číslem C(2014) 6207)
(Pouze bulharské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise C(2011) 4444 ze dne 29. června 2011 (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Komisi byla dne 17. července 2008 doručena stížnost od osoby, která si přála zůstat v anonymitě („první stěžovatel“); v této stížnosti se tvrdilo, že Bulharská republika poskytla podporu v souvislosti se směnou lesních pozemků v soukromém vlastnictví za veřejné lesní pozemky ve vlastnictví státu, přičemž na tuto směnu často navazovala změna určeného účelu užívání směněných pozemků z lesních pozemků na pozemky stavební. První stěžovatel předložil další informace dopisy ze dne 28. srpna 2008, 3. září 2008, 1. října 2008, 5. prosince 2008, 18. února 2010, 12. října 2010 a 26. ledna 2011.
(2)
Dne 27. ledna 2009 obdržela Komise další informace o napadených směnách od jisté třetí strany. Dne 14. května 2009 byla podána druhá stížnost ve věci těchto směn, přičemž další informace tento stěžovatel předložil dne 2. června 2009 a 8. června 2009. Dne 23. března 2010 předložila informace o těchto směnách Komisi další třetí strana.
(3)
Bulharské orgány předložily Komisi informace o napadených směnách dopisy ze dne 2. září 2008, 28. října 2008, 4. ledna 2010, 23. března 2010, 27. března 2010, 30. srpna 2010 a 14. února 2011. Během jednání, jež mezi útvary Komise a bulharskými orgány proběhla dne 22. února 2010, 12. října 2010 a 3. února 2011, poskytly bulharské orgány o těchto směnách další informace.
(4)
Dopisem ze dne 29. června 2011 sdělila Komise Bulharsku, že se rozhodla zahájit ve věci napadených směn řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly připomínky.
(5)
Bulharské orgány podaly své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem, jenž byl doručen dne 29. září 2011.
(6)
Komise obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od následujících zúčastněných stran: Ecobalkani-Bulgaria EOOD (3), Vihren OOD (4), Aqua Estate OOD (5), Elkabel AD (6), Živka Blagoeva (7), V-N-G Confort OOD (8), Javor Chajtov (9), Simeon Stoev Mirov (10), LM Impex EOOD (11), All Seas Property 2 OOD (12), Litex Commerce AD (13), Foros Development EAD (14), Izgrev 5 EOOD (15), BOIL OOD (16), BG Land Co OOD (17), Mirta Engineering EOOD (18), Beta Forest EOOD (19), Kosta Gerov (20), Marieta Babeva (21), Dimitar Terziev (22), Svetoslav Michailov a Elizabet Michailova (23) a od stěžovatele, který požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna (24).
(7)
Dopisy ze dne 1. září 2011, 5. října 2011, 25. listopadu 2011, 14. prosince 2011 a 3. dubna 2012 postoupila Komise tyto připomínky bulharským orgánům, které dostaly příležitost reagovat. Připomínky Bulharské republiky k připomínkám zúčastněných stran byly doručeny v dopisech ze dne 4. listopadu 2011, 15. prosince 2011, 12. ledna 2012 a 25. dubna 2012.
(8)
Bulharské orgány poskytly další informace o napadených směnách dopisem ze dne 2. prosince 2011 a během jednání s útvary Komise dne 9. prosince 2011.
(9)
Dopisem ze dne 9. února 2012 požádala Komise prvního stěžovatele o další upřesnění ohledně jistých důkazů, které předložil.
(10)
Dne 3. dubna 2012 postoupila Komise bulharským orgánům další připomínky řady třetích stran (25). Připomínky Bulharské republiky k těmto připomínkám obdržela Komise ve dnech 25. dubna 2012 a 15. května 2012.
(11)
Dne 26. července 2012 požádala Komise bulharské orgány o další informace. Dne 17. srpna 2012 bulharské orgány požádaly o prodloužení lhůty na poskytnutí těchto informací a Komise jejich žádosti dne 31. srpna 2012 vyhověla. Bulharské orgány požadované informace předložily dne 19. září 2012.
(12)
Dne 3. října 2012 požádala Komise o další upřesnění jednu ze třetích stran, které podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, společnost Elkabel AD, přičemž tato upřesnění byla poskytnuta dne 31. října 2012.
(13)
Dopisy ze dne 14. ledna 2013, 17. května 2013, 22. července 2013 a 22. října 2013 požádala Komise bulharské orgány o další informace, jež jí byly poskytnuty dne 4. a 5. února 2013, 25. června 2013 a 5. července 2013, 16. a 23. srpna 2013 a 19. listopadu 2013 a 20. prosince 2013. Část informací předložených v rámci posledního podání předložily bulharské orgány opětovně e-mailem dne 21. ledna 2014.
2. POPIS OPATŘENÍ
2.1. SMĚNY POZEMKŮ
(14)
V roce 1947 se po vyvlastnění státem veškeré lesní pozemky v Bulharsku staly veřejným majetkem. Tento stav trval do roku 2000, kdy byl zahájen proces navracení lesních pozemků do rukou předchozích soukromých vlastníků.
(15)
Změnou zákona o lesích (26), která nabyla účinnosti dne 22. února 2002, bylo umožněno směňovat nedávno privatizované lesní pozemky za státní veřejné lesní pozemky ze státního lesního fondu. Tato změna zákona o lesích platila do 27. ledna 2009 a vymezovala řád a podmínky, za kterých se tyto směny prováděly.
(16)
Pro účely těchto směn byly ceny lesních pozemků v rukou soukromých vlastníků i veřejných institucí stanoveny na základě zvláštního předpisu, a to nařízení o výpočtu základních cen, cen za pozemky ve vyloučených oblastech a o vzniku uživatelských práv a břemen týkajících se lesů a lesních porostů (dále jen „nařízení o základních cenách“) (27), které vstoupilo v platnost dne 18. listopadu 2003. Bulharské právo uplatněním nařízení o základních cenách odhadcům neumožňovalo se od cen stanovených pro lesní pozemky odchýlit.
(17)
Na základě tohoto nařízení se základní cena lesní parcely určí jako součet základní hodnoty pozemku a hodnoty porostu (rostlinných druhů na tomto pozemku vysazených).
(18)
Hodnota pozemku se určí na základě průměrné hodnoty pozemku podle kategorií pozemků, jež nabízejí stejné podmínky pro pěstování rostlin (podle přílohy 1 nařízení o základních cenách se přitom rozlišuje 150 typů lokalit). Tato hodnota se pak upraví opravným koeficientem, který zohledňuje umístění pozemku ve vztahu k místní a vnitrostátní infrastruktuře. Tento opravný koeficient (Km), který je stanoven v příloze 2 nařízení o základních cenách, se určí pomocí následujícího vzorce:
,
kde:
p
=
koeficient přímé vzdálenosti od komunikace s pevným povrchem (od 0,00 do 0,20)
s
=
koeficient přímé vzdálenosti od městské oblasti (od 0,00 do 0,25)
m
=
koeficient přímé vzdálenosti od moře (od 0,00 do 0,20)
g
=
koeficient vzdálenosti od některého z měst, který se vyjadřuje číslem zohledňujícím vzdálenost od daného města (nejkratší silniční vzdálenost mezi dotčenou parcelou a městem). Města jsou rozdělena do 6 skupin uvedených v tabulce 1:
Tabulka 1
Skupina 1
Sofie (od 0,00 do 0,70)
Skupina 2
Ruse, Plovdiv, Burgas a Varna (od 0,00 do 0,50)
Skupina 3
Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven a Stara Zagora (od 0,00 do 0,40)
Skupina 4
ostatní okresní města (od 0,00 do 0,35)
Skupina 5
ostatní velká města (Botevgrad, Gorna Oriachovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svištov a Červen Brjag (od 0,00 do 0,30)
Skupina 6
ostatní městská centra (od 0,00 do 0,10)
(19)
Hodnota pozemku se dále upraví tak, že se přičte navýšení ceny (přírůstek) na jeden hektar, jež se stanoví na základě průměrné ceny pozemku zjištěné v oblasti, ve které se parcela nachází. Tyto přírůstky stanoví příloha 3 nařízení o základních cenách; uvádí se v tabulce 2:
Tabulka 2
Přírůstek
(BGN/hektar)
Sofie, letoviska celostátního významu a přilehlé rekreační oblasti, pozemky, které se nacházejí do 10 kilometrů od moře
5 000
Sídla 1. a 2. kategorie
2 000
Sídla 3. a 4. kategorie
1 000
Sídla 5. a 6. kategorie
500
Sídla 7. a 8. kategorie
0
(20)
Celková hodnota pozemku stanovená tímto mechanismem se označuje jako základní hodnota pozemku.
(21)
Hodnota porostu (rostlinných druhů, které se nacházejí na pozemku) představuje hodnotu porostu stávajícího stáří a předpokládanou hodnotu porostu ve stáří, kdy dochází ke střídání rostlin. Hodnota dřeva z lesních porostů ve stávajícím stáří (stáří v době ocenění) odpovídá zisku z prodeje dotyčných odrůd za průměrné tržní ceny poníženému o náklady na kácení, prvotní zpracování a dopravu do místa dočasného uskladnění. Pokud by výnos z prodeje nepokryl náklady, má se za to, že dřevo nemá žádnou hodnotu.
(22)
Výnos z prodeje se určí na základě kategorizace porostu a objemu kategorií dřeva. Náklady (v BGN na metr krychlový) související s kácením a prvním opracováním dřeva při průměrné úrovni náročnosti v dotčené oblasti kácení se určí podle druhu stromů a kategorie dřeva na pozemku. Náklady na dopravu dřeva se určí podle druhu stromů, kategorie dřeva a průměrné dopravní vzdálenosti od dotčené parcely. Náklady na dopravu se vynásobí každým kilometrem dopravy pomocí koeficientu, který zohlední úroveň náročnosti trasy.
(23)
Průměrné tržní ceny a náklady související s kácením, prvotním opracováním a dopravou dřeva by měl pravidelně určovat a aktualizovat Výkonný lesní úřad (28), a to na základě vážených průměrů vypočtených ze statistických údajů shromážděných za období tří let (váha posledního roku je přitom dvojnásobná).
(24)
Základní cena lesní parcely se tedy získá přičtením hodnoty porostu, kterou stanoví odhadce, k základní hodnotě pozemků.
(25)
Tato základní cena se v případě pozemků, které se nachází v oblastech tzv. „zvláštní ochrany proti urbanizaci“ zavedených v určitých oblastech Bulharska zákonem, upraví tak, aby se zohlednila ochrana krajinotvorné role a rovněž rekreační funkce lesních pozemků. Podle ustanovení přílohy 19 nařízení o základních cenách se základní hodnota lesních majetků, jež se nacházejí v těchto oblastech, vynásobí koeficientem (К), který je tabulce 3 (29) stanoven takto:
Tabulka 3
První pásmo Černého moře
К = 6
Druhé pásmo Černého moře
К = 5
Rekreační oblasti, letoviska a sídla celostátního významu
К = 4
Lesy a pozemky v oblastech, které se rozkládají od hranice státních a obecních komunikací k hranicím území s omezením možnosti výstavby
К = 3
Rekreační oblasti, letoviska a sídla místního významu
К = 4
(26)
Nakonec se základní cena pozemku podle přílohy 20 nařízení o základních cenách vynásobí „koeficientem tržní regulace“. Tento koeficient se vyjadřuje v BGN/m2 a pohybuje se od 10 BGN/m2 u pozemků sousedících s mořem, velkých horských letovisek a Sofie po 1 BGN/m2 u pozemků s nejméně atraktivní polohou.
(27)
Přes výše uvedené skutečnosti musela soukromá osoba, která získala lesní pozemek směnou za vyšší celkovou administrativní cenu, než kterou měl pozemek jí uvolněný, státu za tento cenový rozdíl zaplatit náhradu. Podle bulharských orgánů obecně platí, že stát přistoupil pouze na směny, jejichž prostřednictvím získal pozemek vyšší správní hodnoty. Toto pravidlo se ovšem týká pouze situace, kdy je celková administrativní cena parcely v soukromém vlastnictví vyšší než administrativní cena parcely ve vlastnictví veřejném, za kterou byla tato parcela směněna, a nikoli ceny za metr čtvereční.
(28)
Dne 27. ledna 2009 vstoupil v platnost zákaz směny lesních pozemků. Posuzují se tak napadené směny za období od 1. ledna 2007, tj. dne přistoupení Bulharské republiky k Evropské unii, do 27. ledna 2009, tj. dne, kdy nabylo účinnosti moratorium na směnu pozemků („posuzované období“).
2.2. ZMĚNA URČENÉHO ÚČELU UŽÍVÁNÍ POZEMKU
(29)
Stěžovatelé dále tvrdí, že na směny často navazovala změna určeného účelu užívání pozemků z lesních na stavební pozemky a že tato změna dále prohloubila rozpor mezi tržní cenou veřejných lesních pozemků ve vlastnictví státu, jež byly směněny za parcely v soukromém vlastnictví.
(30)
Bulharské orgány vysvětlily, že postup změny určeného účelu užívání pozemku se neřídí ustanoveními zákona o lesích (jako směna samotná), ale zvláštním souborem právních předpisů, mj. i zákonem o územním plánování (30). Podle těchto právních předpisů může jakýkoli vlastník lesních pozemků požádat o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku na stavební pozemek tak, že pošle žádost výkonnému řediteli Výkonného lesního úřadu, jenž byl součástí ministerstva zemědělství a potravinářství (31). Komise (interních a případně i externích) odborníků poté danou žádost posoudí a předloží své stanovisko výkonnému řediteli, který přijme ve věci žádosti předběžné rozhodnutí. Pokud je toto rozhodnutí kladné a potvrdí důvodnost a právoplatnost žádosti, bude postoupeno všem útvarům příslušným pro změnu určení účelu užívání lesního pozemku (regionální hejtman, starosta obce a ředitel regionálního ředitelství odpovědného za lesy).
(31)
Na základě kladného předběžného rozhodnutí předloží vlastník dotčené obci žádost o zadání, navržení a schválení podrobného územního plánu. U takovéhoto plánu se vyžaduje konzultace všech (místních) zúčastněných stran. Pokud příslušné orgány tento plán schválí a jakmile vstoupí v platnost, vlastník pozemku předloží ministru zemědělství a potravinářství žádost o vynětí dotčeného lesního pozemku z chráněných lesních porostů. V případě, že je žádost přijata, je zapotřebí zaplatit kolkovné stanovené nezávislým odhadcem v souladu s ustanoveními nařízení o základních cenách.
(32)
Jakmile vlastník lesního pozemku uhradí příslušným orgánům kolkovné, je zahájeno řízení o vydání správního rozhodnutí o změně určeného účelu užívání dotčeného pozemku. V závislosti na velikosti pozemku toto rozhodnutí vydává buď ministr zemědělství a potravinářství (pokud se jedná o nemovitost do 10 hektarů), nebo rada ministrů.
(33)
Dne 3. září 2009 bylo na následnou změnu určeného účelu užívání směněných pozemků uvaleno moratorium.
2.3. PRÁVNÍ ZÁKLAD OPATŘENÍ
(34)
Směny, výpočet cen, jež se mají použít při směnách a řízení o změně určeného účelu užívání směněných lesních pozemků se řídí těmito právními předpisy:
-
bulharský zákon o lesích,
-
nařízení o výpočtu základních cen, cen za pozemky ve vyloučených oblastech a o vzniku uživatelských práv a břemen týkajících se lesů a lesních porostů,
-
zákon o státním majetku (32),
-
zákon o závazcích a smlouvách (33),
-
zákon o územním plánování.
2.4. OSOBY, KTERÉ SMĚNY VYUŽILY
(35)
Potenciálně mohou ze směn těžit fyzické osoby, soukromé společnosti a obce, často činné v oblasti výstavby nemovitostí a/nebo činnosti cestovního ruchu, které svůj lesní pozemek směnily za lesní pozemek ve veřejném vlastnictví.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(36)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda směny a/nebo následné změny určeného účelu užívání pozemku neobsahují prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a zda lze takovou podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.
3.1. VZÁJEMNÁ SOUVISLOST MEZI SMĚNAMI A ZMĚNOU URČENÉHO ÚČELU UŽÍVÁNÍ POZEMKŮ
(37)
Komise zaprvé vyjádřila pochybnosti o tvrzení stěžovatelů, že v řadě případů na tyto směny navazovala změna určeného účelu užívání (z lesního porostu na stavební pozemky) pozemků, které byly předmětem směny.
(38)
S přihlédnutím ke kvantitativním důkazům, které předložily bulharské orgány, uvedla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, že ze 147 směn provedených během posuzovaného období (2006-2009) jich na 15 navazovala změna určeného účelu užívání (což představovalo 10 % celku). Komise navíc konstatovala, že směny a případné žádosti o změnu určeného účelu užívání upravují odlišné právní předpisy a že jsou pro oba postupy zavedena odlišná správní řízení. Na první pohled se situace jevila tak, že tyto prvky potvrzují tezi bulharských orgánů, že obecně mezi těmito dvěma kroky neexistuje vzájemná souvislost (34).
(39)
Bulharské orgány však uvedly, že vzorce pro stanovení administrativních cen za lesní pozemky a kolkovného účtovaného za změnu určeného účelu užívání pozemku byly stanoveny na takové úrovni, aby se zajistilo, že plná cena za směnu lesního pozemku, navýšená o poplatek za změnu určeného účelu užívání pozemku, bude do značné míry odpovídat tržní ceně obdobného stavebního pozemku. Z toho by mohlo vyplývat, že bulharské orgány vycházely z předpokladu, že mnozí investoři se budou snažit oba kroky spojit do jedné transakce.
(40)
Komise tedy vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda by při stanovení ceny parcel pro účely směny neměla být zohledněna případná změna určeného účelu užívání dotčeného lesního pozemku, tj. zda by se mělo mít za to, že existuje vzájemná souvislost mezi směnou a změnou určeného účelu užívání směněného pozemku.
3.2. MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA PŘI ZMĚNĚ URČENÉHO ÚČELU UŽÍVÁNÍ POZEMKU
(41)
Komise zadruhé vyjádřila pochybnosti o tom, zda změna určeného účelu užívání směněných pozemků nemohla představovat poskytnutí státní podpory vzhledem k tomu, že se tím hodnota směněných pozemků ještě více zvýšila.
(42)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že ze změny určeného účelu užívání pozemku přímo nevyplývá, že by se jednalo o převod státních prostředků. Kolkovné, jež mělo být u těchto transakcí uhrazeno, bylo vypočteno podle příslušných právních předpisů a - nakolik je Komisi známo - ve všech dotčených případech zaplaceno. Přestože podniky dotčené změnou určeného účelu užívání pozemku mohly mít z této změny prospěch, správní rozhodnutí, jimiž byla tato změna provedena, by nepředstavovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise k této otázce nezaujala jednoznačný postoj a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k tomu, zda v dané transakci došlo ke státní podpoře.
3.3. MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA PŘI SMĚNĚ LESNÍCH POZEMKŮ
(43)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že ceny lesních pozemků pro účely směn určili odhadci výhradně na základě vzorců stanovených v nařízení o základních cenách. Komise proto vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda administrativní cena stanovená za použití těchto vzorců byla obdobná jako obvyklé ceny při transakcích mezi dvěma soukromými subjekty. Komise proto vyzvala Bulharskou republiku a třetí strany k tomu, aby předložily informace o tržních cenách dosažených v případech čistě soukromého prodeje (nebo čistě soukromé směny) lesních pozemků, k nimž v Bulharsku během posuzovaného období došlo. Komise dále vyzvala Bulharskou republiku a třetí strany, aby předložily informace o rozdílech mezi těmito cenami a administrativními cenami použitými u napadených směn, a tudíž o možné výši státní podpory při těchto transakcích. Komise nadto Bulharskou republiku a třetí strany vyzvala, aby předložily informace o pravidlech uplatňovaných u náhrad vyplácených při směně v případech, kdy mezi cenami dvou parcel, jež byly předmětem směny, existoval rozdíl. V neposlední řadě pak Komise vyzvala Bulharskou republiku, aby jí poskytla další informace, jimiž by doložila své tvrzení, že napadené směny neovlivňují obchod v rámci Unie.
(44)
Komise také v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla své předběžné stanovisko k tomu, jak by měla být vyčíslena výhoda vyplývající z napadených směn v případě, že se zjistí, že tyto směny představovaly státní podporu:
(i)
rozdíl mezi skutečnou tržní cenou první lesní parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této první parcely určenou podle nařízení o základních cenách,
(ii)
rozdíl mezi skutečnou tržní cenou druhé lesní parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této druhé parcely určenou podle nařízení o základních cenách.
Výše státní podpory při směně by se tedy rovnala hodnotě ii) snížené o hodnotu i).
Při výpočtu možného prvku státní podpory při transakci by měla být zohledněna i případná peněžní náhrada rozdílu mezi administrativními cenami dvou parcel, jež byly předmětem směny, zaplacená jednou stranou druhé straně.
3.4. SLUČITELNOST PŘÍPADNÉ STÁTNÍ PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(45)
Pro případ, že by byla zjištěna přítomnost prvku státní podpory - ať už v důsledku změny určeného účelu užívání pozemku, a/nebo v důsledku směny -, vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, zda by bylo možno tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, konkrétně s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy a pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007-2013 (35) a/nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 („pokyny k odvětví lesnictví“) (36).
(46)
Komise proto požádala Bulharskou republiku a zúčastněné strany, aby se ke slučitelnosti napadených opatření s vnitřním trhem vyjádřily.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1. PŘIPOMÍNKY PRVNÍHO STĚŽOVATELE V SOUVISLOSTI S POCHYBNOSTMI VYJÁDŘENÝMI KOMISÍ V ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(47)
První stěžovatel tvrdí, že napadené směny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem.
(48)
Pokud jde o pochybnosti Komise týkající se první otázky, domnívá se první stěžovatel, že je třeba mít za to, že změna určeného účelu užívání pozemku a směna vzájemně souvisejí. Tvrdí přitom zaprvé, že mnohé z osob, které směny využily, působí v odvětví stavebnictví a cestovního ruchu, a nikoli v oblasti lesnictví. Zadruhé podle prvního stěžovatele nejsou směněné lesní pozemky od roku 2009, kdy vstoupilo v platnost moratorium, prakticky komerčně využívány. Zatřetí údajně v době provádění směn mnohé z osob, které je využily, oznámily a propagovaly své projekty výstavby lyžařských nebo přímořských letovisek na směněných lesních pozemcích a zahájily dokonce s příslušnými místními orgány jednání, aby zajistily, že ke změně v určeném účelu užívání pozemku skutečně dojde. Začtvrté tvrdí první stěžovatel, že za realizaci směny a za vynětí směněných pozemků z lesního fondu mnohdy odpovídal týž státní orgán (Výkonný lesní úřad a příslušný regulační orgán) (37), který takto připravoval půdu pro jejich komerční využití.
(49)
První stěžovatel má tedy za to, že by se měla při vyčíslení celkové částky státní podpory při těchto směnách zohlednit případná reklasifikace určeného účelu užívání pozemku a příslušné navýšení ceny. Podle názoru stěžovatele by se proto při vyčíslení částky podpory měla provést srovnání s parcelami stavebních pozemků s cílem náležitě zohlednit tržní cenu pozemků, jež byly předmětem směny.
(50)
První stěžovatel se také zmiňuje o tom, že z hlediska atraktivity regionů, ve kterých se lesní parcely ve vlastnictví státu nacházely, by bývalo hospodářsky výhodnější, kdyby bulharské orgány nejprve podnikly kroky ke zvýšení hodnoty parcel (tj. změnily jejich určený účel užívání tak, aby na nich mohla proběhnout výstavba) a teprve poté přikročily k jejich pozbytí. Podle prvního stěžovatele v žádném z případů, kdy byla podána žádost o směnu, Výkonný lesní úřad před provedením změny nepřistoupil ke změně určeného účelu užívání těchto pozemků. Podle stěžovatele to jasně naznačuje, že zde existoval záměr zvýhodnit nabyvatele lesních pozemků ve vlastnictví státu. Tuto praxi kritizovala rovněž Světová banka ve zprávě o bulharském odvětví lesnictví z roku 2009, ve které se konstatovalo, že státu tímto konkrétním způsobem vznikají ztráty (38).
(51)
Pokud jde o pochybnosti Komise o druhé otázce, tedy zda v důsledku změny určeného účelu užívání směněných pozemků nedošlo ke státní podpoře, tvrdí první stěžovatel, že nabyvatel pozemků sice po rozhodnutí provést změnu určeného užívání pozemku následně zaplatil kolkovné, a tato částka by tedy měla být při vyčíslování případné podpory obdržené v důsledku směny odečtena, že však toto kolkovné skutečné zvýšení hodnoty parcely v důsledku této změny neodráželo. První stěžovatel dále tvrdí, že by v případech, kdy ke směně došlo před přistoupením Bulharska k Evropské unii, ale změna určeného účelu užívání pozemku proběhla až po přistoupení, měla být protiprávní státní podpora poskytnutá nabyvateli pozemků dána rozdílem mezi tržní hodnotou příslušné parcely v době směny (před přistoupením) a tržní hodnotou parcely po změně určení účelu užívání pozemku (po přistoupení).
(52)
Co se týče pochybností vyjádřených Komisí ohledně třetí otázky, tedy přítomnosti státní podpory v souvislosti se směnami, tvrdí první stěžovatel, že vzorce předepsané nařízením o základních cenách neodrážejí tržní hodnotu pozemků, jež byly předmětem směny. Stěžovatel také zpochybňuje nezávislost odhadců, neboť podle jeho názoru má nabyvatel pozemků možnost zvolit si odhadce, který mu je příznivě nakloněn, což vede k výraznému podhodnocení cen.
(53)
Stěžovatel rovněž předložil další informace o tržních cenách směněných lesních pozemků nebo velice podobných lesních pozemků, jež se podle něj výrazně lišily od administrativních cen parcel. Vzhledem k časovým omezením zkoumal první stěžovatel pouze ceny devíti směněných parcel. K tomuto zkoumání byla použita ocenění pozemků zpracovaná bankami a rovněž informace z bulharského veřejného katastru nemovitostí obsahujícího ceny, za které byly u podobných parcel realizovány realitní transakce. Zjištěné cenové nesrovnalosti se (při uplatnění administrativní ceny) pohybovaly od podhodnocení o 50-65 % až po případy, kdy byly lesní pozemky údajně získány za 1 až 2 % tržní ceny.
(54)
V neposlední řadě pak první stěžovatel tvrdí, že skutečnost, že bylo zahájeno trestní řízení proti bývalému řediteli Výkonného lesního úřadu na základě obvinění z realizace směn, jež poškozovaly stát, naznačuje, že samy bulharské orgány mají za to, že lesní pozemky byly některým soukromým osobám postoupeny za cenu výrazně pod svou tržní hodnotou.
(55)
Pokud jde o otázku, zda směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, tvrdí první stěžovatel, že, pokud je mu známo, žádná z osob, které směny využily, neprovozovala lesnictví jako svou hlavní obchodní činnost. Téměř všechny tyto osoby údajně naopak charakterizovaly minulé aktivity či budoucí obchodní záměry v oblasti hospodářských činností či investic v jednom z následujících odvětví: spekulace s nemovitostmi, stavebnictví a/nebo cestovní ruch. Podle stěžovatele se cestovní ruch z definice týká celého vnitřního trhu, a narušuje jej tedy i pouhých několik případů selektivní podpory. První stěžovatel dále uvádí, že vzhledem k počtu a rozsahu směn jsou fakticky od vstupu na bulharský trh odrazováni zahraniční konkurenti. Přestože se někteří významní investoři v Evropské unii (např. Lindner, ECE) na stavebních projektech ve městech v Bulharsku (obchodní centra a velké obchodní domy) podíleli, téměř všechny významné investice do přímořských, lyžařských nebo golfových letovisek údajně uskutečnily podniky ovládané bulharskými osobami.
4.2. PŘIPOMÍNKY OSOB, KTERÉ SMĚNY VYUŽILY, A JINÝCH TŘETÍCH STRAN
(56)
Komise přijala připomínky od velkého počtu třetích stran, z nichž většinu představovaly soukromé subjekty, jež se podílely na směnách („osoby, které směny využily“). Komise konstatuje, že řada těchto osob (39) se omezila na vydání stručného prohlášení, že při směnách, na kterých se podílely, ke státní podpoře nedošlo. Jiné osoby, které směny využily, podaly k pochybnostem vyjádřeným Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení podrobnější připomínky, které budou předmětem následujících oddílů.
4.2.1. Vzájemná souvislost mezi směnou a změnou určeného účelu užívání pozemku
(57)
Pokud jde o první otázku, u které Komise vyjádřila pochybnosti, tj. vzájemnou souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemku, tvrdí většina osob, které směny využily (40) a které na rozhodnutí o zahájení řízení reagovaly, že žádná takováto souvislost neexistuje. Směna a následná změna určeného účelu užívání směněných pozemků probíhala v rámci dvou odlišných řízení, jež jsou v kompetenci dvou různých na sobě nezávislých státních orgánů. Směny spadají do pravomoci ministra zemědělství a potravinářství nebo Rady ministrů a Výkonného lesního úřadu, a to v závislosti na velikosti parcely, která je předmětem směny, zatímco změna určeného účelu užívání pozemku spadá do pravomoci místních orgánů - starostů obcí nebo městské rady; ministra pro místní rozvoj a veřejné práce; nebo regionálního hejtmana u lokalit, které se nacházejí v jeho regionu - a vyžaduje schválení podrobného nebo obecného plánu územního rozvoje.
(58)
Jedna z osob, které směny využily, (41) dále doplňuje, že nelze automatiky spatřovat vzájemnou souvislost mezi změnou určeného účelu užívání pozemku a zvýšením jeho hodnoty. Rozhodnutí změnit určený účel užívání pozemku vycházelo z posouzení potřebnosti změny, jež má širší rozměr a často má přednost před soukromými zájmy vlastníků, a nevychází proto z obchodních zájmů stran směny. Další z osob, které směny využily, (42) konstatuje, že statistické informace, jež předložily bulharské orgány, potvrzují, že vzájemná souvislost v tomto případě neexistuje. V neposlední řadě považují jiné osoby, které směny využily, (43) otázku, zda v tomto případě existuje vzájemná souvislost, za irelevantní, neboť v jejich konkrétních případech půda, kterou směnou získaly, nebyla vyňata z ochrany lesního fondu pro účely výstavby a nebylo ani zahájeno žádné řízení, které by určený účel užívání pozemku mělo změnit.
(59)
Pokud jde o otázku, zda by se případná změna určeného účelu užívání směněného pozemku měla zohlednit při stanovení ceny tohoto pozemku, tvrdí většina osob, které směny využily, že by tomu tak z různých důvodů být nemělo. Řada z těchto osob (44) má za to, že by u směněného pozemku nebylo důvodné zohledňovat hypotetickou možnost změny jeho určeného účelu užívání, neboť o takovou změnu by se nikdy nemuselo zažádat nebo by mohla být zamítnuta vzhledem k tomu, že by nevyhověla příslušným správním požadavkům. Strategické umístění směněného lesního pozemku, jež údajně zvyšuje jeho hodnotu, je v případě, že se určený účel užívání pozemku nezměnil a nabytou půdu lze užívat pouze pro účel stanovený zákonem, irelevantní. Jedna z osob, které směny využily, (45) proto tvrdí, že by se měl brát zřetel na konkrétní dohodu mezi stranami směny ke dni ocenění. V objektivním a reálném výpočtu tržní hodnoty by měly být v úvahu vzaty také obecné plány územního rozvoje (které povolují, či nepovolují výstavbu) platné k datu ocenění pozemku, jenž byl předmětem směny. Měl by tedy být stanoven soubor jednotných kritérií, který umožní rozlišovat mezi hypotetickou možností a skutečným záměrem stran směny provést následně změnu účelu užívání pozemku.
(60)
Mnohé z osob, které směny využily, nadto konstatují, že za vynětí pozemků z ochrany lesního fondu se účtuje poplatek za změnu určeného účelu užívání, který se rovná ceně za metr čtvereční stavebního pozemku v dotčené oblasti. Tyto osoby proto tvrdí, že z dotčené změny nemají hospodářský prospěch, protože pokud je nabytý pozemek prodán, použit jako zajištění nebo zastavěn, bude jeho hodnota stejná jako v případě pozemku stavebního. Podobný argument použily i společnosti Mirta Engineering a Beta Forest, které poukazují na to, že se změnou určeného účelu užívání pozemku jsou spojeny další náklady, zejména kolkovné a místní daň a rovněž náklady na projektování, které hodnotu nemovitosti dále zvyšují. Pan Michailov a paní Michailova dokonce tvrdí, že v jejich případě byla změna určeného účelu užívání pozemku podmíněna tím, že státu uhradí poplatky stanovené v článku 17 zákona o lesích a v prováděcím nařízení k tomuto zákonu.
(61)
V neposlední řadě považují některé z osoby, které směny využily, (46) tuto otázku za irelevantní, neboť v jejich konkrétních případech půda, kterou směnou získaly, nebyla pro účely výstavby vyňata z ochrany lesního fondu a nebylo ani zahájeno žádné řízení, které by mělo určený účel užívání pozemku změnit. Společnost MIKS ve svém podání uvedla, že v její smlouvě o směně bulharský stát stanovil, že žádná změna určeného účelu užívání pozemku není přípustná.
4.2.2. Státní podpora při směně lesních pozemků
(62)
Pokud jde o pochybnosti, jež Komise vyjádřila ohledně otázky, zda administrativní ceny účtované při směnách odpovídají cenám tržním, předložily osoby, které směny využily, (47) v případě svých vlastních směn několik vzájemně si podobných argumentů, proč by tomu tak být mělo.
(63)
Zaprvé tvrdí jedna z osob, které směny využily, (48) že při stanovení administrativních cen nařízení o základních cenách zohledňuje objektivní kritéria, jako je umístění pozemku, význam dotčených okresů a druh a význam rostlinných odrůd na pozemku, zatímco dvě jiné osoby, které směny využily, (49) uvádějí, že administrativní cena směn vychází z kritérií, jež jsou totožná s těmi, jež se používají při směnách lesních pozemků v soukromém vlastnictví realizovaných soukromými investory, jejichž předmětem jsou pozemky, jež se nacházejí v blízkosti infrastruktury místního či celostátního významu a které jsou, pokud jde o rostlinné druhy, umístění v oblastech podléhajících zvláštní ochraně vůči urbanizaci atd., obdobné jako v případě směn napadených. Podobně jiné osoby, které směny využily, (50) tvrdí, že ocenění vycházející z nařízení o základních cenách vedou k administrativním cenám, které jsou obdobné, nebo v mnohých případech vyšší než tržní ceny za lesní pozemky v Bulharsku, a to v důsledku neexistence tuzemského trhu s tímto typem pozemků a skutečnosti, že za nízké ceny byl realizován jen omezený počet soukromých transakcí. Směny tedy byly provedeny na základě převažujících hospodářských podmínek na trhu.
(64)
Zadruhé řada osob, které směny využily, (51) uvádí, že provedla ocenění parcel, jež byly předmětem směny, přičemž jejich výsledkem byly administrativní ceny, jež jsou obdobné (52), nebo v mnohých případech dokonce vyšší než (53) tržní ceny za lesní pozemek v Bulharsku.
(65)
Zatřetí poukazuje několik osob, které směny využily, (54) na absenci čistě soukromých směn nebo prodejů v oblastech, kde se uskutečnily směny, na nichž se podílely, jako na důvod, proč by se mělo mít za to, že administrativní ceny přibližně odrážejí ceny tržní.
(66)
V neposlední řadě pak několik osob, které směny využily, (55) tvrdí, že vzhledem k tomu, že ministr zemědělství a potravinářství je v rámci výkonu své pravomoci volného uvážení oprávněn realizaci směny odmítnout, pokud stát nemá zájem na pořízení dotčených lesních pozemků v soukromém vlastnictví, a že podmínky směny musí schválit obě strany (veřejný i soukromý subjekt), měly by se směny považovat za obchodní transakce, v jejichž rámci se stát chová jako hospodářský subjekt v tržním hospodářství.
(67)
Pokud jde o částku možné státní podpory při dotčených transakcích (tj. rozdíl mezi administrativní a tržní cenou za lesní pozemek), reagovala většina osob, které směny využily, (56) v tom smyslu, že v případech, kdy půda v soukromém vlastnictví měla vyšší cenu než půda ve vlastnictví veřejném, bulharské orgány náhradu za rozdíl v ceně neposkytly. Jedna z dalších osob, které směny využily, (57) uvedla, že rozdíl v tržních cenách směněných lesů v soukromém a veřejném vlastnictví, které se nacházejí v týchž nebo přilehlých oblastech, vládu zvýhodňuje, neboť administrativní ceny jsou vyšší než tržní ceny svobodně sjednané mezi soukromými vlastníky lesů v dotčených oblastech.
(68)
Pokud jde o další podmínky, na jejichž základě lze konstatovat přítomnost státní podpory, popíraly některé z osob, které směny využily, (58) jejich naplnění. Některé z osob, které směny využily, (59) tak tvrdí, že jsou fyzickými osobami, na které se bulharský zákon o státní podpoře a článek 107 Smlouvy nevztahuje. Pokud jde o státní prostředky, konstatují tyto osoby, které směny využily, že vláda pozemky získala jejich nezákonným vyvlastněním a neposkytla za ně přiměřenou náhradu, a nelze tedy mít za to, že jich stát pozbývá. Co se týče tvrzení o selektivnosti, tvrdí tito příjemci, že zákon o lesích platí erga omnes, a nepředstavuje tedy diskriminaci.
(69)
Další z osob, které směny využily, (60) má rovněž za to, že podmínky článku 107 Smlouvy nebyly, pokud jde o směny, naplněny, ale z poněkud odlišných důvodů. Zaprvé podle této osoby nedocházelo k žádnému převodu státních prostředků, neboť směna představuje „transakci dvojího prodeje“, k níž došlo poté, co nezávislý odhadce nemovitostí provedl ocenění na základě objektivních kritérií pro výpočet ceny, jež stanoví zákon. Nikdo nebyl nijak zvýhodněn a ani protistrany směnou nezískaly výhodnější postavení než jejich konkurenti, neboť o směnu svého soukromého lesního pozemku za pozemek ve veřejném vlastnictví mohl zažádat každý vlastník pozemku. Podobný argument předkládá další z osob, které směny využily, (61) a má přitom za to, že režim směn představuje všeobecné opatření, jehož mohou využít všichni vlastníci lesních pozemků.
(70)
Co se týče hospodářského zvýhodnění, rozporuje většina osob, které směny využily, (62) tvrzení, že by k němu při dotčených transakcích došlo, neboť podle nich administrativní cena za směněnou půdu odpovídala tržní ceně, nebo byla vyšší.
(71)
V neposlední řadě pak na otázku, zda směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, velká většina osob, které směny využily, (63) odpověděla, že nepůsobí v oblasti výstavby nemovitostí nebo v oblasti cestovního ruchu a/nebo že nepodnikla žádné kroky, aby povolení k činnosti poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu získala. Tyto osoby navíc potvrdily, že pozemek, který směnou nabyly, nevyužily k těžbě dřeva a nerealizovaly prodej dřeva v Bulharsku ani v jiných členských státech. Uvádějí tedy, že nelze tvrdit, že byl dán nějaký skutečný či potenciální vliv na obchod v rámci Společenství. Jiná z osob, které směny využily, (64) doplnila, že tyto směny nevedou k posílení tuzemské výroby, a neomezují tak možnosti podniků z jiných členských států v oblasti dovozu výrobků na místní trh.
(72)
Jiné z osoby, které směny využily, (65) uvedly, že vzhledem k tomu, že dotčené směny nezahrnují převod státních prostředků a nepřinášejí jim hospodářské zvýhodnění, nelze mít za to, že by ovlivňovaly rovnováhu trhu a hospodářské podmínky, ve kterých podniky působí; z jejich pohledu v tomto směru platí, že na pořízení hmotných aktiv je zapotřebí počáteční investice. Podniky z jiných členských států tak mohou vstupovat na týž trh a působit na něm za rovných podmínek, a nelze tedy mít za to, že obchod mezi členskými státy byl napadenými směnami ovlivněn.
(73)
V neposlední řadě pak jedna z osob, které směny využily, (66) vysvětlila, že lesní pozemek, který od státu získala, není vhodný pro zalesňování. Dále má za to, že její pozemek má vyšší hodnotu než pozemek, který získala od státu a že při této transakci nedošlo ke státní podpoře. A své vyjádření pak uzavřela konstatováním, že získané pozemky používá pro mobilní včelařství, jako zdroj pro letní snůšku.
4.2.3. Slučitelnost možné státní podpory s vnitřním trhem
(74)
Přestože Komise zúčastněné strany vyzvala, aby předložily veškeré dostupné důkazy, které by jí umožnily přezkoumat slučitelnost napadených směn s vnitřním trhem, žádná z osob, které směny využily, tak neučinila.
5. PŘIPOMÍNKY BULHARSKÉ REPUBLIKY
5.1. PŘIPOMÍNKY BULHARSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(75)
Bulharské orgány tvrdí, že napadené směny státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nepředstavují.
(76)
Pokud jde o údajnou vzájemnou souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání směněných lesních pozemků, uvedly bulharské orgány, že čl. 15 písm. b) zákona o lesích povoluje možnost zažádat o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku bez ohledu na způsob, jakým byla půda získána, ať již prostřednictvím směny, koupí nebo jinými prostředky. Takováto teoretická možnost by ale neměla být chápána jako nějaká pevně daná dohoda mezi orgány a soukromým subjektem, který se směny účastní, o budoucím postupu v tom smyslu, že dojde k následné změně určeného účelu užívání pozemku.
(77)
Bulharské orgány předložily důkazy o tom, že bylo v souvislosti se 132 směnami, k nimž v období let 2007 až 2009 došlo, podáno 24 žádostí o změnu určeného účelu užívání směněných lesních pozemků, přičemž pouze v 15 případech (tj. v 11,4 % všech směn) bylo vydáno kladné správní rozhodnutí, jímž byla požadovaná změna povolena.
(78)
Bulharské orgány také poukazují na odlišné cíle, jež jsou směnami a změnou určeného účelu užívání pozemku sledovány. Zatímco účelem směn je dosáhnout konsolidace a ochrany bulharských lesů s cílem zajistit jejich udržitelný rozvoj a obnovu ve prospěch společnosti jako celku, smyslem změny určeného účelu užívání pozemku je dosáhnout cílů stanovených v zákoně o územním plánování, který určuje pravidla pro začlenění pozemků do hranic aglomerací, ve kterých je povolena výstavba v souladu s veřejnými potřebami a zájmy týkajícími se udržitelného rozvoje a vytvoření vhodných životních, pracovních a rekreačních podmínek pro občany. Kromě toho je třeba konstatovat, že zatímco směny závisí na rozhodnutích ministra zemědělství a potravinářství, změny určeného účelu užívání pozemku závisí na schválení plánu územního rozvoje, což je věcí jednotlivých příslušných orgánů, tj. ministra pro místní rozvoj a veřejné práce, regionálního hejtmana nebo obecních rad. V neposlední řadě mají bulharské orgány za to, že vzhledem k tomu, že právo zažádat o změnu určeného účelu užívání pozemku ze zákona o lesích přímo nevyplývá, nýbrž vyžaduje splnění podmínek stanovených jinými zákony, nelze hypotetickou možnost změnit určený účel užívání pozemku chápat v tom smyslu, že by tato změna vzájemně souvisela se směnami.
(79)
Pokud jde o otázku, zda by možná změna určeného účelu užívání směněných pozemků měla být při stanovení ceny těchto pozemků brána v potaz, zopakovaly bulharské orgány svůj postoj, že neexistuje přímá souvislost mezi cenou, k níž se ve věci směny dospělo, a následnou změnou účelu užívání směněných pozemků. Bulharské orgány podrobně popsaly postup, jenž měl být při stanovení cen u směn uplatňován (bývalý čl. 20 odst. 5 a bývalý článek 21 nařízení o základních cenách) a poplatky účtované za změnu určeného účelu užívání pozemku. Tyto orgány také konstatují, že soukromí vlastníci mohou o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku zažádat bez ohledu na to, jak tento pozemek získali; každý investor tak požíval týchž výhod, a to bez ohledu na to, zda les získal od státu, nebo v rámci transakce za obvyklých podmínek uzavřené se soukromým subjektem; poplatky, jež jsou účtovány za provedení změny určeného účelu užívání pozemku, by se tedy ve vztahu k osobám, které směny využily, měly považovat za neselektivní.
(80)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně toho, zda metodika výpočtu administrativních cen náležitě odráží ceny tržní, konstatují bulharské orgány zaprvé, že administrativní ceny jsou stanoveny podle nařízení o základních cenách a že při koncipování tohoto nařízení jako vzor sloužily postupy pro stanovení cen lesních pozemků v jiných členských státech, zejména v Německu. Ocenění lesů v soukromém i veřejném vlastnictví provedli nezávislí znalci na základě jednotného souboru kritérií.
(81)
Zadruhé předložily bulharské orgány údaje o všech transakcích (67), jejichž předmětem byl prodej a nákup lesů v soukromém vlastnictví v období let 2007-2009 (68). Informace předložené k průměrným cenám nemovitostí v soukromém vlastnictví (tj. „tržním cenám“) obsahují přehled věrohodných tržních dokladů v souladu s požadavkem stanoveným v bodu 34 doplňkových ustanovení nařízení o základních cenách. V případech, kdy informace o transakcích uzavřených pro totožné oblasti k dispozici nejsou, byly předloženy podrobné údaje o transakcích, které se uskutečnily v blízkých oblastech s lesy, které jsou podobné z hlediska umístění a rostlinných druhů. Podle bulharských orgánů lze na základě těchto údajů prokázat, že ve většině případů byla administrativní cena použitá pro napadené transakce obecně vyšší než tržní ceny při transakcích za obvyklých podmínek (69). V tomto ohledu bulharské orgány zpochybňují důkazy, které předložil stěžovatel. Na jedné straně by totiž ceny, které uvádějí stěžovatelé, představovaly ceny, za které byly pozemky nabídnuty k prodeji, a nikoli nutně ceny fakticky dosažené nebo ceny parcel, u kterých již došlo ke změně určeného účelu použití a za něž bylo uhrazeno kolkovné. Na straně druhé tržní cena, již stěžovatel uvedl, není vždy spolehlivá, neboť v mnoha případech představuje výsledek jediné soukromé transakce.
(82)
Zatřetí bulharské orgány zopakovaly, že stát neposkytuje žádnou náhradu za rozdíl mezi vyšší celkovou administrativní hodnotou soukromých lesních pozemků, které získal, a tržní hodnotou směněných pozemků a že se směny prováděly pouze v případech, kdy hodnota získané parcely lesního pozemku v soukromém vlastnictví byla vyšší než hodnota parcely ve vlastnictví státu, za kterou byla směněna, nebo rovna této hodnotě. Soukromý subjekt měl nadto povinnost uhradit režii ve výši 2 % hodnoty dotčeného majetku.
(83)
V neposlední řadě bulharské orgány poukazují na to, že nařízení o základních cenách bylo od svého přijetí třikrát změněno, a to v letech 2004, 2005 a 2007. Změna nařízení v roce 2005 se s ohledem na pokročilou fázi navracení vyvlastněných lesů a lesních pozemků jeví jako obzvláště pozoruhodná; vyplývalo z ní totiž, že lesy v soukromém vlastnictví již na trhu byly k dispozici a byla po nich poptávka. Účelem této změny v zásadě bylo změnit metodiku oceňování pozemků. Koeficienty týkající se oblastí chráněných vůči urbanizaci byly nadto také zvýšeny a bylo zavedeno několik nových kategorií k vymezení navýšení (přírůstků) cen pozemků v závislosti na kategorii sídla.
(84)
Po přistoupení Bulharska k Evropské unii dne 1. ledna 2007 byly navíc koeficienty v nařízení plně aktualizovány, a to včetně koeficientů týkajících se oblastí chráněných před urbanizací a tzv. „tržně regulačních“ koeficientů, které závisejí na kategorii pozemků. Kromě toho došlo i ke změně čl. 20 odst. 5 nařízení o základních cenách, v jejímž rámci se zvýšila cena směněných pozemků ve vlastnictví státu o 50 % hodnoty „tržně regulačního“ koeficientu. Nadto bylo zavedeno navýšení (přírůstek) hodnoty pozemku podle jednotlivých kategorií sídel.
(85)
Podle bulharských orgánů tyto změny nařízení o základních cenách prokazují, že i při absenci vyspělého tuzemského trhu s lesními pozemky se bulharské orgány s ohledem na nadcházející přistoupení Bulharska k Evropské unii snažily o aktualizaci mechanismu oceňování stanoveného v tomto nařízení, tak aby se zajistilo, že bude vycházet z věrohodných tržních údajů. Ke dni přistoupení Bulharska k Evropské unii tedy administrativní ceny vypočtené na základě nařízení o základních cenách nebyly nižší než tržní ceny těchto parcel.
(86)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně toho, že směny mohly narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, zdůrazňují bulharské orgány zaprvé, že ze soukromých subjektů, které se na napadených směnách podílely, jich podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představuje 81. Zbývajících 51 soukromých subjektů tvoří fyzické osoby, které nepůsobí v oblasti obchodování se zbožím ani se službami. Bulharsko v této souvislosti zdůrazňuje, že ani Státní lesní úřad ani jeho nástupce Výkonný lesní úřad neobdržely od fyzických osob, které v posuzovaném období směny uskutečnily, žádné žádosti o kácení nebo vývoz dřeva
(87)
Zadruhé bulharské orgány tvrdí, že směny nemohou ovlivnit obchod v rámci Unie, neboť firmy, které podporu získaly, nevyvíjejí činnost, která by zahrnovala dovoz nebo vývoz výrobků či služeb. Bulharské orgány doplnily již poskytnuté informace o objemu vytěženého dřeva a dřeva vyvezeného do Evropské unie za posuzované období a předložily dokument, který prokazuje, že žádný ze soukromých subjektů, jež získaly lesní pozemek ve vlastnictví státu v rámci napadených směn, nevytěžil, neprodal na vnitrostátním trhu ani nevyvezl dřevo z Bulharské republiky.
(88)
Zatřetí bulharské orgány tvrdí, že odvětví cestovního ruchu (např. poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, cestovní kanceláře, vlastníci hotelu a poskytovatelé doplňkových služeb cestovního ruchu) se řídí pravidly, jež stanoví bulharský zákon o cestovním ruchu. Tento zákon vyžaduje správní registraci poskytovatelů služeb ve veřejném rejstříku vedeném ministerstvem hospodářství, energetiky a cestovního ruchu. Povinnost registrace ve zvláštním rejstříku se podle článku 58 tohoto zákona vztahuje také na osoby činné v oblasti řízení hotelů. Z tohoto důvodu lze za podniky působící v odvětví cestovního ruchu považovat pouze společnosti zapsané v příslušných veřejných rejstřících vedených ministerstvem hospodářství, energetiky a cestovního ruchu. Kontrola příslušných rejstříků ukázala, že pouze jedna ze společností, které získaly lesní pozemek ve vlastnictví státu v rámci napadených směn, a sice Kapsi Tours OOD, je zapsána jako poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu ve smyslu zákona o cestovním ruchu.
(89)
Začtvrté bulharské orgány vysvětlily, že v Bulharsku společnosti zabývající se výstavbou nemovitostí z hlediska své činnosti rovněž podléhají také povinnosti registrace v ústředním oborovém rejstříku stavebních podniků vedeném Bulharskou stavební komorou, a to v souladu se zvláštním zákonem, totiž zákonem o stavební komoře (70). Bulharské orgány poukazují na to, že pouze tři z podniků, které se státem provedly směnu, jsou zapsány jako stavební podniky a mohly nějakým způsobem vyvíjet stavební činnost podle dotčeného zákona.
(90)
Bulharské orgány tudíž konstatovaly, že většina podniků, které případně mohly mít z napadených směn prospěch, v odvětví stavebnictví a cestovního ruchu nepůsobí. Podle jejich názoru tedy nelze mít za to, že těmito transakcemi byla narušena hospodářská soutěž na příslušných trzích mimo rámec odvětví lesnictví.
5.2. PŘIPOMÍNKY BULHARSKA K PŘIPOMÍNKÁM STĚŽOVATELE
(91)
Bulharské orgány souhlasí se stěžovatelem v tom, že směny lesních pozemků mezi státem a obcemi neobsahují prvek státní podpory. Namítají ovšem, že tvrzení stěžovatele, že většina příjemců aktivně působí v odvětví stavebnictví nebo cestovního ruchu neodpovídá skutečnosti, a to z týchž důvodů, jež byly vysvětleny v předchozím oddílu.
(92)
Bulharské orgány také nesouhlasí se způsobem, jakým stěžovatel určil tržní ceny lesních pozemků na základě porovnání cen lesních pozemků v jednotlivých letech (např. z doby několika let předtím, než došlo ke směně lesů), a rozporují tvrzení stěžovatele, že v určitých případech vlastníci směněných lesních pozemků tuto půdu poskytli jako zajištění k získání úvěrů, neboť takovýto postup by byl v rozporu s ustanoveními bulharského práva a zákona o státním majetku, jež stěžovatel citoval. Údaje, jež stěžovatel předložil, zřejmě obsahují závažné chyby a nejsou v souladu s dostupnými katastry nemovitostí a dokumentací týkající se směn. Údaje, jež předložil stěžovatel, jsou zřejmě také nesprávné, pokud jde o lesní pozemky ve vlastnictví státu, jež byly získány prostřednictvím směn a následně poskytnuty jako zajištění za úvěry. Bulharské orgány v každém případě pro vysvětlení uvádějí, že banky v Bulharsku k zajištění toho, aby byl dluh splacen, vedle nemovitostí vyžadují i jiná likvidní aktiva. Podle bulharských orgánů by tedy bylo nesprávné stanovit cenu na metr čtvereční jako podíl částky poskytnutého úvěru a plochy pozemků, jež slouží jako zajištění za hypotéku. Bulharské orgány také předložily stanovisko První investiční banky k mechanismům poskytování úvěrů a k metodám oceňování lesů a lesních majetků navrhovaných dlužníky jako zajištění.
(93)
Bulharské orgány také nesouhlasí s tvrzením stěžovatele, že obecní orgány neměly v případě pozemků, jejichž určený účel používání byl změněn, jinou možnost než přijmout podrobné plány územního rozvoje. Podle bulharských orgánů vychází případná změna určeného účelu užívání této pozemků z právně vynucovaných podrobných plánů územního rozvoje, které byly veřejně projednány a kterými byly stávající obecné plány územního rozvoje v osídlených oblastech změněny. Tato správní řízení nespadají do rozhodovací pravomoci ministra zemědělství a potravinářství, který jednotlivá správní oznámení týkající se změny územního plánu subjektům, jež o tuto změnu zažádaly, vydává teprve poté, co vstoupí v platnost podrobný plán územního rozvoje.
(94)
Bulharské orgány dále odmítají tvrzení, že mnoho subjektů zapojených do směn mělo v úmyslu provést změnu určeného účelu užívání získané lesní parcely. Podle bulharského zákona o lesích lze takovou změnu provést jen na základě podání žádosti v rámci postupu uvedeného v čl. 14 písm. c) zákona o lesích (jenž byl zrušen). Jakýkoliv jiný záměr vyjádřený prostřednictvím některého z hromadných sdělovacích prostředků nebo jiným způsobem odlišným od příslušného zákonného postupu by představoval irelevantní a svévolný akt.
(95)
Bulharské orgány rovněž nesouhlasí se stanoviskem stěžovatele, že administrativní stanovení cen lesních pozemků nezohledňovalo dynamický vývoj ekonomiky. Bulharské orgány mají za to, že způsob stanovení cen podle nařízení o základních cenách je přiměřený. Rovněž není pravda, že předmětné nařízení nebylo aktualizováno, neboť v roce 2007 byly zavedeny nové koeficienty, a již uskutečněné směny tak hospodářské subjekty v hospodářské soutěži nijak nezvýhodňovaly.
(96)
Bulharské orgány rozporují argument stěžovatele, že by odhadci byli zaujatí. Podle bulharských orgánů jsou tito odhadci soudními znalci, jejichž bezúhonnost nelze zpochybňovat. V případě, že by lesní pozemky ocenili způsobem příznivým pro soukromý subjekt a v rozporu s ustanoveními nařízení o základních cenách, bulharské orgány by takové ocenění pro účely směny nepřijaly.
(97)
V reakci na tvrzení stěžovatele, že oficiální statistické údaje o hodnotě/cenách transakcí, jež poskytují příslušné orgány, nejsou správné, bulharské orgány uvádějí, že daňové úniky vzniklé v důsledku tajení skutečné ceny určité transakce jsou podle bulharského trestního zákoníku trestným činem.
(98)
V neposlední řadě pak bulharské orgány rozporují tvrzení stěžovatele, že by obvinění bývalého vedoucího Výkonného lesního úřadu bylo důkazem přítomnosti státní podpory při směnách. Podle bulharských orgánů jsou řízení vedená proti úředníkům, kteří se na řízeních ve věci směn lesních pozemků ve vlastnictví státu podíleli, z hlediska posouzení přítomnosti podpory v rámci napadených transakcí irelevantní.
5.3. PŘIPOMÍNKY BULHARSKA K PŘIPOMÍNKÁM, KTERÉ PODALY DALŠÍ TŘETÍ STRANY
5.3.1. Připomínky Bulharska podané ke dni 29. září 2011
(99)
Na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané společností All Seas odpověděly bulharské orgány dopisem ze dne 29. září 2011.
(100)
Společnost All Seas směnila celkem 157,4 ha lesních parcel v soukromém vlastnictví na území obcí Teteven a Gaborovo za lesní parcely ve vlastnictví státu o celkové výměře asi 57,9 ha v katastrálním území obce Balčik (71). V této souvislosti také společnost All Seas zaplatila bulharskému státu částku 138 781 BGN za režijní náklady.
(101)
Administrativní cena lesních parcel ve vlastnictví státu byla stanovena na 11,99 BGN za m2. Podle informací, jež mají bulharské orgány k dispozici, činila průměrná tržní cena v posuzovaném období (jakožto cena dohodnutá mezi soukromými subjekty, které lesní parcely v téže nebo blízké oblasti na území téže obce koupily či prodaly za komerčních podmínek) 4,16 BGN za m2. Směna mezi společností All Seas a Bulharskou republikou tedy proběhla oproti příslušné platbě a neměla za následek hospodářské zvýhodnění ve smyslu článku 107 Smlouvy.
(102)
Bulharské orgány dále poznamenávají, že společnost All Seas požádala o změnu určeného účelu užívání lesní parcely v souladu s článkem 14 zákona o lesích a že Rada ministrů Bulharské republiky tuto žádost v souladu s čl. 14d odst. 2 tohoto zákona schválila (72). Podle informací, které mají bulharské orgány k dispozici, toto rozhodnutí nevstoupilo v platnost. Bulharské orgány souhlasí se společností All Seas v tom, že stát nemá přímý vliv na změny určeného účelu užívání předmětných pozemků (pro něž neexistuje žádná mapa využití pozemků), a že tudíž změna vlastníka v důsledku směny nemůže být projevem společného záměru stran této směny provést u předmětných pozemků změnu určeného účelu užívání. Podle bulharských orgánů musí být při posuzování směny určujícím faktorem to, zda si odpovídá hodnota aktiv, jež jsou předmětem směny, uvedená v rozvaze. Právě to bylo pro bulharskou vládu při provádění uvedených transakcí východiskem. Dalším argumentem ve prospěch tvrzení, že při změně určeného účelu užívání pozemku po provedení směny nedochází ke státní pomoci, je, že administrativní poplatky jsou pro všechny žadatele stejné.
(103)
Bulharské orgány dále poznamenávají, že společnost All Seas dřevo z lesních parcel, jež jí připadly v důsledku směny, netěží ani se neúčastní obchodu se dřevem z těchto lesních parcel v rámci Unie. Společnost All Seas neposkytuje služby v oblasti cestovního ruchu ve smyslu zákona o cestovním ruchu a není ani stavební společností ve smyslu zákona o stavební komoře.
5.3.2. Připomínky Bulharska podané ke dni 4. listopadu 2011
(104)
Dopisem ze dne 4. listopadu 2011 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: společnostmi Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD a panem Simeonem Stoevem Mirovem.
(105)
Pokud jde o směny provedené se společnostmi Elkabel, LM Impex a Foros Development, uvedly bulharské orgány, že nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků a že v dotčených případech přijaly od soukromých subjektů doplatky za režijní náklady. Kromě toho uvedené soukromé subjekty zaplatily veškeré místní daně/poplatky. Žádná z uvedených tří společností navíc o změnu určeného účelu užívání nabytých lesních pozemků nepožádala.
(106)
Bulharské orgány dále konstatují, že v některých obcích, na jejichž území se směněné parcely nacházejí, žádné čistě soukromé transakce neproběhly, a nebylo tedy možné stanovit tržní cenu směňovaných parcel nebo to, zda došlo k nějakému hospodářskému zvýhodnění.
(107)
Bulharské orgány dále uvádějí, že ani společnost Elkabel ani společnost LM Impex nejsou vývozci dřeva a nejsou ve smyslu bulharského práva ani zapsány jako stavební společnosti nebo společnosti podnikající v oblasti cestovního ruchu.
(108)
Pokud jde o případ fyzické osoby pana Simeona Stoeva Mirova, který směnil 0,56 ha soukromého lesního pozemku v oblasti Rakitovo, jehož hodnota byla stanovena na 3 436 BGN, za 0,5 ha lesního pozemku ve veřejném vlastnictví v oblasti Burgasu (obec Krajmorie), jehož hodnota byla stanovena na 1 308 BGN, mají bulharské orgány za to, že by se na tuto směnu mělo vztahovat nařízení de minimis.
(109)
Z těchto důvodů bulharské orgány tvrdí, že z jejich hlediska nepředstavují směny s výše uvedenými soukromými subjekty státní podporu.
5.3.3. Připomínky Bulharska podané ke dni 16. prosince 2011
(110)
Dopisem ze dne 16. prosince 2011 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: společnostmi V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vichren EOOD, Liteks Komers AD a Živkou Blagoevovou.
(111)
Pokud jde o směny provedené se společnostmi V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vichren a Liteks Komers, uvedly bulharské orgány, že nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků a že v dotčených případech přijaly od soukromých subjektů doplatky za režijní náklady. Kromě toho uvedené soukromé subjekty zaplatily veškeré místní daně/poplatky. Společnosti V-G-N Confort, Ecobalkani a Liteks Komers navíc nepožádaly o změnu určeného účelu užívání lesních pozemků ve vlastnictví státu, jichž nabyly.
(112)
Bulharské orgány dále uvádějí, že v některých obcích, na jejichž území se směněné parcely nacházejí, nebyly provedeny žádné čistě soukromé transakce, a nelze proto stanovit tržní cenu dotčených parcel ani prokazatelně zjistit, zda došlo k nějakému hospodářskému zvýhodnění výše uvedených soukromých subjektů. V případě společnosti Izgrev 5 byla administrativní cena lesních pozemků ve veřejném vlastnictví, jež byly předmětem směny, mírně vyšší než tržní cena dosažená v podobných soukromých transakcích, a podle bulharských orgánů tedy k žádnému zvýhodnění nedošlo. Týž argument lze uplatnit i v případě transakce provedené se společností Liteks Komers, kde by podle bulharských orgánů administrativní ceny lesních pozemků ve veřejném vlastnictví čtyřikrát převyšovaly ceny tržní.
(113)
Bulharské orgány v neposlední řadě poznamenávají, že žádný z výše uvedených soukromých subjektů není vývozcem dřeva a není ve smyslu bulharského práva ani zapsán jako stavební společnost nebo společnost podnikající v oblasti cestovního ruchu, a proto směny, k nimž s těmito subjekty došlo, nemají vliv na obchod mezi členskými státy.
(114)
Předmětem transakce s fyzickou osobou, paní Živkou Blagoevou, byla směna 1,9036 ha soukromého lesního pozemku na území obce Tetven, jehož hodnota byla stanovena na 16 091 BGN, za 0,3001 ha lesního pozemku ve veřejném vlastnictví v oblasti Predela (obec Razlog), jehož hodnota byla stanovena na 24 216 BGN. Bulharskému státu nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků, všechny režijní náklady a místní daně/poplatky zaplatila paní Živka Blagoevová a nová majitelka nepožádala o změnu určeného účelu užívání pozemku, jenž byl předmětem směny. Podle bulharských orgánů by se na tuto směnu mělo vztahovat nařízení de minimis.
(115)
Bulharské orgány tedy mají za to, že v rámci směn dohodnutých s výše uvedenými soukromými subjekty nedošlo k žádné státní podpoře.
5.3.4. Připomínky Bulharska podané ke dni 25. dubna 2012
(116)
Dopisem ze dne 25. dubna 2012 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Javor Iliev Chajtov, Valentina Angelova Chajtovová, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damjanova, Elizabet Petkova Michailova, Svetoslav Petkov Michailov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD, a BOIL OOD.
(117)
Bulharské orgány souhlasí s připomínkami, jež podaly tyto fyzické osoby a společnosti, které byly stranami ve směnách, k nimž v posuzovaném období došlo, a to v tom smyslu, že při těchto směnách ke státní podpoře nedošlo, a že tyto směny naopak představují transakce provedené za podmínek výhodných pro stát, a to za ceny, jež nejsou nižší než tržní ceny obdobných nemovitostí. Bulharské orgány nadto souhlasí se stanoviskem výše uvedených soukromých subjektů, že směny byly provedeny v souladu s platnými bulharskými vnitrostátními právními předpisy: nařízením o základních cenách a zákonem o lesích. V neposlední řadě by se pak některé z těchto transakcí měly považovat za transakce, na které se vztahuje nařízení de minimis.
5.4. ODPOVĚDI BULHARSKA NA ŽÁDOSTI O INFORMACE, JEŽ V PRŮBĚHU FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ ZASLALA KOMISE
(118)
V následných podáních v reakci na žádosti o informace poskytly bulharské orgány údaje o tržních cenách lesních pozemků v soukromém i veřejném vlastnictví u všech směn provedených v posuzovaném období (73).
(119)
Ve svém podání ze dne 19. listopadu 2013 (74) nicméně bulharské orgány naznačily, že poskytnuté údaje nejsou zcela spolehlivé. Konkrétně bulharské orgány předložily pro účely vzorce uvedeného ve 44. bodu odůvodnění reálné tržní ceny 82 parcel (60 ve veřejném vlastnictví a 22 ve vlastnictví soukromém), jež byly předmětem napadených směn. U ostatních parcel se poskytnuté informace o tržní hodnotě opíraly o nejlepší možný odhad, přičemž bulharské orgány naznačily, že uvedené ceny nemusí nutně představovat reálnou tržní hodnotu. Bulharské orgány vysvětlily, že v případě ostatních dotčených parcel ve veřejném vlastnictví byly ceny, které uváděly jako ceny tržní, ve skutečnosti středními cenami z různých druhů směn lesních pozemků. Tyto ceny tedy nutně nepředstavují reálnou tržní hodnotu: neodpovídají totiž průměrným cenám u zcela analogických transakcí.
(120)
Obdobně se podle bulharských orgánů i u ostatních parcel v soukromém vlastnictví, jež dosud nebyly oceněny nezávislým odhadcem, v některých případech ceny uvedené v potvrzení o prodeji, jež bulharské orgány použily jako zástupný ukazatel tržní hodnoty předmětných parcel, blížily nebo rovnaly tzv. daňové hodnotě. Daňová hodnota parcely nevyjadřuje její tržní hodnotu, ale minimální cenu, již je nutné při realitní transakci zaplatit, což znamená, že tržní hodnota dotčené parcely by v zásadě byla vyšší.
(121)
Bulharské orgány navzdory výše uvedeným skutečnostem zdůraznily, že údaje, jež o tržních cenách poskytly, představují nejlepší odhady, které mohou získat, a to vzhledem k tomu, že: i) v Bulharsku neexistují žádná zvláštní pravidla pro stanovení tržních cen lesních parcel na základě ocenění; ii) stanovení tržních cen dotčených parcel aktuálních v době uskutečnění směny nezávislým odhadcem by trvalo velmi dlouho a iii) zpracování tohoto ocenění by bylo velmi nákladné. Nadto se bulharské orgány vyjádřily v tom smyslu, že uvedené mají v každém případě blíže k reálným tržním cenám než k cenám administrativním.
(122)
Bulharské orgány dále na základě vzorku 25 směn poskytly informace o skutečně použitých administrativních cenách a hypotetických administrativních cenách vyplývajících z použití koeficientů uvedených v aktualizaci nařízení o základních cenách z roku 2010. Uvedený vzorek se týkal 25 transakcí uskutečněných převážně v roce 2009 a 2008 (jen 6 transakcí proběhlo v roce 2007). Tyto informace si vyžádala Komise s cílem ověřit, zda je systém administrativních cen - jsou-li náležitě aktualizovány - s to přiměřeně odrážet tržní ceny lesních pozemků a zda ve všech případech povede k určení ceny co možná nejbližší tržní hodnotě, což vyžaduje judikatura.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
6.1. PŘÍTOMNOST PODPORY
(123)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(124)
Ke kvalifikaci opatření jako podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 tedy musí být naplněny všechny tyto podmínky: i) opatření musí být možné přisoudit státu a musí být financováno ze státních prostředků; ii) musí přinášet výhodu příjemci; iii) tato výhoda musí být selektivní; iv) opatření musí narušovat hospodářskou soutěž nebo představovat hrozbu takového narušení a musí mít potenciál ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(125)
V tomto případě je ovšem nejprve také třeba posoudit, zda osoby, které směny využily a staly se možnými příjemci státní podpory, představují podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Důvodem je to, že podle znění uvedeného ustanovení platí pravidla o státní podpoře jen tehdy, je-li příjemcem podnik.
(126)
Soudní dvůr Evropské unie definuje pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy pojem „podnik“ jako subjekt zapojený do hospodářské činnosti bez ohledu na jeho právní postavení či na způsob jeho financování (75). Podle Soudního dvora Evropské unie představuje hospodářskou činnost jakákoliv činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na trhu (76). Klasifikace určitého subjektu jako podniku se tedy vždy vztahuje ke konkrétní činnosti. Na subjekt, který vykonává hospodářskou i nehospodářskou činnost, je třeba jako na podnik pohlížet, jen co se týče činnosti hospodářské. Podnik nemusí být právnickou osobou; i fyzické osoby lze považovat za podniky využívající státní podporu, pakliže vykonávají hospodářskou činnost.
(127)
Se zřetelem k tomu je třeba konstatovat, že některé osoby, které napadených směn využily, nevykonávaly v posuzovaném období na lesním pozemku, jenž byl předmětem směny, žádnou hospodářskou činnost a nevykonávají ji ani v současnosti. Tyto osoby, které směny využily, tedy nelze považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a proto se má za to, že v rámci směn, jež tyto osoby s bulharským státem uskutečnily, nedošlo k poskytnutí státní podpory.
(128)
Zbývající část tohoto rozhodnutí se tedy týká jen těch osob, které napadené směny využily a které jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1. Vzájemná souvislost mezi směnou pozemků a změnou jejich určeného účelu užívání
(129)
První otázka, o níž Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, se týkala toho, zda existuje vzájemná souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemků, jichž osoby, které směny využily, nabyly. Jedná se o důležitou otázku: závěr, že taková souvislost existuje, bude totiž mít vliv na to, jak Komise posoudí otázky, zda směnami došlo k hospodářskému zvýhodnění a jak takovéto zvýhodnění vyčíslit. Vzájemná souvislost by existovala, pokud by strany směny měly ještě před provedením této směny v úmyslu změnit následně po provedení směny určený účel užívání pozemku ve veřejném vlastnictví z lesního pozemku na pozemek stavební. Pokud by tedy administrativní ceny vypočtené pro účely směny podle nařízení o základních cenách byly stanoveny pro směnu dvou lesních pozemkových parcel, mohla by mít následná změna určeného účelu užívání parcely ve veřejném vlastnictví vzhledem k jejímu zamýšlenému budoucímu využití jako stavebního pozemku za následek podhodnocení nabyté parcely, bylo-li již od počátku úmyslem takovouto změnu provést.
(130)
Podle Komise by skutečnost, že na napadené směny vždy - nebo přinejmenším ve velké většině případů - navazovaly (následně schválené) žádosti o změnu určeného účelu užívání lesních pozemků nabytých osobou, která směny využila, na stavební pozemek, objektivně naznačovala, že strany takovýchto směn již od počátku zamýšlely po provedení směny určený účel užívání pozemku ve veřejném vlastnictví změnit.
(131)
Statistické údaje poskytnuté bulharskými orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, které potvrzují údaje zohledněné ve 38. bodu odůvodnění, ukazují, že na 132 směn provedených v posuzovaném období bylo podáno 24 žádostí o změnu určeného účelu užívání předmětného pozemku na stavební pozemek (tyto žádosti byly tedy podány v 18,2 % všech směn), přičemž takováto změna byla schválena v 15 případech (tedy v 11,4 % všech směn). Na základě těchto údajů dochází Komise k závěru, že ve většině případů žádosti o změnu určeného účelu užívání pozemku na směny nenavazovaly.
(132)
Komise konstatuje, že podle bulharských právních předpisů tak jako tak existují pro provádění směn a změn určeného účelu užívání dvě oddělená řízení a pro každý z těchto úkonů je příslušný jiný ze dvou samostatných státních orgánů, jež jsou jeden na druhém nezávislé. Toto představuje další argument pro popření existence vzájemné souvislosti mezi směnami pozemků a změnou jejich určeného účelu užívání v tomto případě.
(133)
Vzhledem k tomu, že nebyla prokázána existence vzájemné souvislosti mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemků nabytých osobami, které směny využily, prověří Komise přítomnost státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v každém z dotčených úkonů zvlášť.
6.1.2. Přítomnost státní podpory při změnách určeného účelu užívání pozemků
(134)
Určený účel užívání pozemku je kontrolním nástrojem orgánů veřejné moci v oblasti využívání a míry zastavění určité pozemkové parcely. Při schvalování změny určeného účelu užívání pozemkové parcely vykonává orgán veřejné moci regulační činnost a nejedná jako hospodářský subjekt.
(135)
Za podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy se považují jen zvýhodnění poskytnutá přímo či nepřímo ze státních prostředků. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (77) z rozlišení mezi „podporou poskytovanou státy“ a podporou poskytnutou „ze státních prostředků“ nevyplývá, že všechna zvýhodnění poskytnutá státem, ať už jsou financována ze státních prostředků, či nikoliv, představují podporu. Účelem tohoto rozlišení je spíše do definice státní podpory zahrnout jak zvýhodnění poskytnutá přímo státem, tak ta, jež poskytují veřejné či soukromé instituce státem pověřené nebo zřízené.
(136)
Schválení změny určeného účelu užívání konkrétní pozemkové parcely z lesního pozemku na pozemek stavební orgánem veřejné moci sice může mít za následek nárůst tržní hodnoty předmětného pozemku, ale nedochází při něm k převodu státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy: výsledkem výkonu takovéto regulační činnosti není převod finančních prostředků v pozitivním smyslu osobě, která tohoto schválení využije, a stát se při tomto výkonu ani nevzdává svých prostředků, neboť v rámci takového výkonu nemá povinnost účtovat úspěšným žadatelům poplatek, jenž by plně odpovídal hospodářské hodnotě, již tito žadatelé schválením získají (78).
(137)
V tomto směru tedy ani rozhodnutí orgánu veřejné moci o změně určeného účelu užívání konkrétní pozemkové parcely nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.3. Přítomnost podpory při směnách
(138)
Prodej pozemků nebo budov orgány veřejné moci podniku nebo jednotlivci, který vykonává hospodářskou činnost, může podle ustálené judikatury (79) zakládat hospodářské zvýhodnění, a může tedy představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, zejména pokud se neuskuteční za tržní hodnotu, tj. za cenu, kterou by pravděpodobně stanovil soukromý investor v podmínkách běžné hospodářské soutěže. Totéž platí o směně, při níž je hodnota pozemku ve veřejném vlastnictví nabytého od státu vyšší než hodnota pozemku v soukromém vlastnictví, který se státu přenechává.
(139)
Před prověřením toho, zda dané směny přinášejí nějaké hospodářské zvýhodnění, nicméně Komise prověří, zda jsou naplněny ostatní podmínky uvedené ve 124. bodu odůvodnění, na jejichž základě lze konstatovat přítomnost státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(140)
Zaprvé se, pokud jde o otázku, komu lze toto opatření přičíst, konstatuje, že směny spadají do kompetence ministra zemědělství a potravinářství nebo Rady ministrů (v závislosti na velikosti parcely, jež je předmětem směny) a Výkonného lesního úřadu, což jsou všechno státní orgány. Pokud je výsledkem směny převod lesních pozemků ve veřejném vlastnictví, jež mají vyšší hodnotu než přenechané lesní pozemky ve vlastnictví soukromém, představuje tato směna převod státních prostředků, kterým se bulharský stát vzdává určitých výnosů, jichž by býval mohl dosáhnout, pokud by při provádění této transakce postupoval v rámci tržních podmínek.
(141)
Zadruhé jsou směny, pokud z nich těží pouze ti vlastníci pozemků, kteří směnili své lesní pozemky v soukromém vlastnictví za lesní pozemky ve vlastnictví veřejném, selektivní.
(142)
Zatřetí směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Jsou-li osoby, které směny využily, podniky, jež nabízejí zboží a služby na některém konkrétním trhu, posílí jakýkoli finanční prospěch, jež jim z uskutečnění směny plyne, jejich postavení oproti ostatním podnikům, s nimž si v rámci Unie v oblasti téhož druhu zboží a služeb konkurují (80). Řada osob, které směny využily, (81) má v bulharském obchodním rejstříku mezi hospodářskými odvětvími, v nichž působí, mimo jiné uvedeny i reality, cestovní ruch, pohostinství či zalesňování. Uvedená odvětví jsou přitom otevřená hospodářské soutěži na úrovni Unie. Prokazují to i údaje z tohoto rejstříku, v nichž se u několika osob, které směny využily, (82) jako hospodářské odvětví, v němž působí, uvádí obchod či (mezinárodní) obchodní činnost. Pokud jde o argument předložený bulharskými orgány, že pro výkon činnosti v odvětví cestovního ruchu nebo stavebnictví je nezbytné, aby byla společnost zapsána ve zvláštních rejstřících, a že tomu tak u většiny společností podílejících se na směnách nebylo, konstatuje Komise, že pojem „podnik“ v čl. 107 odst. 1 Smlouvy je pojmem objektivním, a otázku, zda podniky nabízejí zboží a služby na daném trhu, a tudíž konkurují ostatním podnikům a zapojují se do trhu v rámci Unie, je tedy třeba zodpovědět s ohledem na činnosti, jež tyto podniky skutečně vykonávají, a nikoli podle toho, zda splňují určité vnitrostátní právní formální náležitosti.
(143)
Konečně, pokud jde o přítomnost hospodářského zvýhodnění, týkají se směny vzájemné výměny (nejméně) dvou lesních pozemkových parcel mezi bulharským státem a soukromými subjekty. K zodpovězení otázky, zda soukromé subjekty těžily z hospodářského zvýhodnění plynoucího z provedené směny, je třeba provést odhad tržních hodnot parcel, jež byly předmětem dané směny, a tyto hodnoty vzájemně porovnat. Je-li výsledkem směny převod lesního pozemku ve veřejném vlastnictví, jehož hodnota je vyšší než hodnota lesního pozemku, který státu přenechává soukromý subjekt, pak je tento soukromý subjekt hospodářsky zvýhodněn.
(144)
Pro účely dotčených směn byly, jak se uvádí v 16. bodu odůvodnění, příslušné administrativní ceny vypočteny podle nařízení o základních cenách. Soudní dvůr Evropské unie shledal, že v případech, kdy vnitrostátní právní úprava stanoví správní pravidla výpočtu tržní hodnoty pozemku určeného na prodej orgány veřejné moci, musí použití uvedených pravidel za účelem jejich souladu s článkem 107 Smlouvy vést ve všech případech ke administrativní ceně, která se co nejvíce blíží tržní hodnotě daného pozemku (83). Jelikož tato tržní hodnota je teoretická, bude povoleno rozpětí, v jehož rámci se dosažená cena od teoretické ceny odchyluje (84).
(145)
Bulharské orgány byly požádány o poskytnutí informací o administrativních cenách uplatněných při 132 směnách, jež v posuzovaném období proběhly, jakož i o příslušných tržních cenách pro tytéž transakce. Komise rovněž požádala bulharské orgány, aby vzaly při stanovení tržní hodnoty předmětných lesních parcel v úvahu případné předcházející či následné transakce, jejichž byly tyto parcely předmětem. Ačkoli má Komise za to, že pro účely posouzení možných prvků státní podpory v rámci směn je místo, kde se směňované lesních parcely nacházejí, irelevantní, byly údaje o cenách - byly-li k dispozici - vzaty v úvahu.
(146)
Bulharské orgány upozornily na to, že údaje, jež mohly o tržních cenách poskytnout, nejsou zcela spolehlivé (85). Zároveň ale sdělily, že tyto informace představují nejlepší možné odhady tržních cen (86). Komise tyto údaje považuje za dostatečně spolehlivé odhady skutečné (tj. „reálné“) tržní hodnoty dotčených parcel.
(147)
Z analýzy těchto údajů vyplývá, že důsledkem uplatnění administrativních cen na parcely v soukromém vlastnictví bylo systematické nadhodnocení dotčených lesních pozemků oproti cenám tržním (87), zatímco u lesních pozemků ve veřejném vlastnictví byla situace poněkud složitější, neboť byly zaznamenány jak případy nadhodnocení, tak podhodnocení. Při hledání odpovědi na otázku, zda osoby, které směny využily, získaly na jejich základě nějakou výhodu, by tedy prosté porovnání tržní ceny parcely ve veřejném vlastnictví v době uskutečnění směny s tržní cenou směněné parcely v soukromém vlastnictví dostatečně nezohlednilo systematické nadhodnocení dotčené soukromé parcely. Komise proto sestavila vzorec zohledňující administrativní ceny uplatněné v prvotní transakci, který umožňuje náležitě posoudit zvýhodnění plynoucí z dané směny. Tento vzorec, který byl uveden již v rozhodnutí o zahájení řízení, vyžaduje vypočtení těchto částek:
(i)
rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách a
ii)
rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách.
Ke zvýhodnění by došlo v případě, že po odečtení hodnoty získané podle bodu i) od hodnoty získané podle bodu ii) vyjde kladný výsledek.
Při určování toho, zda danou směnou dochází ke zvýhodnění, je nicméně třeba vzít v úvahu i případnou peněžní náhradu vyplacenou jednou stranou druhé za účelem dorovnání rozdílu v administrativních cenách dvou parcel, jež jsou předmětem směny.
(148)
Při uplatnění uvedeného vzorce na údaje o reálných tržních hodnotách a administrativních cenách směňovaných lesních pozemků, jež poskytly bulharské orgány, dospěla Komise k závěru, že téměř v 80 % směn provedených v posuzovaném období bylo osobám, které směny využily, v jejich rámci poskytnuto zvýhodnění, což ukazuje tabulka 4.
Tabulka 4
Porovnání administrativních cen uplatněných při směnách a tržních cen uvedených bulharskými orgány
Směny
2007
2008
2009
Celkem
Poskytnutí výhody (počet případů)
18
48
38
104
Procentuální podíl na všech směnách
78 %
77 %
81 %
79 %
Počet uskutečněných směn
23
62
47
132
(149)
Výše uvedené údaje ukazují, že administrativní ceny stanovené pro účely směn podle nařízení o základních cenách dostatečně neodrážely skutečnou tržní hodnotu předmětných lesních parcel.
(150)
Rozdíl mezi administrativními cenami použitými pro účely napadených směn a tržními cenami předmětných parcel vyplývá jednak ze skutečnosti, že výchozí metodika uvedená v nařízení o základních cenách dostatečně nezohledňuje kritéria, jež by z hlediska ocenění směňovaných lesních pozemkových parcel za důležitá považoval účastník trhu, a ani jim nepřiznává náležitou váhu. Zaprvé se předpokládalo, že průměrné hodnoty pozemků uvedených v příloze 1 nařízení o základních cenách podle kategorií pozemků skýtajících totožné podmínky k pěstování rostlin, které se používají jako východisko pro stanovení základní hodnoty pozemku (viz 18. bod odůvodnění) budou stanoveny na základě tržních cen nebo účetních záznamů vedených u lesů ve vlastnictví státu, avšak ve skutečnosti je stanovili znalci na základě malého počtu tržních zdrojů.
(151)
Zadruhé jsou koeficienty a navýšení (přírůstky) cen uplatněné pro účely vyčíslení některých vlastností lesního pozemku při výpočtu jeho základní hodnoty, jež jsou uvedeny v 18. až 26. bodu odůvodnění, spíše výsledkem administrativního zjednodušení, než pokusem o přesné určení hospodářské hodnoty, kterou by hypotetický účastník trhu v podobné situaci takovýmto vlastnostem pozemku přisoudil. Bulharské orgány ve skutečnosti žádné hospodářské údaje odůvodňující hodnotu těchto koeficientů a míru navýšení (přírůstky) cen uvedených v předmětném nařízení nepředložily.
(152)
I kdyby se připustilo, že výsledkem uplatnění metodiky uvedené v nařízení o základních cenách u směňovaných lesních pozemků zpočátku byly tržní ceny, což nebyly, průměrné ceny, nebyly příslušné koeficienty a navýšení (přírůstky) cen během posuzovaného období nikdy aktualizovány tak, aby se zohlednilo následné kolísání tržních cen. V souladu s judikaturou (88) musí v případě výrazného nárůstu cen pozemků administrativní metody pro výpočet cen pozemků prodávaných orgány veřejné moci umožňovat průběžnou aktualizaci těchto cen tak, aby se cena skutečně zaplacená kupujícím co nejvíce blížila tržní hodnotě těchto pozemků. V průběhu fáze předběžného přezkoumávání bulharské orgány vysvětlily, že podle čl. 7 odst. 1 a článku 32 nařízení o základních cenách měly být koeficienty pro výpočet administrativních cen uvedené v tomto nařízení každoročně aktualizovány. Kromě toho podle informací poskytnutých bulharskými orgány rostly tržní ceny lesních pozemků během posuzovaného období velmi výrazně. K aktualizaci, kterou uvedené nařízení předpokládá, nicméně během předmětného období vůbec nedošlo. Bulharské orgány průměrné ceny, příslušné koeficienty a navýšení (přírůstky) cen pro účely stanovení administrativních cen na základě posledního vývoje trhu aktualizovaly až v roce 2010.
(153)
Komise proto dospěla k závěru, že osobám, které směny využily, tyto pozemkové směny v těch případech, kdy použité administrativní ceny dostatečně neodrážely tržní cenu směňovaného pozemku, přinesly hospodářské zvýhodnění.
6.1.4. Podpora de minimis
(154)
Závěrem je třeba poznamenat, že se v případech, kdy byly osoby, které směny využily, zvýhodněny v rozsahu, jenž nepřesahuje limit uvedený v nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (89), toto zvýhodnění nepovažuje za státní podporu, a na tyto případy se tudíž nevztahuje zákaz daný ustanovením čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud jsou ovšem splněny všechny ostatní podmínky stanovené uvedeným nařízením.
(155)
Na základě kvantitativních údajů předložených bulharskými orgány se zdá, že v mnoha případech (90) je částka podpory, kterou osoby, které směny využily, obdržely pod úrovní limitu de minimis, který činí 200 000 EUR.
6.1.5. Závěr ohledně přítomnosti podpory
(156)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že směny, které v posuzovaném období provedla Bulharská republika, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v těch případech, kdy protistrana příslušné transakce je podnikem ve smyslu uvedeného ustanovení, kdy administrativní ceny použité pro účely dané transakce neodrážely tržní ceny a kdy nebyly naplněny podmínky podpory de minimis stanovené v nařízení (ES) č. 1407/2013.
6.2. ZÁKONNOST OPATŘENÍ
(157)
Bulharská republika uvedené směny před jejich provedením neoznámila, a nesplnila tak svou povinnost ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Uvedené směny tak představují protiprávně poskytnutou státní podporu.
6.3. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(158)
Ačkoli byly bulharské orgány požádány o poskytnutí informací o případné slučitelnosti uvedených směn s vnitřním trhem, trvaly na své argumentaci, že předmětné transakce neměly na obchod v rámci Unie žádný vliv, a že tedy státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nepředstavují.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že důkazní břemeno slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, jako výjimky z ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy, náleží v zásadě dotyčnému členskému státu, který musí prokázat, že podmínky pro tuto výjimku jsou splněny (91).
(160)
Komise v každém případě konstatuje, že se nezdá, že by existovaly nějaké zřejmé důvody, na jejichž základě by bylo možné považovat předmětné směny za slučitelné s vnitřním trhem, a to ani přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy ani na základě pokynů z těchto ustanovení vycházejících.
(161)
Slučitelnost režimu směn tedy nelze odvozovat od pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví („pokyny k odvětví lesnictví“), protože ty se vztahují pouze na živé stromy a na jejich přirozené prostředí v lesích a na ostatní zalesněné půdě, včetně opatření k udržování a zlepšování ekologické a ochranné funkce lesů a opatření na podporu rekreačního využívání a sociální a kulturní dimenze lesů. Navíc náklady hrazené z podpory poskytnuté v souvislosti se směnami neodpovídají definici způsobilých nákladů uvedené v pokynech k odvětví lesnictví (92), neboť soukromým subjektům nebyly uloženy žádné zákonné nebo smluvní závazky využívat pozemky nabyté směnou jako oblasti s ochranou přírody. Všechny soukromé subjekty měly naopak právo požádat o změnu účelu užívání z lesního pozemku na pozemek stavební, což také některé z nich učinily.
(162)
Slučitelnost nelze odvozovat ani od pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007-2013. Komise v této souvislosti poznamenává, že bulharské orgány směny neprovedly s konkrétním cílem přispět k regionálnímu rozvoji. Nadto nebyly vymezeny způsobilé náklady a nebylo ani stanoveno, jakým způsobem se bude kontrolovat pobídkový účinek předmětné podpory a jak bude zajištěno dodržování příslušných limitů regionální podpory.
(163)
V neposlední řadě pak bulharské orgány v diskusích předcházejících přijetí rozhodnutí o zahájení řízení prohlašovaly, že dotčené směny sledovaly cíl veřejné politiky spočívající v konsolidaci vlastnictví lesních pozemků. I kdyby bylo možné považovat konsolidaci lesních pozemků za cíl společného zájmu, což ovšem nelze, neprokázaly bulharské orgány, že poskytnutá podpora byla k dosažení uvedeného cíle nezbytná a ani že zvolené prostředky byly ty nejvhodnější.
(164)
Bulharské orgány rovněž neprokázaly, že zvolené prostředky zajistily, aby se poskytnutá podpora omezila na minimum nezbytné k přesvědčení soukromých subjektů k tomu, aby směnu uskutečnily. Je to mimo jiné patrné ze silného kolísání administrativních cen, k nimž se uplatněním předepsané metodiky dospělo. Při porovnání s tržními cenami, jež bulharské orgány poskytly, se nezdá, že by tyto administrativní ceny byly systematicky o určitý obdobný procentuální podíl vyšší či nižší než tržní ceny. Na příkladu transakcí uskutečněných v roce 2007 lze sledovat rozdíly mezi tržními a administrativními cenami parcel v soukromém vlastnictví v rozmezí od -503,97 % do +89,91 % (93).
(165)
Bulharské orgány konečně ani neprokázaly, že předmětné směny nenarušily hospodářskou soutěž v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Směny proto nelze přímo považovat za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(166)
Komise proto dospěla k závěru, že podporu poskytnutou v souvislosti se směnami nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.
7. NAVRÁCENÍ PODPORY
(167)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 by měla být státní podpora příjemcem navrácena, pokud byla předmětná protiprávně poskytnutá státní podpora shledána neslučitelnou s vnitřním trhem a není-li to v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. V čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví, že podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky splatné od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího faktického navrácení. V čl. 14 odst. 3 se dále stanoví, že navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise.
(168)
Ke splnění účelu navrácení podpory dojde v okamžiku, kdy podniky, jež z předmětné protiprávní podpory těžily, tuto podporu spolu s příslušnými úroky z prodlení navrátí. Navrácením příjemce pozbude zvýhodnění, ze kterého měl na trhu oproti svým konkurentům prospěch, a obnoví se stav, který poskytnutí podpory předcházel (94). Členský stát si sice může zvolit prostředky, kterými svou povinnost dosáhnout navrácení nelegální podpory splní, ale zvolená opatření nesmí mít nepříznivý vliv na působnost a účinnost práva Unie. Členský stát může povinnost dosáhnout navrácení podpory splnit, pouze pokud jsou prostředky zvolené k navrácení podpory vhodné k opětovnému nastolení běžných podmínek hospodářské soutěže, které byly poskytnutím nezákonné podpory narušeny, a pokud jsou v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie (95).
(169)
Vzhledem k tomu, že bylo shledáno, že Bulharská republika protiprávně uplatňovala státní podporu prostřednictvím směn, měla by se jí stanovit povinnost zajistit, aby osoby, které tyto směny využily, tuto podporu navrátily.
7.1. URČENÍ PŘÍJEMCŮ, KTEŘÍ MUSÍ PODPORU NAVRÁTIT
(170)
Protiprávní a neslučitelnou podporu musí navrátit podniky, které z ní skutečně měly prospěch (96). Nicméně v případech, kdy všechny podniky, které protiprávní a neslučitelnou podporu obdržely, není schopna určit v rozhodnutí samotném Komise, bude tak muset na počátku procesu jeho provádění učinit dotčený členský stát, který musí přihlédnout k individuální situaci jednotlivých dotčených podniků (97).
(171)
V tomto případě jsou potenciálními příjemci neslučitelné státní podpory ty fyzické a právnické osoby, které se podílely na 132 směnách s bulharskými orgány, k nimž v posuzovaném období došlo. Z této skupiny subjektů by měly bulharské orgány vyjmout ty fyzické a právnické osoby, jež nejsou „podniky“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a ty, jež na při směnách, jichž se zúčastnily, získaly podporu v celkové výši nepřesahující limit stanovený v nařízení de minimis, pokud ovšem dotčené transakce splňují i ostatní podmínky stanovené uvedeným nařízením. Zbývající fyzické a právnické osoby, jež se směn účastnily, by se měly považovat za příjemce protiprávně poskytnuté státní podpory, a bulharským orgánům se ukládá povinnost zajistit, aby tyto subjekty zvýhodnění, jehož se jim na základě předmětných směn dostalo, navrátily.
7.2. VYČÍSLENÍ PODPORY
(172)
Komise není z právního hlediska povinna vyčíslit přesnou částku, jež má být navrácena, zejména pokud k tomu, aby tak učinila, nemá k dispozici dostatečné údaje. Postačí, pokud rozhodnutí Komise obsahuje informace, jež dotčenému členskému státu bez přílišných obtíží umožní stanovit částku, jež má být navrácena (98).
(173)
Jak bylo vysvětleno ve 147. bodu odůvodnění, má Komise za to, že členské státy by při stanovení výše neslučitelné podpory, již musí každý z příjemců navrátit, měly vyjít z této metodiky:
(i)
stanovit rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách;
(ii)
stanovit rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách.
Prvotní výše státní podpory získané na základě směny je rovna hodnotě ii) snížené o hodnotu i).
V případech, kdy byla směněna pozemková parcela ve veřejném vlastnictví s vyšší administrativní hodnotou za pozemkovou parcelu v soukromém vlastnictví s nižší administrativní hodnotou, by měla být tato prvotní částka upravena. Podle bulharských orgánů musela v takovémto případě osoba, která směny využila, zaplatit státu náhradu za rozdíl v hodnotě dotčených pozemků. Původní výše podpory by tedy měla být ponížena o částku náhrady zaplacenou příjemcem bulharským orgánům. Bulharské orgány by pak měly dosáhnout toho, aby příslušní příjemci výslednou částku navrátili, tak aby se vyrovnalo zvýhodnění, které tito příjemci v důsledku provedení směny získali.
(174)
Při stanovení tržních cen dotčených parcel by měla být plně zohledněna hospodářská hodnota předmětného pozemku v okamžiku provedení směny. Z informací uvedených v podání bulharských orgánů ze dne 29. srpna 2008 se zdá, že v některých případech byly na státních lesních parcelách budovy a infrastruktura postaveny ještě dříve, než došlo k uskutečnění směny, a to i přesto, že daná parcela předtím nebyla překlasifikována na stavební pozemek. Komise zastává názor, že v takových případech by se měla do tržní hodnoty parcely plně promítnout i hodnota těchto budov a/nebo infrastruktury.
(175)
Komise poznamenává, že bulharské orgány již údaji o administrativních cenách použitých při směnách, jakož i o tržních cenách všech předmětných parcel v době uskutečnění směny disponují (99), a nemělo by pro ně tedy být příliš obtížné stanovit na základě metodiky popsané ve 173. bodu odůvodnění (100) částky, jež musí být navráceny.
(176)
V případech, kdy mohou mít bulharské orgány oprávněné obavy, že uvedenou metodiku nelze uplatnit nebo že vede k výsledným částkám, jež zjevně dostatečně neodrážejí výši státní podpory, již příjemce obdržel, nicméně mohou rozhodnout, že nechají provést odhad tržních cen směňovaných pozemků nezávislým znalcem, který má k oceňování kvalifikaci a který se vybere na základě otevřeného veřejného nabídkového řízení. Při stanovení postupu výběru takového znalce by se měly dodržovat zásady transparentnosti a rovného zacházení, a to i v případech, kdy výše smluvního plnění nepřekračuje prahové hodnoty stanovené směrnicemi Unie týkajícími se zadávání veřejných zakázek. Nabídkové řízení by zejména mělo: i) být dostatečně inzerované; ii) opírat se o objektivní, předem oznámená kritéria výběru; iii) obsahovat informace o tom, že po provedení předběžného výběru bude konečné rozhodnutí přijato za účasti zástupců útvarů Komise. V těchto výjimečných případech musí bulharské orgány: i) uvést dotčenou parcelu (dotčené parcely); ii) uvést odůvodnění, proč je třeba v tom kterém konkrétním případě využít odhadu nezávislého znalce; iii) navrhnout Komisi nezávislého znalce (vybraného ve veřejném nabídkovém řízení), jehož pověření odsouhlasí Komise i Bulharská republika.
(177)
Vzhledem k tomu, že účelem navrácení podpory je obnova stavu před uskutečněním směny, má Komise v neposlední řadě za to, že by s ohledem na výjimečnou povahu dohod o směně ve vztahu k lesním pozemkům, které nebyly do rozhodné doby komerčně využívány, Bulharská republika splnila svou povinnost dosáhnout navrácení protiprávně poskytnuté podpory tím, že sporné směny zruší a u dotčených parcel provede zpětnou směnu. Takový postup by nicméně k navrácení podpory v náležité míře vedl jen v případech, kdy ode dne uskutečnění směny nedošlo k významným změnám dotčených lesních pozemků ve veřejném i soukromém vlastnictví. V takovýchto případech je třeba o dotčených parcelách informovat Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice; předmětné směny by měly být zrušeny a doklad o provedení tohoto úkonu by měl být předložen do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
(178)
Ve všech případech, kdy se vyžaduje navrácení podpory, se toto navrácení musí vztahovat k okamžiku, kdy příjemcům předmětné zvýhodnění vzniklo, tj. ke dni právního aktu, kterým se příjemcům uděluje právo směnit své lesní pozemky v soukromém vlastnictví za lesní pozemky ve vlastnictví veřejném.
(179)
Do částek, jež mají být navráceny, by měly být započteny úroky za dobu počínaje dnem, k němuž byly příjemcům tyto částky dány k dispozici, až do doby jejich faktického navrácení. Výše úroku by se měla vypočítávat jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (101) a podle nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (102), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
(180)
Harmonogram navrácení státní podpory jednotlivými příjemci by měl co možná nejvíce souhlasit s harmonogramem uvedeným v oznámení o navrácení podpory (103). V žádném případě by ale nemělo dojít k překročení lhůt uvedených v tabulce 5.
Tabulka 5
Harmonogram navrácení podpory
Lhůta
Úkon
1.
do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:
Bulharská republika musí Komisi informovat o opatřeních plánovaných nebo přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to zejména:
i)
předložit Komisi seznam všech směn, kterých se týká navrácení podpory, a uvést tyto informace:
-
administrativní a tržní ceny lesních parcel v soukromém a veřejném vlastnictví, jež jsou předmětem směny (na základě informací uvedených Bulharskou republikou v podání 2014/032997), informace o doplatcích náhrad v každé z transakcí a o výsledné výši státní podpory, jež musí být navrácena,
-
název zapojeného soukromého subjektu u každé z transakcí a uvedení důvodů, na základě kterých tato osoba, která směny využila, je, či není považována za podnik;
ii)
určit případy, v nichž navrácení podpory proběhne na základě znaleckého odhadu tržních cen lesních parcel v okamžiku uskutečnění směny (176. bod odůvodnění);
iii)
určit případy, kdy k navrácení podpory dojde prostřednictvím zrušení směny (177. bod odůvodnění).
2.
do čtyř měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:
V případě parcel uvedených v bodu 1 podbodu ii) výše by měla Bulharská republika pověřit nezávislého znalce, který by zpracoval ocenění dotčených parcel. Tento znalec by měl být vybrán na základě otevřeného veřejného nabídkového řízení a pověřen se souhlasem Komise na základě předchozího návrhu Bulharské republiky.
3.
do sedmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:
Bulharská republika by měla předložit Komisi zprávu o ocenění parcel uvedených v bodu 1 podbodu ii) výše vypracovanou nezávislým znalcem.
4.
do osmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:
Bulharská republika by měla zaslat příkazy k navrácení všem dotčeným příjemcům, a to s přesným uvedením částek, jež mají být navráceny.
5.
do dvanácti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:
Bulharská republika musí realizovat navrácení podpory u všech dotčených směn.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora podnikům v souvislosti se směnami lesních pozemků ve veřejném vlastnictví za lesní pozemky v soukromém vlastnictví, protiprávně poskytnutá Bulharskou republikou v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy v období od 1. ledna 2007 do 27. ledna 2009, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci směn uvedených v článku 1 nepředstavuje podporu, pokud v době, kdy je poskytnuta, splňuje podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, které je použitelné v době, kdy je podpora poskytnuta.
Článek 3
Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci směn uvedených v článku 1, která v době, kdy je poskytnuta, splňuje podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98 nebo v rámci jakéhokoliv jiného schváleného režimu podpor, je slučitelná s vnitřním trhem až do maximální výše podpory použitelné pro tento druh podpor.
Článek 4
1. Bulharská republika zajistí navrácení neslučitelné podpory poskytnuté v rámci směn uvedených v článku 1 od příjemců.
2. Odchylně od odstavce 1 lze v případech, kdy ode dne uskutečnění směny nedošlo k významným změnám lesních pozemků ve veřejném i v soukromém vlastnictví, kterých se transakce dotýkala, zajistit navrácení neslučitelné podpory od příjemců zrušením předmětných směn.
3. Do částek, jež mají být navráceny, se započítají úroky za dobu počínaje dnem, k němuž byly příslušné prostředky dány k dispozici příjemcům, až do doby jejich faktického navrácení.
4. Výše úroku se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 a podle nařízení (ES) č. 271/2008.
5. Bulharská republika zruší veškeré doposud neuhrazené platby podpory v rámci režimu uvedeného v článku 1 s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 5
1. Navrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 se zajistí neprodleně a účinně.
2. Bulharská republika zajistí úplné provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě dvanácti měsíců ode dne oznámení.
Článek 6
1. Do čtyř měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Bulharská republika Komisi tyto informace:
a)
seznam všech směn obsahující tyto informace:
-
administrativní a tržní ceny lesních parcel v soukromém a veřejném vlastnictví, které jsou předmětem směny, informace o doplatcích v jednotlivých transakcích a výslednou výši státní podpory,
-
název zúčastněného soukromého subjektu, tj. osoby, která směny využila, u každé z transakcí a důvody, na základě kterých tento subjekt je, či není považován za podnik;
b)
určení případů, v nichž se uplatní navrácení podpory na základě tržních cen v okamžiku uskutečnění směn, jež jsou uvedeny v podání Bulharské republiky 2014/032997;
c)
určení případů, kdy k navrácení podpory dojde prostřednictvím zrušení směny;
d)
určení případů, kdy k navrácení podpory dojde na základě částek stanovených nezávislým znalcem-odhadcem, a doklady o pověření tohoto nezávislého znalce, který se vybere ve veřejném nabídkovém řízení a jehož odsouhlasí Komise.
2. Do osmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Bulharská republika Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci směn uvedených v článku 1, a celkovou výši podpory, kterou každý z těchto příjemců v důsledku předmětných transakcí obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok při navrácení), jejíhož navrácení se má od každého jednotlivého příjemce dosáhnout;
c)
podrobný popis opatření již přijatých či plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo přikázáno podporu navrátit.
3. Do dvanácti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Bulharská republika doklady prokazující, že dotčení příjemci navrátili podporu v plné výši.
4. Bulharská republika bude prostřednictvím zpráv předkládaných jednou za dva měsíce informovat Komisi o průběhu vnitrostátních opatření k provedení tohoto rozhodnutí až do doby, než bude navrácení podpory poskytnuté v rámci směn uvedených v článku 1 dokončeno. Na žádost Komise poskytne Bulharská republika neprodleně informace o opatřeních již přijatých a plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpor, které již byly příjemci navráceny.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Bulharské republice.
V Bruselu dne 5. září 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/456
tal-5 ta’ Settembru 2014
dwar l-iskema ta’ għajnuna Nru SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) u SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08) implimentata mir-Repubblika tal-Bulgarija fil-kuntest tal-iskambji tal-art tal-foresta
(notifikata bid-dokument C(2014) 6207)
(It-test bil-Bulgaru biss huwa awtentiku)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C(2011) 4444 tad-29 ta’ Ġunju 2011 (1),
Wara li stiednet lill-partijiet interessati jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjoni(jiet) imsemmija hawn fuq u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fis-17 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni rċeviet ittra mingħand ilmentatur li xtaq jibqa’ anonimu (“l-ewwel ilmentatur”) li fiha allega li r-Repubblika tal-Bulgarija tat għajnuna fil-kuntest tal-iskambju ta’ art tal-foresta privata ma’ art tal-foresta tal-gvern, li ta’ spiss ġie segwit minn skambju fl-użu deżinjat tal-art skambjata minn art tal-foresta għal art li tista’ tinbena. L-ewwel ilmentatur ippreżenta informazzjoni addizzjonali permezz tal-ittri tat-28 ta’ Awwissu 2008, tat-3 ta’ Settembru 2008, tal-1 ta’ Ottubru 2008, tal-5 ta’ Diċembru 2008, tat-18 ta’ Frar 2010, tat-12 ta’ Ottubru 2010 u tas-26 ta’ Jannar 2011.
(2)
Fis-27 ta’ Jannar 2009, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni addizzjonali dwar it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati mingħand parti terza. Fl-14 ta’ Mejju 2009, ġie ppreżentat it-tieni lment dwar dawn l-iskambji, b’informazzjoni addizzjonali ppreżentata minn dan l-ilmentatur fit-2 ta’ Ġunju 2009 u fit-8 ta’ Ġunju 2009. Fit-23 ta’ Marzu 2010, parti terza oħra ppreżentat informazzjoni dwar dawn l-iskambji lill-Kummissjoni.
(3)
L-awtoritajiet Bulgari pprovdew lill-Kummissjoni b’informazzjoni dwar it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati permezz ta’ ittri datati t-2 ta’ Settembru 2008, it-28 ta’ Ottubru 2008, l-4 ta’ Jannar 2010, it-23 ta’ Marzu 2010, is-27 ta’ Marzu 2010, it-30 ta’ Awwissu 2010 u l-14 ta’ Frar 2011. Matul laqgħat li saru bejn is-servizzi tal-Kummissjoni u l-awtoritajiet Bulgari fit-22 ta’ Frar 2010, it-12 ta’ Ottubru 2010 u t-3 ta’ Frar 2011, dawn tal-aħħar ipprovdew informazzjoni addizzjonali dwar dawk l-iskambji.
(4)
Permezz ta’ ittra tad-29 ta’ Ġunju 2011, il-Kummissjoni għarrfet lir-Repubblika tal-Bulgarija li kienet iddeċidiet li tidba l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura ta’ investigazzjoni formali (“id-deċiżjoni ta’ ftuħ”) ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(5)
Permezz ta’ ittra li waslet fid-29 ta’ Settembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari għamlu l-kummenti tagħhom dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(6)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ mingħand il-partijiet interessati li ġejjin: Ecobalkani-Bulgaria EOOD (3), Vihren OOD (4), Aqua Estate OOD (5), Elkabel AD (6), Jivka Blagoeva (7), V-N-G Confort OOD (8), Yavor Haytov (9), Simeon Stoev Mirov (10), LM Impex EOOD (11), All Seas Property 2 OOD (12), Litex Commerce AD (13), Foros Development EAD (14), Izgrev 5 EOOD (15), BOIL OOD (16), BG Land Co OOD (17), Mirta Engineering EOOD (18), Beta Forest EOOD (19), Kosta Gerov (20), Marieta Babeva (21), Dimitar Terziev (22), Svetoslav Mihailov and Elizabet Mihailova (23), and from a complainant, who requested that his/her identity is not disclosed (24).
(7)
Permezz ta’ ittri datati l-1 ta’ Settembru 2011, il-5 ta’ Ottubru 2011, il-25 ta’ Novembru 2011, l-14 ta’ Diċembru 2011 u t-3 ta’ April 2012, il-Kummissjoni għaddiet dawn il-kummenti lill-awtoritajiet Bulgari, li ngħataw l-opportunità jirreaġġixxu. Il-kummenti tar-Repubblika tal-Bulgarija dwar il-kummenti tal-partijiet interessati waslu permezz ta’ ittri datati tal-4 ta’ Novembru 2011, tal-15 ta’ Diċembru 2011, tat-12 ta’ Jannar 2012 u tal-25 ta’ April 2012, rispettivament.
(8)
L-awtoritajiet Bulgari taw informazzjoni addizzjonali dwar it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati permezz ta’ ittra tat-2 ta’ Diċembru 2011 u matul laqgħa li saret mas-servizzi tal-Kummissjoni fid-9 ta’ Diċembru 2011.
(9)
Permezz ta’ ittra tad-9 ta’ Frar 2012, il-Kummissjoni talbet aktar kjarifiki mingħand l-ewwel ilmentatur dwar xi evidenza li ppreżenta.
(10)
Fit-3 ta’ April 2012, il-Kummissjoni bagħtet kummenti addizzjonali mingħand numru ta’ partijiet terzi (25) lill-awtoritajiet Bulgari. Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti tar-Repubblika tal-Bulgarija dwar dawn il-kummenti fil-25 ta’ April 2012 u fil-15 ta’ Mejju 2012.
(11)
Fis-26 ta’ Lulju 2012, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Bulgari. Fis-17 ta’ Awwissu 2012, l-awtoritajiet Bulgari talbu għal estensjoni tal-iskadenza biex jipprovdu din l-informazzjoni, li ngħatat mill-Kummissjoni fil-31 ta’ Awwissu 2012. Fid-19 ta’ Settembru 2012, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew l-informazzjoni mitluba.
(12)
Fit-3 ta’ Ottubru 2012, il-Kummissjoni talbet aktar kjarifiki mingħand Elkabel AD, waħda mill-partijiet terzi li ssottomettew kummenti dwar id-deċiżjoni ta’ ftuħ, li ngħataw fil-31 ta’ Ottubru 2012.
(13)
Permezz tal-ittri tal-14 ta’ Jannar 2013, tas-17 ta’ Mejju 2013, tat-22 ta’ Lulju 2013 u tat-22 ta’ Ottubru 2013, il-Kummissjoni talbet informazzjoni addizzjonali mingħand l-awtoritajiet Bulgari, li ġiet ipprovduta fl-4 u l-5 ta’ Frar 2013, il-25 ta’ Ġunju 2013 u l-5 ta’ Lulju 2013, is-16 u t-23 ta’ Awwissu 2013, u d-19 ta’ Novembru 2013 u l-20 ta’ Diċembru 2013, rispettivament. Parti mill-informazzjoni ppreżentata mal-aħħar sottomissjoni reġgħet ġiet sottomessa iktar tard mill-awtoritajiet Bulgari permezz ta’ ittra elettronika tal-21 ta’ Jannar 2014.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA
2.1. L-ISKAMBJI TAL-ART
(14)
Fl-1947, l-art kollha tal-foresta fil-Bulgarija saret proprjetà pubblika bħala riżultat tal-esproprjazzjoni mill-Istat. Baqa’ jseħħ hekk sal-2000, meta bdiet ir-restituzzjoni tal-art tal-foresta lis-sidien privati preċedenti.
(15)
Abbażi ta’ emenda għall-Att dwar il-Foresti (26), li daħal fis-seħħ fit-22 ta’ Frar 2002, setgħu jsiru skambji ta’ art tal-foresta privatizzata reċentement ma’ art tal-foresta tal-gvern mill-fond għall-foresti tal-Istat. Din l-emenda għall-Att dwar il-Foresti daħlet fis-seħħ fis-27 ta’ Jannar 2009 u speċifikat l-ordni u l-kundizzjonijiet li fihom saru dawn l-iskambji.
(16)
Għall-finijiet tal-iskambji, il-prezzijiet tal-art tal-foresta privata u dik pubblika kienu ddeterminati fuq il-bażi ta’ regolament speċjalizzat, jiġifieri r-Regolament dwar il-kalkolu tal-prezzijiet bażiċi, il-prezzijiet għall-art f’żoni esklużi u l-ħolqien tad-drittijiet tal-użu u tas-servitù fir-rigward tal-foresti u l-massa tal-art forestali (27) (ir-“Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi”), li daħal fis-seħħ fit-18 ta’ Novembru 2003. Il-liġi Bulgara ma kinitx tippermetti lill-evalwaturi esperti jiddevjaw mill-prezzijiet determinati għall-art tal-foresta bl-applikazzjoni tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
(17)
Fuq il-bażi ta’ dan ir-Regolament, il-prezz bażiku ta’ roqgħa art tal-foresta huwa stabbilit bħala s-somma tal-valur bażiku ta’ din l-art u l-valur tal-popolament (l-ispeċijiet tal-pjanti li jinsabu fuq din l-art).
(18)
Il-valur tal-art huwa stabbilit fuq il-bażi tal-valur medju tal-art skont il-kategoriji tal-art li joffru l-istess kundizzjonijiet għat-tkabbir tal-pjanti (150 tip skont is-sit, skont l-Anness 1 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi). Imbagħad, dan il-valur jiġi aġġustat bl-użu ta’ koeffiċjent ta’ aġġustament li jikkunsidra l-pożizzjoni tal-art fir-rigward tal-infrastruttura lokali u nazzjonali. Dak il-koeffiċjent ta’ aġġustrament (Km), stabbilit fl-Anness 2 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, huwa stabbilit bl-użu tal-formula li ġejja:
,
fejn:
p
=
koeffiċjent tal-qrubija għal triq asfaltata mkejla f’linja dritta (minn 0,00 sa 0,20)
s
=
koeffiċjent tal-qrubija għal żona urbana mkejla f’linja dritta (minn 0,00 sa 0,25)
m
=
koeffiċjent tal-qrubija għall-baħar imkejla f’linja dritta (minn 0,00 sa 0,20)
g
=
koeffiċjent tal-qrubija għal belt, mogħtija f’ċifri li jirriflettu d-distanza minn belt partikolari (l-iqsar distanza ta’ triq bejn ir-roqgħa inkwistjoni u l-belt). Il-bliet huma maquma f’6 gruppi kif stabbilit fit-Tabella 1:
Tabella 1
Grupp 1:
Sofia (minn 0,00 sa 0,70)
Grupp 2:
Ruse, Plovdiv, Burgas, u Varna (minn 0,00 sa 0,50)
Grupp 3:
Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven, u Stara Zagora (minn 0,00 sa 0,40)
Grupp 4:
bliet f’distretti oħra (minn 0,00 sa 0,35)
Grupp 5:
bliet oħra kbar (Botevgrad, Gorna Oryahovitza, Dimitrovgrad, Dupnitza, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svishtov, u Cherven Bryag (minn 0,00 sa 0,30)
Grupp 6:
ċentri muniċipali oħra (minn 0,00 sa 0,10)
(19)
Il-valur tal-art ikompli jiġi aġġustat permezz ta’ żieda għal kull ettaru (inkrement) li hija stabbilita fuq il-bażi tal-prezz medju tal-art osservat fiż-żona fejn tinstab ir-roqgħa art. Dawn l-inkrementi huma stabbiliti fid-dispożizzjonijiet tal-Anness 3 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi u huma indikati fit-Tabella 2:
Tabella 2
Inkrement
(BGN/ettaru)
Sofia, resorts nazzjonali u żoni turistiċi residenzjali fil-qrib, art li tinsab sa 10 kilometri ‘l bogħod mill-baħar
5 000
Insedjamenti tal-ewwel u tat-tieni kategorija
2 000
Insedjamenti tal-tielet u tar-raba’ kategorija
1 000
Insedjamenti tal-ħames u tas-sitt kategorija
500
Insedjamenti tas-seba’ u tat-tmien kategorija
0
(20)
Il-valur totali tal-art iddeterminat permezz ta’ dan il-mekkaniżmu jissejjaħ il-valur bażiku tal-art.
(21)
Il-valur tal-popolament (l-ispeċijiet tal-pjanti li jinsabu fuq l-art) huwa l-valur tal-età attwali tal-popolament u l-valur imbassar tal-età tan-newba tiegħu. Il-valur tal-injam mill-popolamenti tal-foresti fl-età attwali tagħhom (l-età meta saret il-valutazzjoni) huwa daqs il-profitti mill-bejgħ tal-varjetajiet inkwistjoni bil-prezzijiet medji tas-suq wara li jitnaqqsu l-ispejjeż relatati mal-qtugħ, l-ipproċessar primarju u t-trasport għal post tal-ħżin temporanju. Jekk id-dħul ma jkoprix l-ispejjeż, l-injam ma jitqiesx li għandu valur.
(22)
Id-dħul mill-bejgħ huwa ddeterminat bil-gradazzjoni tal-ħażniet u l-volum tal-kategoriji tal-injam. L-ispejjeż (BGN/metru kubu) marbutin mal-qtugħ u l-ipproċessar primarju tal-injam b’livell medju ta’ diffikultà taż-żona tal-qtugħ tal-injam huma ddeterminati skont it-tip ta’ siġar u l-kategorija tal-injam fuq l-art. L-ispejjeż tat-trasport tal-injam huma ddeterminati skont it-tip ta’ siġar, il-kategorija tal-injam u d-distanza medja tat-trasport mir-roqgħa art inkwistjoni. L-ispejjeż tat-trasport huma mmoltiplikati għal kull kilometru ta’ trasport b’koeffiċjent li jieħu inkonsiderazzjoni l-livell ta’ diffikultà tar-rotta.
(23)
Il-prezzijiet medji tas-suq u l-ispejjeż relatati mal-qtugħ, l-ipproċessar primarju u t-trasport tal-injam għandhom jiġu ddeterminati u aġġornati regolarment mill-Aġenzija Eżekuttiva għall-Foresti (“EFA”) (28), fuq il-bażi tal-medji ponderati kkalkolati mid-dejta statistika miġbura fuq perjodu ta’ tliet snin (l-aħħar sena jkollha magħha ponderazzjoni doppja).
(24)
Għalhekk, biż-żieda tal-valur tal-popolament, kif iddeterminat minn evalwatur, mal-valur bażiku tal-art, jinkiseb il-prezz bażiku ta’ roqgħa art tal-foresta.
(25)
Ma’ dan il-prezz bażiku, isir aġġustament li jikkunsidra l-protezzjoni tal-funzjonijiet tan-natura fl-iffurmar tal-ambjent u dawk rikreattivi tal-art tal-foresta għall-art li tinsab fl-hekk imsejħa żoni ta’ “protezzjoni speċjali kontra l-urbanizzazzjoni”, stabbiliti bil-liġi f’ċerti reġjuni tal-Bulgarija. Skont id-dispożizzjonijiet tal-Anness 19 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, il-valur bażiku tal-proprjetajiet tal-foresta li jinsabu f’żoni bħal dawn huwa mmoltiplikat b’koeffiċjent (К) identifikat fit-Tabella 3 (29), jiġifieri:
Tabella 3
L-ewwel żona tal-kosta tal-Baħar l-Iswed
К = 6;
It-tieni żona tal-kosta tal-Baħar l-Iswed
К = 5;
Żoni villeġġatura, resorts, u insedjamenti ta’ importanza nazzjonali
К = 4;
Foresta u art li jinsabu f’żoni li jibdew mit-tarf tat-toroq nazzjonali u muniċipali sal-linji ta’ limitu għall-bini
К = 3
Żoni ta’ villġġatura, resorts, u insedjamenti ta’ importanza lokali lokali
К = 4;
(26)
Finalment, l-hekk imsejjaħ “koeffiċjent regolatur tas-suq” huwa applikat għall-prezz bażiku tal-art skont l-Anness20 għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Dan il-koeffiċjent huwa espress f’BGN/m2 u jvarja minn 10 għal art ma’ ġneb ix-xtut, resorts kbar tal-muntanji u għal Sofia, sa 1 għal art li tinsab fl-inqas postijiet attraenti.
(27)
Minkejja dak li ntqal hawn fuq, jekk il-parti privata rċeviet art tal-foresta mit-tranżazzjoni ta’ skambju bi prezz amministrattiv totali ogħla mill-art li ċediet, kellha tħallas kumpens lill-Istat għal din id-differenza fil-prezz. Skont l-awtoritajiet Bulgari, bħala regola ġenerali, l-Istat aċċetta biss skambji li bħala riżultat tagħhom l-Istat ingħata art ta’ valur amministrattiv ogħla. Madankollu, din ir-regola hija relatata biss mal-prezz amministrattiv totali tar-roqgħa art privata li jkun ogħla mill-prezz amministrattiv tar-roqgħa art pubblika li ġiet skambjata magħha, mhux il-prezz għal kull metru kwadru.
(28)
Fis-27 ta’ Jannar 2009, daħlet fis-seħħ projbizzjoni fuq l-iskambji tal-art tal-foresta. Għalhekk, il-perjodu rivedut tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kontestati huwa mill-1 ta’ Jannar 2007, id-data tal-adeżjoni tar-Repubblika tal-Bulgarija mal-Unjoni, sas-27 ta’ Jannar 2009, id-data tal-moratorju fuq l-iskambji (“il-perjodu rivedut”).
2.2. IL-BIDLA FL-UŻU DEŻINJAT TAL-ART
(29)
L-ilmentaturi jallegaw ukoll li t-tranżazzjonijiet ta’ skamju spiss kienu segwiti minn bidla fl-użu deżinjat tal-art minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini u li din il-bidla kompliet iżżid id-disparità bejn il-valur tas-suq tal-art tal-foresta pubblika tal-gvern skambjata mar-roqgħa art privata.
(30)
L-awtoritajiet Bulgari spjegaw li l-proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art mhijiex irregolata mid-dispożizzjonijiet tal-Att dwar il-Foresti (bħat-tranżazzjonijiet ta’ skambju) iżda minn grupp separat ta’ leġiżlazzjoni, fost l-oħrajn, l-Att dwar il-Ġestjoni tat-Territorju (ZUT) (30). Skont din il-leġiżlazzjoni, kull sid ta’ art tal-Foresta jista’ jitlob bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta tiegħu f’art disponibbli għall-bini billi jibgħat applikazzjoni lid-Direttur Eżekuttiv tal-EFA, li kienet parti mill-Ministeru tal-Agrikoltura u l-Ikel (31). Imbagħad kummissjoni ta’ esperti (interni u potenzjalment esterni) teżamina dik it-talba u tagħti opinjoni lid-Direttur Eżekuttiv, li jadotta deċiżjoni preliminari dwar l-applikazzjoni. Jekk dik id-deċiżjoni tkun pożittiva u tikkonferma r-raġunijiet għall-applikazzjoni u l-legalità tagħha, din ser tintbagħat lis-servizzi kollha responsabbli għall-bidla tad-deżinjazzjoni (il-gvernatur provinċjali, is-sindku tal-muniċipalità u d-direttur tad-direttorat reġjonali responsabbli għall-foresti).
(31)
Fuq il-bażi ta’ deċiżjoni preliminari pożittiva, is-sid se jissottometti applikazzjoni lill-muniċipalità kkonċernata għall-ikkummissjonar, l-abbozzar u l-approvazzjoni ta’ pjan direttur dettaljat. Pjan bħal dan jeħtieġ il-konsultazzjoni tal-partijiet interessati (lokali) kollha. Jekk dak il-pjan jiġi approvat mill-awtoritajiet responsabbli u meta jidħol fis-seħħ, is-sid tal-art jissottometti applikazzjoni lill-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel għall-esklużjoni ta’ dik l-art tal-foresta mill-istokk ta’ foresti protetti. Jekk dik l-applikazzjoni tiġi aċċettata, trid titħallas taxxa tal-boll, iddeterminata minn evalwatur indipendenti b’konformità mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
(32)
Wara li s-sid tal-art tal-foresta jħallas it-taxxa tal-boll lill-awtoritajiet responsabbli, titnieda l-proċedura għall-ħruġ ta’ deċiżjoni amministrattiva dwar il-bidla fl-użu deżinjat tal-art. Skont id-daqs tal-proprjetà, din id-deċiżjoni tittieħed mill-Ministeru tal-Agrikoltura u l-Ikel (jekk tikkonċerna proprjetà ta’ inqas minn 10 ettari) jew inkella mill-Kunsill tal-Ministri.
(33)
Fit-3 ta’ Settembru 2009, ġie introdott moratorju fuq il-bidla sussegwenti tal-użu deżinjat tal-art skambjata.
2.3. BAŻI LEGALI GĦALL-MIŻURI
(34)
L-iskambji, il-kalkolu tal-prezzijiet għall-użu fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata huma kkontrollati mit-testi legali li ġejjin:
-
L-Att Bulgaru dwar il-Foresti,
-
Ir-Regolament dwar il-kalkolu tal-prezzijiet bażiċi, il-prezzijiet għall-art f’żoni esklużi u l-ħolqien tad-drittijiet tal-użu u s-servitù fir-rigward tal-foresti u l-massa tal-art forestali,
-
L-Att dwar il-Proprjetà tal-Istat (32),
-
L-Att dwar l-Obbligi u l-Kuntratti (33),
-
L-Att dwar il-Ġestjoni tat-Territorju.
2.4. IL-BENEFIĊJARJI
(35)
Il-benefiċjarji potenzjali tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju huma persuni fiżiċi, kumpaniji privati u muniċipalitajiet, spiss attivi fl-iżvilupp ta’ proprjetà immobbli u/jew attivitajiet marbutin mat-turiżmu, li skambjaw l-art tal-foresta tagħhom għal art tal-foresta pubblika.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(36)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, il-Kummissjoni esprimiet dubji dwar jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u/jew il-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tal-art fihomx elementi ta’ għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u jekk it-tali għajnuna tistax titqies kompatibbli mas-suq intern.
3.1. RABTA INTRINSIKA BEJN L-ISKAMBJI U L-BIDLA FL-UŻU DEŻINJAT TAL-ART
(37)
L-ewwel dubju li qajmet il-Kummissjoni kien marbut mal-allegazzjoni li għamlu l-ilmentaturi li f’diversi każijiet l-iskambji kienu segwiti minn bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata, jiġifieri minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini.
(38)
Fid-dawl tal-evidenza numerika pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari, il-Kummissjoni osservat fid-deċiżjoni ta’ ftuħ li minn 147 skambju mwettaq matul il-perjodu rivedut (2006-2009), 15 kienu segwiti minn bidla fl-użu deżinjat (10 %). Barra minn hekk, il-Kummissjoni osservat li japplikaw dispożizzjonijiet legali differenti għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju u għat-talbiet potenzjali għal bidla fl-użu deżjinat u li jeżistu proċeduri amministrattivi separati għaż-żewġ proċeduri. Mal-ewwel daqqa t’għajn, dawn l-elementi dehru li jikkonfermaw it-teżi tal-awtoritajiet Bulgari li - bħala prinċipju ġenerali - iż-żewġ passi mhumiex intrinsikament marbutin (34).
(39)
Madankollu, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li l-formuli għall-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi tal-art tal-foresta u t-taxxa tal-boll pagabbli għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art kienu stabbiliti f’livell li jiżgura li l-prezz sħiħ tal-iskambju tal-art tal-foresta flimken mal-bidla fl-użu deżinjat tal-art ikunu, fil-biċċa l-kbira, daqs il-prezz tas-suq ta’ art simili disponibbli għall-bini. Dan jista’ jimplika li l-awtoritajiet assumew li ħafna investituri kienu jipprovaw jgħaqqdu ż-żewġ fażijiet fi tranżazzjoni waħda.
(40)
Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni qajmet dubji dwar jekk il-bidla potenzjali fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta kkonċernata għandhiex tittieħed inkonsiderazzjoni meta jiġi stabbilit il-prezz tar-roqgħa art għall-finijiet tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, jiġifieri jekk l-iskambju u l-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tal-art għandhomx jitqiesu bħala intrinsikament marbutin.
3.2. GĦAJNUNA MILL-ISTAT POTENZJALI FIL-BIDLA FL-UŻU DEŻINJAT TAL-ART
(41)
It-tieni dubju mqajjem mill-Kummissjoni kien dwar jekk il-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata tistax tirriżulta fl-għoti ta’ għajnuna mill-Istat, minħabba li din iżżid il-valur tal-art skambjata.
(42)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ il-Kummissjoni indikat li, prima facie, il-bidla fl-użu deżinjat tal-art ma tidhirx li kienet tinvolvi xi trasferiment tar-riżorsi tal-Istat. It-taxxa tal-boll dovuta fuq tranżazzjonijiet bħal dawn kienet ikkalkolata skont id-dispożizzjonijiet legali u - sa fejn taf il-Kummissjoni - tħallset fil-każijiet kollha kkonċernati. Għalhekk, għad li l-impriżi konċernati mill-bidla fl-użu deżinjat tal-art setgħu bbenefikaw minn din il-bidla, id-deċiżjonijiet amministattivi li jimplimentaw il-bidla ma jirriżultawx f’għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-Kummissjoni ma ħaditx pożizzjoni definittiva fuq din il-kwistjoni u stiednet lill-partijiet interessati sabiex jikkummentaw dwar jekk kienx hemm involuta għajnuna mill-Istat fl-operazzjoni.
3.3. GĦAJNUNA MILL-ISTAT POTENZJALI FL-ISKAMBJU TA’ ART TAL-FORESTA
(43)
Fid-deċiżjoni ta’ ftuħ il-Kummissjoni osservat li l-prezzijiet tal-art tal-foresta għall-finijiet tal-iskambji kienu stabbiliti minn esperti bl-użu biss tal-formuli stabbiliti fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Għalhekk, il-Kummissjoni qajmet dubji fuq jekk l-applikazzjoni ta’ dawn il-formuli wasslitx għal prezz amministrattiv li huwa simili għall-prezzijiet miksubin fi tranżazzjonijiet indipendenti bejn żewġ partijiet privati. Għaldaqstant il-Kummissjoni stiednet lir-Repubblika tal-Bulgarija u l-partijiet terzi sabiex jipprovdu informazzjoni dwar il-prezzijiet tas-suq miksubin f’bejgħ kompletament privat (jew tranżazzjonijiet ta’ skambju) ta’ art tal-foresta li seħħ fil-Bulgarija matul il-perjodu rivedut. Il-Kummissjon stiednet ukoll lir-Repubblika tal-Bulgarija u lill-partijiet terzi sabiex jagħtu informazzjoni dwar id-differenzi bejn dawn il-prezzijiet u l-prezzijiet amministrattivi użati għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati u, b’hekk, l-ammont potenzjali tal-għajnuna mill-Istat involuta f’dawn it-tranżazzjonijiet. Barra minn hekk, il-Kummissjoni stiednet lir-Repubblika tal-Bulgarija u lill-partijiet terzi sabiex jagħtu informazzjoni dwar ir-regoli applikati f’dak li għandu x’jaqsam mal-kumpens imħallas fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju fil-każ ta’ differenza fil-prezzijiet għaż-żewġ rogħqat ta’ art skambjati. Fl-aħħar, il-Kummissjoni stiednet lir-Repubblika tal-Bulgarija sabiex tagħti aktar informazzjoni li tissostanzja l-allegazzjoni tagħha li l-iskambji kontestati ma jaffettwawx il-kummerċ intern tal-Unjoni.
(44)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet ukoll il-fehma preliminari tagħha fid-deċiżjoni ta’ ftuħ dwar kif għandu jiġi kkwantifikat il-vantaġġ li jirriżulta mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati, jekk jinstab li dawn l-iskambji qed jissarrfu f’għajnuna mill-Istat:
(i)
id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-foresta privata 1 u l-prezz amministrattiv għar-roqgħa art 1, stabbilita skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi,
(ii)
id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-art tal-foresta pubblika 2 u l-prezz amministrattiv għar-roqgħa art 2, stabbilita skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
L-ammont tal-għajnuna mill-Istat fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju b’hekk ikun daqs il-valur ta’ (ii) inqas mill-valur ta’ (i).
Anki kull kumpens monetarju li jirriżulta mid-differenza fil-prezzijiet amministrattivi ta’ żewġ irqajja’ art li huma l-oġġett tat-tranżazzjoni ta’ skambju mħallsa minn parti waħda lil oħra irid jiġi kkunsidrat fil-kalkolu tal-element ta’ għajnuna mill-Istat potenzjali involut fit-tranżazzjoni.
3.4. KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA MILL-ISTAT POTENZJALI
(45)
Jekk jinstab li hemm għajnuna mill-Istat jew bħala riżultat tal-bidla fl-użu deżinjat tal-art u/jew bħala riżultat tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, imbagħad il-Kummissjoni qajmet dubji fid-deċiżjoni ta’ ftuħ dwar jekk għajnuna bħal din tistax titqies kompatibbli mas-suq intern u, b’mod aktar speċifiku, mal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat u d-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida għall-Għajnuna Reġjonali nazzjonali għall-2007-2013 (35) u/jew 107(3)(c) tat-Trattat u d-dispożizzjonijiet tal-Linji Gwida tal-Komunità għall-għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u forestali 2007-2013 (“Linji Gwida dwar il-Forestrija”) (36).
(46)
Għalhekk, il-Kummissjoni talbet lir-Repubblika tal-Bulgarija u l-partijiet interassati sabiex jipprovdu osservazzjonijiet dwar il-kompatibilità tal-miżuri kkontestati.
4. KUMMENTI MINGĦAND IL-PARTIJIET INTERESSATI
4.1. KUMMENTI MILL-EWWEL ILMENTATUR B’RABTA MAD-DUBJI MQAJMIN MILL-KUMMISSJONI FID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(47)
L-ewwel ilmentatur jargumenta li l-iskambji kkontestati jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, li hija inkompatibbli mas-suq intern.
(48)
Fir-rigward tal-ewwel dubju li esprimiet il-Kummissjoni, l-ewwel ilmentatur jargumenta li l-bidla fl-użu deżinjat tal-art u t-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom jitqiesu bħala intrinsikament marbutin. L-ewwel nett, l-ilmentatur isostni li ħafna mill-benefiċjarji tal-iskambji huma attivi fis-setturi tal-bini u tat-turiżmu, mhux f’attivitajiet tal-foresti. It-tieni, skont l-ewwel ilmentatur, sa minn meta daħal fis-seħħ il-moratorju fl-2009, virtwalment l-art tal-foresta skambjata mhijiex sfruttata b’mod kummerċjali. It-tielet, meta saru t-tranżazzjonijiet ta’ skambju ħafna mill-benefiċjarji allegatament ħabbru u rreklamaw il-proġetti ta’ żvilupp tagħhom għall-art tal-foresta skambjata bħala resorts tal-iskijjar jew ħdejn il-baħar u saħansitra kienu bdew diskussjonijiet mal-awtoritajiet lokali rilevanti biex jiżguraw li ssir bidla fl-użu deżinjat tal-art. Ir-raba’, l-ilmentatur isostni li l-istess aġenzija tal-Istat (l-EFA) spiss kienet responsabbli għall-konklużjoni tal-iskambju u għall-esklużjoni tal-art skambjata mill-fond għall-foresti (l-EFA u r-regolatur kompetenti) (37), biex b’hekk twitti t-triq għall-iżvilupp kummerċjali tagħha.
(49)
Għal din ir-raġuni, l-ilmentatur iqis li riklassifikazzjoni potenzjali tal-użu deżinjat tal-art u ż-żieda fil-prezz korrispondenti għandhom jingħataw kunsiderazzjoni meta jiġi kkwantifikat l-ammont totali tal-għajnuna mill-Istat involuta fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju. Għalhekk, fil-fehma tal-ilmentatur, fil-kwantifikazzjoni tal-għajnuna għandu jsir tqabbil mal-irqajja’ tal-art li jistgħu jinbnew sabiex jiġi rifless kif suppost il-prezz tas-suq tal-art skambjata.
(50)
L-ilmentatur isemmi wkoll li minħabba l-attrazzjoni tar-reġjuni fejn jinsabu r-l-irqajja’ tal-art tal-foresta tal-gvern, kien ikun aktar prudenti li kieku l-ewwel l-awtoritajiet aġixxew biex iżidu l-valur tal-irqajja’ tal-art (jiġifieri billi jbiddlu l-użu deżinjat tagħhom biex jagħmluhom disponibbli għall-bini) u wara biss jiddisponu minnhom. Skont l-ilmentatur, fil-każijiet li fihom saret talba għal skambju, l-EFA qatt ma pproċediet biex tbiddel l-użu deżinjat tal-art qabel l-iskambju. Skont l-ilmentatur, din hija indikazzjoni ċara li kien hemm l-intenzjoni li jingħata benefiċċju lill-akkwirent tal-art tal-foresta tal-gvern. Din il-prattika kienet ikkritikata wkoll mill-Bank Dinji f’Rapport tal-2009 dwar il-Foresti tal-Bulgarija, li nnota li l-Istat kien qiegħed iġarrab telf b’dan il-mod partikolari (38).
(51)
Fir-rigward tat-tieni tħassib espress mill-Kummissjoni, dwar jekk ingħatatx għajnuna mill-Istat bħala riżultat tal-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata, l-ewwel ilmentatur jargumenta li filwaqt li l-akkwirent tal-art imbagħad kien iħallas taxxa tal-boll mad-deċiżjoni biex jiġi kkonvertit l-użu deżinjat tal-art, u li dan l-ammont għandu jitnaqqas mill-kwantifikazzzjoni ta’ kwalunkwe għajnuna riċevuta bħala riżultat tal-iskambju, din it-taxxa ma tirriflettix iż-żieda reali fil-valur tar-roqgħa art bħala riżultat ta’ din il-bidla. L-ilmentatur isostni wkoll li meta l-iskambju kien sar qabel l-adeżjoni tal-Bulgarija mal-Unjoni, iżda l-bidla fl-użu deżinjat tal-art seħħet wara l-adeżjoni, l-għajnuna mill-Istat illegali mogħtija lill-akkwirent tal-art għandha tkun id-differenza bejn il-valur tas-suq tar-roqgħa art rispettiva meta sar l-iskambju (qabel l-adeżjoni) u l-valur tas-suq tar-roqgħa art wara l-bidla fid-deżinjazzjoni tal-art (wara l-adeżjoni).
(52)
Fir-rigward tat-tielet tħassib espress mill-Kummissjoni dwar il-preżenza ta’ għajnuna mill-Istat bħala riżultat tal-iskambji, l-ilmentatur jargumenta li l-formuli stipulati mir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ma jirriflettux il-valur tas-suq tal-art skambjata. L-ilmentatur jikkontesta wkoll l-indipendenza tal-evalwaturi għaliex, fil-fehma tiegħu, l-akkwirent tal-art huwa ħieles li jagħżel evalwatur li jafu, u dan iwassal għal stima ferm inqas tal-prezzijiet.
(53)
L-ilmentatur ipprovda wkoll informazzjoni addizzjonali dwar il-prezzijiet tas-suq tal-art tal-foresta skambjata jew art tal-foresta simili ħafna li allegatament turi diskrepanzi konsiderevoli mill-prezzijiet amministrattivi għall-irqajja’ tal-art. Minħabba l-limiti ta’ żmien l-ilmentatur fittex biss il-prezzijiet ta’ disa’ mill-irqajja’ tal-art skambjati. Għal dan l-eżerċizzju, intużaw l-evalwazzjonijiet tal-art mill-banek, kif ukoll informazzjoni mir-reġistru pubbliku tal-proprjetà immobbli fil-Bulgarija li juri l-prezzijiet reali li bihom ġew konklużi negozjati tal-proprjetà immobbli għal irqajja’ ta’ art simili. Id-diskrepanzi fil-prezz li nstabu kienu jvarjaw minn valutazzjoni baxxa (bl-użu tal-prezz amministrattiv) ta’ 50-65 % sa każijiet li fihom l-art tal-foresta allegatament inxtrat minn 1 sa 2 % tal-valur tas-suq tagħha.
(54)
Finalment, l-ilmentatur isostni li l-fatt li nbdew proċeduri kriminali kontra l-eks kap tal-EFA akkużat li kkonkluda skambji għad-detriment tal-Istat huwa indikazzjoni li l-awtoritajiet Bulgari stess iqisu li l-art tal-foresta ngħatat lil ċerti partijiet terzi bi prezz ferm inqas mill-valur tas-suq.
(55)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk l-iskambji jikkawżawx distorsjoni tal-kompetizzjoni u jaffettwawx il-kummerċ bejn l-Istati Membri, l-ilmentatur isostni li sa fejn jaf l-ebda wieħed mill-benefiċjarji tal-iskambju ma huwa impenjat f’attivitajiet forestali bħala l-attività kummerċjali ewlenija tiegħu. Pjuttost, kważi l-benefiċjarji kollha allegatament għandhom imgħoddi ta’ jew pjanijiet futuri ta’ negozju marbutin ma’ attivitajiet ekonomiċi jew ta’ investimenti f’wieħed mis-setturi li ġejjin: l-ispekulazzjoni tal-proprjetà immobbli, il-bini u/jew it-turiżmu. Skont l-ilmentatur, it-turiżmu bħala definizzjoni jikkonċerna s-suq intern kollu, u għalhekk anki ftit każijiet ta’ għajnuna selettiva jistgħu jwasslu għal distorsjoni tiegħu. L-ilmentatur iżid ukoll li, effettivament, fid-dawl tan-numru u d-daqs tal-iskambji, il-kompetituri barranin ma jistgħux jidħlu fis-suq Bulgaru. Filwaqt li diversi investituri kbar tal-Unjoni (pereż. Lindner, ECE) kienu attivi fi proġetti urbani ta’ bini fil-Bulgarija (ċentri kummerċjali u stabbilimenti kbar tal-ħwienet), virtwalment l-investimenti kollha fuq skala kbira f’resorts ħdejn il-baħar, tal-iskijjar jew tal-golf allegatament saru minn kumpaniji Bulgari.
4.2. KUMMENTI MINGĦAND IL-BENEFIĊJARJI TAT-TRANŻAZZJONIJIET TA’ SKAMBJU U PARTIJIET TERZI OĦRAJN
(56)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti mingħand diversi partijiet terzi, u l-parti l-kbira tagħhom kienu partijiet privati għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju (“il-benefiċjarji”). Il-Kummissjoni tosserva li għadd ta’ benefiċjarji (39) kull ma għamlu kien li ħarġu dikjarazzjoni fil-qosor li ma kienet involuta l-ebda għajnuna mill-Istat fin-negozjati tal-iskambji li kienu parti għalihom. Il-benefiċjarji l-oħrajn ipprovdew osservazzjonijiet aktar dettaljati dwar id-dubji espressi mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, li se jkunu eżaminati fit-taqsimiet li ġejjin.
4.2.1. Rabta Instrinsika bejn l-Iskambju u l-Bidla fl-Użu Deżinjat tal-Art
(57)
Fir-rigward tal-ewwel tħassib espress mill-Kummissjoni dwar l-eżistenza ta’ rabta intrinsika bejn l-iskambji u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art, il-maġġoranza tal-benefiċjarji (40) li wieġbu għad-deċiżjoni ta’ ftuħ jargumentaw li ma teżisti l-ebda rabta bħal din. L-iskambju u l-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tal-art skambjata se jkunu kkontrollati minn żewġ proċeduri separati, kull waħda minnhom fil-kompetenza ta’ żewġ korpi differenti tal-Istat li joperaw b’mod indipendenti minn xulxin. L-iskambji jaqgħu taħt il-kompetenza tal-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel jew tal-Kunsill tal-Ministri, skont id-daqs tar-roqgħa art li se tiġi skambjata, u l-EFA, filwaqt li l-bidla fl-użu deżinjat tal-art taqa’ taħt il-kompetenza tal-awtoritajiet lokali - is-sindki tal-muniċipalitajiet jew il-kunsill muniċipali; il-Ministru tal-Iżvilupp Reġjonali u x-Xogħlijiet Pubbliċi; jew il-gvernaturi reġjonali għas-siti li jinsabu fir-reġjun tagħhom - u teħtieġ l-approvazzjoni ta’ pjan ta’ żvilupp tal-ispazju dettaljat jew ġenerali.
(58)
Benefiċjarju (41) minnhom iżid ukoll li ma hemm l-ebda rabta awtomatika bejn il-bidla fl-użu deżinjat tal-art u żieda fil-valur tagħha. Id-deċiżjoni li jinbidel l-użu deżinjat tal-art tkun ibbażata biss fuq l-istima tal-ħtieġa tagħha, li għandha kamp ta’ applikazzjoni usa’ u spiss tirbaħ fuq l-interessi privati tas-sidien, u għalhekk mhijiex ibbażata fuq l-interessi kummerċjali tal-partijiet għat-tranżazzjoni ta’ skambju. Benefiċjarju (42) ieħor jindika li l-informazzjoni statistika pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari tikkonferma n-nuqqas ta’ rabta intrinsika. Finalment, benefiċjarji (43) oħrajn iqisu li l-kwistjoni ta’ jekk teżistix rabta hija irrelevanti, għaliex fil-każijiet speċifiċi tagħhom l-art skambjata li akkwistaw ma kinitx eskluża mill-protezzjoni tal-foresta għal skopijiet ta’ żvilupp lanqas ma nbdiet xi proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(59)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk il-bidla potenzjali fl-użu deżinjat tal-art skambjata għandhiex tingħata kunsiderazzjoni biex jiġi stabbilit il-prezz ta’ dik l-art, il-maġġoranza tal-benefiċjarji jargumentaw li ma għandhiex, għal diversi raġunijiet. Numru ta’ benefiċjarji (44) jargumentaw li ma jkunx iġġustifikat li tingħata kunsiderazzjoni lill-possibbiltà ipotetika li jinbidel l-użu tal-art, għaliex bidla bħal din qatt ma tista’ tintalab jew tista’ tiġi miċħuda minħabba n-nuqqas ta’ konformità mar-rekwiżiti amministrattivi rispettivi. Il-lok strateġiku tal-art tal-foresta skambjata, li allegatament iżid il-valur tagħha, għandu jkun irrelevanti jekk l-użu deżinjat tal-art ma nbidilx u l-art akkwistata tista’ tintuża biss għall-iskop stipulat bil-liġi. Għalhekk, benefiċjarju (45) minnhom jargumenta li għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-ftehim speċifiku milħuq mill-partijiet għall-iskambju fid-data tal-valutazzjoni. Kalkolu oġġettiv u ġust tal-valur tas-suq għandu jieħu inkonsiderazzjoni wkoll il-pjanijiet regolatorji ta’ żvilupp tal-ispazju (li jippermettu l-bini jew le) fis-seħħ fid-data tal-valutazzjoni tal-art tal-foresta skambjata. Bħala konsegwenza, għandu jiġi speċifikat grupp ta’ kriterji uniformi li jippermettu distinzjoni bejn possibbiltà ipotetika u l-intenzjoni reali tal-partijiet għall-iskambju li mbagħad jagħmlu bidla fl-użu tal-art.
(60)
Barra minn hekk, ħafna benefiċjarji nnotaw li għall-esklużjoni tal-art mill-protezzjoni tal-foresta, trid titħallas tariffa għall-bidla fl-użu deżinjat tagħha, li tiswa daqs il-prezz għal kull metru kwadru art li tista’ tinbena fiż-żona inkwistjoni. Għalhekk, dawk il-benefiċjarji jsostnu li ma jiggwadanjawx benefiċċju ekonomiku mill-bidla, għaliex jekk l-art li akkwistaw tinbiegħ, tintuża bħala kollateral jew tiġi żviluppata, il-valur tagħha jibqa’ l-istess bħall-valur tal-art disponibbli għall-bini. Argument simili tqajjem minn Mirta Engineering u Beta Forest, li jindikaw li l-bidla fl-użu deżinjat tal-art tinvolvi spejjeż addizzjonali, b’mod partikolari taxxa tal-boll u t-taxxa lokali kif ukoll spejjeż ta’ proġettazzjoni, li jkompju jżidu l-valur tal-proprjetà. Tabilħaqq, is-Sur Mihailov u s-Sa Mihailova jsostnu li fil-każ tagħhom il-bidla fl-użu deżinjat tal-art setgħet issir biss ladarba jitħallsu t-tariffi tal-Istat stipulati fl-Artikolu 17 tal-Att dwar il-Foresti u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni fuq l-Att dwar il-Foresti.
(61)
Finalment, ċerti benefiċjarji (46) jqisu l-kwistjoni irrelevanti, għaliex fil-każijiet speċifiċi tagħhom l-art skambjata li akkwistaw ma kinitx eskluża mill-protezzjoni tal-foresta għal skopijiet ta’ żvilupp u lanqas ma nbdiet xi proċedura għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art. Fis-sottomissjoni tagħha MIKS indikat li fil-kuntratt tal-iskambji tagħha l-Istat tal-Bulgarija stipula li ma kienet permessa ssir l-ebda bidla fl-użu deżinjat tal-art.
4.2.2. Għajnuna mill-Istat fl-Iskambju tal-Art tal-Foresta
(62)
Fir-rigward tad-dubji mqajmin mill-Kummissjoni dwar jekk il-prezzijiet amministrattivi għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju wasslux għal prezz tas-suq, il-benefiċjarji (47) pprovdew argumenti simili ħafna, fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju tagħhom stess, fuq għaliex dan għandu jkun il-każ.
(63)
L-ewwel nett, benefiċjarju (48) minnhom jargumenta li, fl-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi, ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi jikkunsidra kriterji oġġettivi, bħal-lok tal-art, l-importanza tad-distrett u t-tip u l-importanza tal-varjetajiet tal-pjanti fuq l-art, filwaqt li żewġ benefiċjarji (49) oħrajn jargumentaw li l-prezz tal-iskambju amministrattiv huwa bbażat fuq kriterji li huma l-istess bħal dawk użati fl-iskambji tal-art tal-foresta privata mwettqa minn investituri privati, li jinvolvu art li tinsab qrib infrastruttura lokali jew nazzjonali simili għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati f’termini ta’ speċijiet ta’ pjanti, il-lok f’żoni bi protezzjoni speċjali mill-urbanizzazzjoni, eċċ. B’mod simili, benefiċjarji oħrajn (50) jargumentaw li l-valutazzjonijiet li jirriżultaw mir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi jwasslu għal prezzijiet amministrattivi li huma simili għall-prezzijiet tas-suq, jew ħafna drabi ogħla minnhom, għall-art tal-foresta fil-Bulgarija minħabba n-nuqqas ta’ suq domestiku għal din it-tip ta’ art u l-fatt li l-ftit tranżazzjonijiet privati li twettqu saru bi prezzijiet baxxi. Għalhekk, l-iskambji twettqu bil-kundizzjonijiet ekonomiċi prevalenti fis-suq.
(64)
It-tieni, numru ta’ benefiċjarji (51) jargumentaw li wettqu valutazzjonijiet tal-irqajja’ ta’ art skambjati li wasslu għal prezzijiet amministrattivi li huma simili għall-prezzijiet tas-suq (52), jew f’ħafna każijiet ogħla (53), għall-art tal-foresta fil-Bulgarija.
(65)
It-tielet, bosta benefiċjarji (54) jindikaw in-nuqqas ta’ tranżazzjonijiet ta’ skambji jew bejgħ kompletament privati fiż-żoni fejn seħħew l-iskambji ta’ dawn il-benefiċjarji bħala raġuni għaliex il-prezzijiet amministrattivi għandhom jitqiesu bħala prezzijiet tas-suq approssimativi.
(66)
Fl-aħħar nett, ħafna benefiċjarji (55) jargumentaw li minħabba li l-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel, fl-eżerċizzju tas-setgħa diskrezzjonali tiegħu, huwa intitolat li jiċħad milli jwettaq l-iskambju jekk l-Istat mhuwiex interessat li jakkwista l-art tal-foresta privata, u l-kundizzjonijiet tal-ftehim tal-iskambju jridu jkunu approvati miż-żewġ partijiet (pubbliċi u privati), it-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom jitqiesu bħala tranżazzjonijiet kummerċjali li fil-kuntest tagħhom l-Istat jaġixxi bħala operatur tal-ekonomija tas-suq (“MEO”).
(67)
Fir-rigward tal-ammont potenzjali ta’ għajnuna mill-Istat involut fit-tranżazzjonijiet (jiġifieri d-differenza bejn il-prezzijiet amministrattivi u tas-suq għall-art tal-foresta), il-maġġoranza tal-benefiċjarji (56) wieġbu li meta l-art privata jkollha valur ogħla mill-art pubblika, l-awtoritajiet Bulgari ma koprewx id-differenza fil-prezzijiet. Benefiċjarju (57) ieħor sostna li d-differenza fil-prezzijiet tas-suq tal-foresti privati u pubbliċi skambjati li jinsabu fl-istess żoni jew f’dawk maġenb taħdem favur il-gvern għaliex il-prezzijiet amministrattivi huma ogħla mill-prezzijiet tas-suq innegozjati liberalment bejn is-sidien tal-foresti privati fiż-żoni kkonċernati.
(68)
Rigward il-kundizzjonijiet l-oħra sabiex tinstab għajnuna mill-Istat, diversi benefiċjarji (58) saħqu li ġew issodisfati. Għalhekk, ċerti benefiċjarji (59) jargumanetaw li huma persuni fiżiċi li għalihom ma japplikawx l-Att u l-Artikolu 107 tat-Trattat dwar l-għajnuna mill-Istat tal-Bulgarija. Fir-rigward tar-riżorsi tal-Istat, dawn il-benefiċjarji jinnotaw li l-gvern akkwista l-art permezz ta’ esproprjazzjoni illegali mingħajr kumpens xieraq u għalhekk l-Istat ma jistax jitqies li qed iċedi dawn ir-riżorsi. Fir-rigward tas-selettività, dawn il-benefiċjarji jargumentaw li l-Att dwar il-Foresti japplika erga omnes u għalhekk mhuwiex diskriminatorju.
(69)
Benefiċjarju (60) ieħor iqis ukoll li l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 107 tat-Trattat ma ġewx issodisfati fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, iżda għal raġunijiet naqra differenti. L-ewwel nett, ma hemmx trasferiment ta’ riżorsi tal-Istat għaliex l-iskambju huwa “tranżazzjoni ta’ bejgħ doppju” li twettqet wara valutazzjoni mwettqa minn assessur tal-proprjetà indipendenti fuq il-bażi tal-kriterji oġġettivi għall-kalkolu tal-prezzijiet stipulati bil-liġi. Ma ngħata ebda vantaġġ, u il-partijiet kontraenti għall-iskambju lanqas ma tqiegħdu f’pożizzjoni aħjar minn dik tal-kompetituri tagħhom għaliex kull sid ta’ art tal-foresta seta’ jitlob skambju tal-art privata tiegħu ma’ art tal-foresta pubblika. Argument simili sar minn benefiċjarju (61) ieħor li jqis l-iskema ta’ skambji bħala miżura ġenerali disponibbli għas-sidien tal-art tal-foresta kollha.
(70)
B’rabta mal-eżistenza ta’ vantaġġ ekonomiku, il-maġġoranza tal-benefiċjarji (62) kkontestaw li rċevew tali vantaġġ mit-tranżazzjonijiet għaliex, skonthom, il-prezz amministrattiv għall-art skambjata kien ekwivalenti għall-prezz tas-suq tagħha jew ogħla minnu.
(71)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jikkawżawx distorsjoni tal-kompetizzjoni u jaffettwawx il-kummerċ bejn l-Istati Membri, il-maġġoranza l-kbira tal-benefiċjarji (63) wieġbu li ma joperawx fis-settur tal-iżvilupp tal-proprjetà immobbli jew tat-turiżmu u/jew ma ħadux passi biex jiksbu liċenzja bħala operaturi turistiċi. Barra minn hekk, ikkonfermaw li la użaw l-art akkwistata bl-iskambju għall-produzzjoni tal-injam wara l-akkwist tagħha, u lanqas ma biegħu xi injam fil-Bulgarija jew fi Stati Membri oħrajn. Għalhekk, isostnu li ma jista’ jiġi allegat l-ebda impatt reali jew potenzjali fuq il-kummerċ intra-Komunitarju. Benefiċjarju (64) ieħor żied li l-iskambji ma jwasslux għal żieda fil-produzzjoni domestika li tillimita l-possibbiltajiet disponibbli għal impriżi minn Stati Membri oħra biex jimportaw il-prodotti fis-suq lokali.
(72)
Benefiċjarji (65) oħrajn sostnew li minħabba li l-iskambji ma jinvolvux trasferiment tar-riżorsi tal-Istat u ma jagħtuhomx vantaġġ ekonomiku, ma jistgħux jitqiesu li jaffettwaw il-bilanċ tas-suq u l-kundizzjonijiet ekonomiċi li fihom joperaw l-impriżi tagħhom, jiġifieri huwa meħtieġ investiment inizjali għall-akkwist ta’ assi tanġibbli. Għalhekk, l-impriżi minn Stati Membri oħrajn jistgħu jidħlu u joperaw fl-istess suq b’kundizzjonijiet ekwi, u għalhekk wieħed ma jistax jgħid li l-kummerċ bejn l-Istati Membri kien affettwat mill-iskambji kkontestati.
(73)
Fl-aħħar nett, benefiċjarju (66) minnhom spjega li l-art tal-foresta li kiseb mill-Istat mhijiex tajba għat-tisġir. Iqis ukoll li l-proprjetà tiegħu hija aħjar minn dik li rċieva mill-Istat u li t-tranżazzjoni ma tinvolvix għajnuna mill-Istat. Fl-aħħar nett qal li l-art akkwistata tintuża għat-trobbija mobbli tan-naħal u li tintuża bħala mergħa matul is-sajf.
4.2.3. Il-Kompatibilità tal-Għajnuna Potenzjali
(74)
Filwaqt li l-Kummissjoni talbet lill-partijiet interessati sabiex jipprovdu kwalunkwe evidenza disponibbli li tippermettilha teżamina l-kompatibilità tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati mas-suq intern, l-ebda mill-benefiċjarji ma għamlu dan.
5. IL-KUMMENTI MIR-REPUBBLIKA TAL-BULGARIJA
5.1. IL-KUMMENTI TAL-BULGARIJA DWAR ID-DEĊIŻJONI TA’ FTUĦ
(75)
L-awtoritajiet Bulgari jsostnu li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati ma jikkosistwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(76)
Fir-rigward tar-rabta intrinsika allegata bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata, l-awtoritajiet Bulgari osservaw li l-Artikolu 15(b) tal-Att dwar il-Foresti jagħti l-possibbiltà li ssir applikazzjoni għal bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta irrispettivament mill-mod li bih tkun ġiet akkwistata l-art, kemm jekk l-akkwist sar permezz ta’ skambju, tranżazzjoni tal-bejgħ jew inkella b’mezzi oħra. Madankollu, possibbiltà teorika bħal din ma għandhiex tinftiehem bħala ftehim ċert minn qabel bejn l-awtoritajiet u l-parti privata għall-iskambju biex wara ssir bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(77)
L-awtoritajiet Bulgari pprovdew evidenza li, fir-rigward tal-132 skambju li seħħew matul il-perjodu bejn l-2007 u l-2009, saru 24 talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata, li minnhom kienu biss 15-il-każ (jiġifieri 11,4 % tal-iskambji kollha) li għalihom ġiet adottata deċiżjoni amministrattiva pożittiva li awtorizzat il-bidla mitluba.
(78)
L-awtoritajiet Bulgari jindikaw ukoll l-għanijiet differenti fil-mira tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art. Filwaqt li l-iskambji jfittxu l-konsolidazzjoni u l-konservazzjoni tal-foresti Bulgari sabiex jiżguraw l-iżvilupp sostenibbli u r-riproduzzjoni tagħhom għall-benefiċċju tas-soċjetà sħiħa, il-bidla fl-użu deżinjat tal-art għandha l-għan li tilħaq l-għanijiet stabbiliti fl-Att dwar il-Ġestjoni tat-Territorju, li jipprovdi r-regoli għall-inkorporazzjoni tal-art fil-konfini tal-agglomerazzjonijiet fejn huwa permess il-bini skont il-ħtiġijiet u l-interessi pubbliċi relatati mal-iżvilupp sostenibbli u l-ħolqien ta’ kundizzjonijiet xierqa tal-ħajja, ix-xogħol u r-rikreazzjoni għaċ-ċittadini. Barra minn hekk, filwaqt li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju jiddependu mid-deċiżjonijiet meħudin mill-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel, il-bidliet fl-użu deżinjat tal-art jiddependu mill-approvazzjoni ta’ pjan tal-iżvilupp tat-territorju minn korpi kompetenti differenti, jiġifieri l-Ministru tal-Iżvilupp Reġjonali u x-Xogħlijiet Pubbliċi, il-Gvernatur Reġjonali jew il-kunsilli muniċipali. Fl-aħħar nett, peress li d-dritt li ssir talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art ma jinbitx direttament mill-Att dwar il-Foresti iżda jeħtieġ li jkunu ssodisfati kundizzjonijiet stipulati f’liġijiet oħrajn, l-awtoritajiet Bulgari jqisu li l-possibbiltà ipotetika ta’ bidla fl-użu deżinjat tal-art ma tfissirx li bidla bħal din hija intrinsikament marbuta mat-tranżazzjonijiet ta’ skambju.
(79)
Fir-rigward tal-kwistjoni ta’ jekk il-bidla potenzjali fl-użu deżinjat tal-art skambjata għandhiex tingħata kunsiderazzjoni meta jiġi stabbilit il-prezz ta’ din l-art, l-awtoritajiet Bulari tennew il-pożizzjoni tagħhom li ma hemm l-ebda rabta diretta bejn il-prezz li bih huwa vvalutat l-iskambju u l-bidla sussegwenti fl-użu tal-art. L-awtoritajiet ipprovdew deskrizzjoni estensiva tal-proċedura li trid tiġi segwita sabiex jiġu stabbiliti l-prezzijiet għall-iskambju (ex Artikoli 20(5) u 21 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi) u t-tariffi dovuti għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art, rispettivament. Dawn l-awtoritajiet jindikaw ukoll li s-sidien privati jistgħu jitolbu bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta irrispettivament minn kif ikunu kisbu l-art, għalhekk kwalunkwe investitur jista’ jgawdi mill-istess vantaġġi, irrispettivament minn jekk dawn ikunux kisbu l-foresta mill-gvern jew minn tranżazzjoni distakkata konkluża ma’ parti privata, u għalhekk it-tariffi pagabbli għal dik il-bidla fl-użu deżinjat tal-art għandhom jitqiesu li mhumiex selettivi fir-rigward tal-benefiċjarji.
(80)
Fir-rigward tad-dubji tal-Kummissjoni dwar jekk il-metodoloġija għall-kalkolu tal-prezzijiet amministrattivi tirriflettix kif suppost il-prezzijiet tas-suq, l-awtoritajiet Bulgari jindikaw li, l-ewwel nett, il-prezzijiet amministrattivi huma stabbiliti skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi u li dan ir-Regolament tfassal billi ttieħdu bħala eżempju prattiki għall-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi għall-art tal-foresta fi Stati Membri oħra, b’mod partikolari l-Ġermanja. Barra minn hekk, il-valutazzjonijiet tal-foresti privati u pubbliċi saru minn esperti indipendenti li segwew sett uniku ta’ kriterji.
(81)
It-tieni, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew dejta dwar it-tranżazzjonijiet (67) kollha li jinvolvu l-bejgħ u x-xiri ta’ foresti privati mwettqin fil-perjodu 2007-2009 (68). L-informazzjoni pprovduta rigward il-prezzijiet medji tal-proprjetajiet privati (jiġifieri l-“prezzijiet tas-suq”) tinkludi sommarju ta’ evidenza tas-suq kredibbli konformi mar-rekwiżiti stipulati fil-punt 34 tad-Dispożizzjonijiet supplimentari tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. F’każ li ma kien hemm l-ebda informazzjoni disponibbli dwar it-tranżazzjonijiet konklużi fl-istess żoni, ingħataw dettalji ta’ oħrajn li seħħew f’żoni li jinsabu fl-inħawi u li kienu jinvolvu l-foresti li huma simili f’termini ta’ lok u speċijiet ta’ pjanti. Skont l-awtoritajiet Bulgari, fuq il-bażi ta’ din id-dejta jista’ jintwera li fil-maġġoranza tal-każijiet il-prezz amministrattiv użat għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati kien ġeneralment ogħla mill-prezzijiet tas-suq miksubin fi tranżazzjonijiet distakkati (69). F’dan ir-rigward, l-awtoritajiet Bulgari jixħtu dubju fuq l-evidenza pprovduta mill-ilmentatur. Minn naħa, il-prezzijiet ikkwotati mill-ilmentaturi huma primarjament prezzijiet li għalihom l-art ġiet offruta għall-bejgħ u mhux bilfors prezzijiet miksubin b’mod effettiv jew prezzijiet ta’ rqajja’ ta’ art li diġà kellhom l-użu deżinjat tagħhom mibdul u li għalihom kienet tħallset it-taxxa tal-boll. Min-naħa l-oħra, il-prezz tas-suq ikkwotat mill-ilmentatur mhux dejjem ikun affidabbli għaliex f’ħafna każijiet dan inkiseb biss bħala riżultat ta’ tranżazzjoni privata unika.
(82)
It-tielet, l-awtoritajiet Bulgari tennew li l-gvern ma kopra ebda nuqqas bejn il-valur totali amministrattiv ogħla tal-art tal-foresta privata li kiseb u li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju twettqu biss jekk ir-roqgħa art tal-foresta privata miksuba kellha valur ogħla jew daqs dak tar-roqgħa art tal-gvern li ġiet skambjata magħha. Barra minn hekk, il-parti privata kellha tħallas l-ispejjeż ġenerali li jammontaw għal 2 % tal-valur tal-proprjetà.
(83)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li, minn mindu għadda l-ewwel darba, ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ġie emendat tliet darbiet - fl-2004, fl-2005 u fl-2007, rispettivament. L-emenda tar-regolament fl-2005 hija ta’ min isemmiha fid-dawl tal-istadju avvanzat tar-restituzzjoni tal-foresti u l-art tal-foresta esproprjati għaliex dan kien ifisser li l-foresti privati diġà kienu disponibbli kif ukoll imfittxijin fis-suq. Din l-emenda essenzjalment kellha l-għan li tbiddel il-metodoloġija tal-valutazzjoni tal-art. Barra minn hekk, il-koeffiċjenti relatati maż-żoni protetti mill-urbanizzazzjoni żdiedu wkoll u ġew introdotti ħafna kategoriji ġodda li jistabbilixxu ż-żidiet fil-prezzijiet tal-art skont il-kategorija tal-insedjamenti.
(84)
Barra minn hekk, wara l-adeżjoni tal-Bulgarija mal-Unjoni fl-1 ta’ Jannar 2007, il-koeffiċjenti fir-regolament ġew aġġornati kompletament, inklużi dawk relatati maż-żoni protetti mill-urbanizzazzjoni u l-hekk imsejħa koeffiċjenti “regolaturi tas-suq”, li jiddependu mill-kategorija tal-art. Barra minn hekk, l-Artikolu 20(5) tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ġie emendat billi l-prezz ta’ skambju tal-art tal-gvern żdied b’50 % tal-valur tal-koeffiċjent “regolatur tas-suq”. Barra minn hekk, ġie introdott inkrement li jrid jiżdied mal-valur tal-art skont il-kategoriji differenti tal-insedjamenti.
(85)
Skont l-awtoritajiet Bulgari, dawk l-emendi għar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi juru li minkejja li ma hemmx suq domestiku żviluppat sew għall-art tal-foresta u fid-dawl tal-adeżjoni imminenti tal-Bulgarija mal-Unjoni, l-awtoritajiet ippruvaw jaġġornaw il-mekkaniżmu ta’ valutazzjoni stabbilit fir-regolament billi żguraw li jkun ibbażat fuq evidenza tas-suq kredibbli. Bħala konsegwenza, fid-data tal-adeżjoni tal-Bulgarija mal-Unjoni l-prezzijiet amministrattivi kkalkolati fuq il-bażi tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ma kinux ser ikunu inqas mill-prezzijiet tas-suq għal dawk l-irqajja’ ta’ art.
(86)
Fir-rigward tat-tħassib tal-Kummissjoni dwar il-potenzjal tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju li joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni u jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li, l-ewwel nett, mill-partijiet privati li ħadu sehem fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati, 81 huma impriżi skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Il-51 parti privata li jifdal kienu persuni fiżiċi li mhumiex impenjati fil-kummerċ ta’ oġġetti jew servizzi. Il-Bulgarija tenfasizza f’dan il-kuntest li la l-Aġenzija tal-Istat għall-Foresti u lanqas is-suċċessur tagħha l-Aġenzija Eżekuttiva għall-Foresti ma rċevew xi applikazzjoni għall-qtugħ jew l-esportazzjoni tal-injam mill-persuni fiżiċi li għamlu l-iskambji fil-perjodu rivedut.
(87)
It-tieni, l-awtoritajiet Bulgari jsostnu li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma jistgħux jaffettwaw il-kummerċ intern tal-UE għaliex l-impriżi mogħtijin għajnuna huma impenjati f’attivitajiet li ma jinvolvux l-importazzjoni jew l-esportazzjoni ta’ prodotti jew servizzi. L-awtoritajiet Bulgari ssupplimentaw l-informazzjoni diġà mogħtija dwar il-volumi tal-injam prodott u esportat lejn l-Unjoni matul il-perjodu rivedut u pprovdew dokument li juri li l-ebda waħda mill-partijiet privati li xtrat art tal-foresta tal-gvern mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati ma pproduċiet, biegħet fis-suq nazzjonali jew esportat injam mir-Repubblika tal-Bulgarija.
(88)
It-tielet, l-awtoritajiet Bulgari jargumentaw li s-settur tat-turiżmu (pereż. bħala operatur turistiku, aġenzija tal-ivvjaġġar, sid ta’ lukanda u fornitur ta’ servizi turistiċi anċillari) huwa kkontrollat mir-regoli stabbiliti fl-Att tal-Bulgarija dwar it-Turiżmu. Dan l-Att jeħtieġ reġistrazzjoni amministrativa tal-operatur f’reġistru pubbliku miżmum mill-Ministeru tal-Ekonomija, l-Enerġija u t-Turiżmu. Anki persuni impenjati fil-ġestjoni ta’ lukandi huma soġġetti għal rekwiżit ta’ reġistrazzjoni f’reġistru ddedikat skont l-Artikolu 58 tal-Att dwar it-Turiżmu. Għal din ir-raġuni, huma biss dawk il-kumpaniji mdaħħlin fir-reġistri pubbliċi rispettivi miżmumin mill-Ministeru tal-Ekonomija, l-Enerġija u t-Turiżmu li jistgħu jitqiesu bħala impriżi li joperaw fis-settur tat-turiżmu. Verifika tar-reġistri rilevanti uriet li hija biss kumpanija waħda minn dawk li akkistaw l-art tal-foresta tal-gvern bħala riżultat tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati - Kapsi Tours OOD - li hija rreġistrata bħala operatur turistiku skont it-tifsira tal-Att dwar it-Turiżmu.
(89)
Ir-raba’, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li anki t-twettiq ta’ negozju bħala kumpanija tal-iżvilupp tal-proprjetà immobbli fil-Bulgarija huwa soġġett għal rekwiżit ta’ reġistrazzjoni fir-Reġistru Okkupazzjonali Ċentrali tal-Bennejja miżmum mill-Kamra tas-Settur tal-Bini tal-Bulgarija skont liġi ad hoc, b’mod partikolari l-Att dwar il-Kamra tas-Settur tal-Bini (70). L-awtoritajiet Bulgari jindikaw li tlieta biss mill-impriżi li wettqu skambji mal-gvern kienu rreġistrati bħala kumpaniji tal-bini u li setgħu kienu involuti f’xi mod f’xogħol tal-bini skont il-liġi.
(90)
Bħala konsegwenza, l-awtoritajiet Bulgari argumentaw li l-maġġoranza tal-impriżi li setgħu bbenefikaw mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati ma kinux qed joperaw fis-setturi tal-bini u tat-turiżmu. Bħala konsegwenza, fil-fehma tagħhom ma jidhirx li dawk it-tranżazzjonijiet setgħu ħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-swieq rilevanti, ħlief fis-settur tal-foresti.
5.2. IL-KUMMENTI TAL-BULGARIJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-ILMENTATUR
(91)
L-awtoritajiet Bulgari jaqblu mal-ilmentatur li ma kien hemm l-ebda għajnuna mill-Istat fl-iskambji tal-art tal-foresta bejn l-Istat u l-muniċipalitajiet. Għall-kuntrarju, dawn jargumentaw li l-allegazzjoni tal-ilmentatur li l-maġġoranza tal-benefiċjarji huma attivi fis-settur tal-bini jew tat-turiżmu hija żbaljata, għall-istess raġunijiet spjegati fit-taqsima ta’ qabel.
(92)
L-awtoritajiet Bulgari lanqas ma jaqblu mal-mod li bih l-ilmentatur stabbilixxa l-prezzijiet tas-suq tal-art tal-foresta billi qabbel il-prezzijiet tal-art tal-foresta fi snin differenti (pereż. ftit snin qabel l-iskambji tal-foresti) u jikkonstestaw l-argument tal-ilmentatur li f’ċerti każijiet is-sidien tal-art tal-foresta skambjata pprovdew din l-art bħala kollateral biex jiksbu self għaliex dan ma jikkonformax mad-dispożizzjonijiet tal-liġi Bulgara u l-Att dwar il-Proprjetà tal-Istat ikkwotati mill-ilmentatur. Id-dejta pprovduta mill-ilmentatur fiha wkoll żbalji sinifikanti u mhijiex korrelatata mar-reġistri tal-proprjetà u d-dokumentazzjoni tal-iskambji disponibbli. Id-dejta pprovduta mill-ilmentatur hija żbaljata wkoll fir-rigward tal-art tal-foresta tal-Istat li kienet akkwistata permezz tal-iskambji u mbagħad ipprovduta bħala kollateral għas-self. Fi kwalunkwe każ, l-awtoritajiet Bulgari jispjegaw li l-banek fil-Bulgarija jeħtieġu assi likwidi oħrajn bħala kollateral, minbarra l-proprjetà immobbli, biex jiżguraw li d-dejn jitħallas lura. Għalhekk, skont dawk l-awtoritajiet huwa żbaljat li l-ammont tas-self mogħti jinqasam skont is-superfiċje f’m2 tal-art li sservi bħala kollateral għas-self ipotekarju, sabiex jiġi stabbilit il-prezz għal kull metru kwadru. L-awtoritajiet jagħtu wkoll opinjoni tal-Ewwel Bank tal-Investiment dwar il-mekkaniżmi għall-għoti tas-self u l-metodi għall-evalwazzjoni tal-foresti u l-patrimonji tal-foresti proposti mill-mutwatarji bħala kollaterali.
(93)
L-awtoritajiet Bulgari lanqas ma jaqblu mal-allegazzjoni tal-ilmentatur li l-awtoritajiet muniċipali ma kellhomx għażla ħlief li jadottaw pjanijiet tal-iżvilupp tat-territorju dettaljati għall-art li nbidel l-użu deżinjat tagħha. Skont dawn l-awtoritajiet, kull bidla fl-użu deżinjat tal-art hija bbażata fuq pjanijiet tal-iżvilupp tat-territorju dettaljati u infurzati bil-liġi li ġew diskussi pubblikament, u li emendaw il-pjanijiet tal-iżvilupp tat-territorju eżistenti għaż-żoni popolati. Dawn il-proċeduri amministrattivi mhumiex fid-diskrezzjoni tal-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel, li joħroġ notifiki amministrattivi individwali għal tibdil fil-klassifikazzjoni taż-żoni tal-art lill-partijiet li jitolbu bidla bħal din biss wara li jkun daħal fis-seħħ il-pjan tal-iżvilupp tat-territorju ddettaljat rilevanti.
(94)
L-awtoritajiet jiċħdu wkoll li ħafna partijiet involuti fl-iskambji kellhom l-intenzjoni li jibdlu l-użu deżinjat tar-roqgħa art tal-foresta miksuba. Skont l-Att tal-Bulgarija dwar il-Foresti bidla realizzata bħal din tista’ ssir biss permezz tal-preżentazzjoni ta’ applikazzjoni skont il-proċedura msemmija fl-Artkolu 14(c) tal-Att dwar il-Foresti (imħassar). Kull intenzjoni oħra espressa f’pubblikazzjoni tal-mezzi tal-komunikazzjoni tal-massa jew b’mod ieħor għajr il-proċedura stipulata fil-liġi tkun irrelevanti u arbitrarja.
(95)
L-awtoritajiet lanqas ma jaqblu mad-dikjarazzjoni tal-ilmentatur li l-mod amministrattiv ta’ kif jiġu stabbiliti l-prezzijiet tal-art tal-foresta ma jirriflettix l-iżvilupp dinamiku tal-ekonomija. L-awtoritjiet jemmnu li l-mod kif jiġu stabbiliti l-prezzijiet bl-użu tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi huwa xieraq. Lanqas ma huwa minnu li r-Regolament ma ġiex aġġornat, peress li fl-2007 ġew introdotti koeffiċjenti ġodda, u b’hekk ma ngħata l-ebda vantaġġ ekonomiku lill-operaturi ekonomiċi permezz ta’ skambji li kienu twettqu diġà.
(96)
L-awtoritajiet huma anki kontra l-argument tal-ilmentatur li l-evalwaturi huma parzjali. Skont dawn l-awtoritajiet dawn l-evalwaturi huma esperti tal-qorti, li l-integrità tagħhom ma tistax tiġi ddubitata. Barra minn hekk, fil-każ li jivvalutaw l-art tal-foresta b’mod li jkun favur il-parti privata u li ma jikkonformax mad-dispożizzjoni tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, valutazzjoni bħal din ma tiġix aċċettata mill-awtoritajiet għall-fini tal-iskambju.
(97)
Fir-rigward tal-allegazzjoni tal-ilmentatur li d-dejta statistika uffiċjali fuq il-valuri/prezzijiet tat-tranżazzjonijiet ipprovduta mill-awtoritajiet mhijiex korretta, l-awtoritajiet jiddikjaraw li l-evażjoni tat-taxxa li ssir billi jinħeba l-prezz reali ta’ tranżazzjoni tikkostitwixxi reat skont il-Kodiċi Penali Bulgaru.
(98)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari jiċħdu d-dikjarazzjoni tal-ilmentatur li l-kap tal-akkuża kontra l-eks kap tal-EFTA huwa prova li teżisti għajnuna mill-Istat marbuta mal-iskambji. Skont dawn l-awtoritajiet, il-proċeduri kontra l-uffiċjali li ħadu sehem fil-proċeduri għall-iskambji tal-art tal-foresta tal-Istat huma irrelevanti fil-valutazzjoni tal-preżenza ta’ għajnuna fit-tranżazzjonijiet ikkontestati.
5.3. IL-KUMMENTI TAL-BULGARIJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET IPPREŻENTATI MINN PARTIJIET TERZI OĦRA
5.3.1. Il-Kummenti tal-Bulgarija tad-29 ta’ Settembru 2011
(99)
Permezz tal-ittra tad-29 ta’ Settembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti ppreżentati minn All Seas fid-deċiżjoni ta’ ftuħ.
(100)
All Seas kienet skambjat total ta’ 157,4 ettaru ta’ rqajja’ ta’ art tal-foresta privati fil-muniċipalitajiet ta’ Teteven u Gaborovo għal rqajja’ ta’ art tal-gvern li jammontaw b’kollox għal madwar 57,9 ettaru fil-muniċipalità ta’ Balchik (71). F’dan il-kuntest All Seas ħallset ukoll lill-Istat Bulgaru BGN 138 781 fi spejjeż ġenerali.
(101)
L-irqajja’ ta’ art tal-foresta tal-gvern kienu vvalutati bi prezz amministrattiv għal BGN 11,99/m2. Skont l-informazzjoni disponibbli għall-awtoritajiet Bulgari, matul il-perjodu rivedut il-prezz medju tas-suq (li huwa l-prezz miftiehem bejn il-partijiet privati li qed jixtru u jbiegħu l-irqajja’ ta’ art tal-foresta fuq bażi kummerċjali fl-istess reġjun jew f’reġjun fl-inħawi fl-istess muniċipalità) kien ta’ BGN 4,16/m2. Bħala konsegwenza, l-iskambju bejn All Seas u r-Repubblika tal-Bulgarija sar għal pagament u ma rriżultax f’vantaġġ ekonomiku skont it-tifsira tal-Artikolu 107 tat-Trattat.
(102)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li All Seas applikat għal bidla fl-użu deżinjat tal-irqajja’ ta’ art tal-foresta skont l-Artikolu 14 tal-Att dwar il-foresti u li l-Kunsill tal-Ministri tal-Bulgarija laqa’ l-appikazzjoni skont l-Artikolu 14d(2) tal-Att dwar il-Foresti (72). Sa fejn jafu l-awtoritajiet Bulgari, din id-deċiżjoni ma daħlitx fis-seħħ. L-awtoritajiet Bulgari jaqblu ma’ All Seas li l-Istat ma kellux influwenza diretta fuq il-bidliet fl-użu deżinjat tal-art inkwistjoni (li għaliha ma kienet teżisti l-ebda mappa tal-użu tal-art), u għalhekk din il-bidla fis-sjieda li rriżultat mill-iskambju ma tistax tkun espressjoni ta’ xi intenzjoni komuni min-naħa tal-partijiet għall-iskambju sabiex jimplimentaw bidla fl-użu deżinjat tagħha. Skont l-awtoritajiet Bulgari, il-fattur determinati fl-evalwazzjoni tal-iskambju għandu jkun jekk il-valur tal-karta bilanċjali tal-assi li qed jiġu skambjati huwiex ekwivalenti. Din hija preċiżament il-bażi li fuqha l-gvern Bulgaru wettaq dawk it-tranżazzjonijiet. Raġuni oħra li turi li ma hija involuta ebda għajnuna mill-Istat fil-bilda fl-użu tal-art wara l-iskambju hija l-fatt li t-tariffi amministrattivi huma l-istess għall-applikanti kollha.
(103)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li All Seas la ħadet injam mill-irqajja’ tal-art li rċeviet bħala riżultat tal-iskamju u lanqas ma wettqet attività ta’ kummerċ fl-injam, ġewwa l-Unjoni, li ġej minn dawn l-irqajja’ ta’ art. Barra minn hekk, All Seas ma offrietx servizzi tat-turisti kif speċifikat fl-Att dwar it-Turiżmu, u lanqas ma hija kumpanija tal-kostruzzjoni skont l-Att tal-Kamra tas-Settur tal-Bini.
5.3.2. Il-Kummenti tal-Bulgarija tal-4 ta’ Novembru 2011
(104)
Permezz ta’ ittra tal-4 ta’ Novembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti tal-partijiet terzi li ġejjin: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD u Simeon Stoev Mirov.
(105)
Fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju mwettqin minn Elkabel, LM Impex u Foros Development, l-awtoritajiet Bulgari stqarru li ma koprewx xi diskrepanza fil-prezzijiet u, fil-każijiet ikkonċernati, irċevew pagament addizzjonali għall-ispejjeż ġenerali mingħand il-partijiet privati. Barra minn hekk, it-taxxi lokali kollha tħallsu minn dawn il-partijiet. Fl-aħħar nett, l-ebda waħda mit-tliet kumpaniji ma talbet bidla fl-użu tal-art tal-foresta akkwistata.
(106)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li f’uħud mill-muniċipalitajiet fejn jinsabu l-irqajja’ tal-art skambjati, ma kienet seħħet l-ebda tranżazzjoni kompletament privata, u b’hekk ma kienx possibbli li jiġi stabbilit il-prezz tas-suq tal-irqajja’ tal-art skambjati jew jekk ingħatax vantaġġ ekonomiku.
(107)
L-awtoritajiet Bulgari josservaw ukoll li la Elkabel u lanqas LM Impex ma huma esportaturi tal-injam, u lanqas ma huma rreġistrati bħala kumpanija tal-bini jew tat-turiżmu skont il-liġi Bulgara.
(108)
Fir-rigward ta’ Simeon Stoev Mirov, persuna fiżika, li skambja 5,6 dekari art tal-foresta privata f’Rakitovo, ivvalutata għal BGN 3 436, ma’ 5 dekari art tal-foresta pubblika f’Burgas (villaġġ ta’ Kraymorie), ivvalutata għal BGN 1 308, l-awtoritajiet Bulgari qiesu li dan l-iskambju għandu jaqa’ taħt ir-regolament de minimis.
(109)
Għal dawn ir-raġunijiet, l-awtoritajiet Bulgari jargumentaw li l-iskambji mal-partijiet privati msemmijin hawn fuq ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
5.3.3. Il-Kummenti tal-Bulgarija tas-16 ta’ Diċembru 2011
(110)
Permezz ta’ ittra tas-16 ta’ Diċembru 2011, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti tal-partijiet terzi li ġejjin: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD u Jivka Blagoeva.
(111)
Fir-rigward tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma’ V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren u Liteks Komers, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li ma koprew l-ebda nuqqas fil-prezzijiet u, fil-każijiet ikkonċernati, irċevew pagament addizzjonali għall-ispejjeż ġenerali mingħand il-partijiet privati. Barra minn hekk, it-taxxi lokali kollha tħallsu minn dawn il-partijiet. Fl-aħħar nett, V-G-N Confort, Ecobalkani u Liteks Komers ma talbux bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta tal-gvern akkwistata minnhom.
(112)
L-awtoritajiet Bulgari jindikaw ukoll li f’ċerti muniċipalitajiet fejn kienu jinsabu l-irqajja’ tal-art skambjati, ma seħħet l-ebda tranżazzjoni kompletament privata, u għalhekk ma kienx possibbli li jiġi stabbilit il-prezz tas-suq tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati u ma jistax jiġi aċċertat b’mod konklussiv jekk ingħatax vantaġġ ekonomiku lill-partijiet privati msemmija hawn fuq. Fil-każ ta’ Izgrev 5, il-prezz amministrattiv tal-art tal-foresta pubblika skambjata kien ftit ogħla mill-prezz tas-suq miksub fi tranżazzjonijiet privati simili, u b’hekk skont l-awtoritajiet Bulgari ma ngħata l-ebda vantaġġ. L-istess raġunament japplika għat-tranżazzjoni ma’ Liteks Komers, li fiha - skont l-awtoritajiet Bulgari - il-prezzijiet amministrattivi kienu erba’ darbiet ogħla mill-prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta pubblika.
(113)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari josservaw li l-ebda waħda mill-partijiet privati msemmijin hawn fuq ma huma esportaturi tal-injam jew irreġistrati bħala kumpanija tal-bini jew tat-turiżmu skont il-liġi Bulgara u, għalhekk, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju konklużi magħhom ma jħallux impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(114)
Fir-rigward tat-tranżazzjoni ta’ skambju ma’ Jivka Blagoeva, persuna fiżika, din irriżultat fl-iskambju ta’ 19 036 ettaru art tal-foresta privata fil-Muniċipalità ta’ Teteven, ivvalutata għal BGN 16 091, ma’ 0,3001 ettaru art tal-foresta pubblika fiż-żona ta’ Predela, fil-Muniċipalità ta’ Razlog, ivvalutata għal BGN 24 216. L-Istat Bulgaru ma kopriex id-diskrepanza fil-prezz, l-ispejjeż ġenerali u t-taxxi lokali kollha tħallsu minn Jivka Blagoeva u s-sid il-ġdid ma talabx bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata. Skont l-awtoritajiet Bulgari dan l-iskambju għandu jaqa’ taħt ir-Regolament de minimis.
(115)
Għal din ir-raġuni, l-awtoritajiet Bulgari jqisu li ma hemm l-ebda għajnuna mill-Istat fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju konklużi mal-partijiet privati msemmijin hawn fuq.
5.3.4. Il-Kummenti tal-Bulgarija tal-25 ta’ April 2012
(116)
Permezz ta’ ittra tal-25 ta’ April 2012, l-awtoritajiet Bulgari wieġbu għall-kummenti tal-partijiet terzi li ġejjin: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD, u BOIL OOD.
(117)
L-awtoritajiet Bulgari jappoġġjaw il-kummenti sottomessi minn dawn il-persuni fiżiċi u l-kumpaniji li kienu partijiet għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju konklużi matul il-perjodu rivedut, jiġifieri li l-iskambji ma kinux jinvolvu għajnuna mill-Istat iżda minflok jikkostitwixxu tranżazzjonijiet imwettqa f’kundizzjonijiet li jiffavorixxu l-Istat u bi prezzijiet li mhumiex inqas mill-prezzijiet tas-suq għal proprjetajiet immobbli simili. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Bulgari jappoġġjaw il-fehma tal-partijiet privati msemmijin hawn fuq li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju twettqu b’konformità mal-liġi nazzjonali Bulgara fis-seħħ: ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi u l-Att dwar il-Foresti. Fl-aħħar nett, uħud minn dawn it-tranżazzjonijiet għandhom jitqiesu li jaqgħu taħt ir-Regolament de minimis.
5.4. IT-TWEĠIBIET TAL-BULGARIJA GĦAT-TALBIET GĦAL INFORMAZZJONI TAL-KUMMISSJONI MIBGĦUTA MATUL IL-PROĊEDURA TA’ INVESTIGAZZJONI FORMALI
(118)
F’sottomissjonijiet sussegwenti, bħala tweġiba għat-talbiet għal informazzjoni, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew il-prezzijiet tas-suq - kemm għall-art tal-foresta privata kif ukoll dik pubblika - għat-tranżazzjonijiet kollha ta’ skambju mwettqin matul il-perjodu rivedut (73).
(119)
Madankollu, fis-sottomissjoni tagħhom tad-19 ta’ Novembru 2013 (74), l-awtoritajiet Bulgari indikaw li kien hemm xi problemi fl-affidabilità tad-dejta li pprovdew. B’mod partikolari għall-finijiet tal-formula mogħtija fil-premessa (44), l-awtoritajiet Bulgari pprovdew prezzijiet tas-suq ġusti għal 82 (60 roqgħa art pubblika u 22 roqgħa art privata) roqgħa art ikkonċernati mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kontestati. Għall-bqija tal-irqajja’ tal-art, dawn għamlu l-aqwa sforz li setgħu biex jipprovdu l-valuri tas-suq, u dan jindika li dawn mhux bilfors jirrapreżentaw valuri ġusti tas-suq. Għall-bqija tal-irqajja’ tal-art pubbliċi kkonċernati, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li l-prezzijiet li kkwotaw bħala prezzijiet tas-suq kienu fil-fatt il-medja tal-prezzijiet għal tipi differenti ta’ tranżazzjonijiet tal-foresti. Għalhekk, dawn mhux bilfors jirrapreżentaw valur tas-suq ġust, għaliex mhumiex daqs il-prezzijiet medji ta’ tranżazzjonijiet kompletament analogi.
(120)
B’mod simili, għall-bqija tal-irqajja’ tal-art privati li kienu għadhom ma ġewx soġġetti għal evalwazzjoni minn espert indipendenti, l-awtoritajiet Bulgari indikaw li f’ċerti każijiet il-prezzijiet ikkwotati fiċ-ċertifikati tal-bejgħ, li ntużaw mill-awtoritajiet bħala indikatur għall-valur tas-suq mogħti għal dawn l-irqajja’ tal-art, kienu qrib jew daqs l-hekk imsejħa valuri fiskali. Il-valur fiskali ta’ roqgħa art mhuwiex il-valur tas-suq tagħha, iżda l-prezz minimu li tħallas fit-tranżazzjonijiet tal-proprjetà immobbli, jiġifieri, fil-prinċipju, il-valur tas-suq tar-roqgħa art ikkonċernata huwa ogħla.
(121)
Minkejja dan li ntqal hawn fuq, l-awtoritajiet Bulgari saħqu li d-dejta li pprovdew dwar il-prezzijiet tas-suq huma l-aħjar stimi li jistgħu jiksbu, peress li: (i) ma hemmx regoli speċifiċi fil-Bulgarija għad-determinazzjoni tal-prezzijiet tas-suq għall-irqajja’ ta’ art tal-foresta matul il-valutazzjoni, (ii) ikun meħtieġ ħafna żmien biex issir valutazzjoni, minn stimatur espert indipendenti, dwar il-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati fiż-żmien li sar l-iskambju u (iii) evalwazzjoni bħal din tkun proċess li jirrikjedi ħafna spejjeż. Barra minn hekk, l-awtoritajiet Bulgari ddikjaraw li l-prezzijiet mogħtija xorta huma eqreb il-prezzijiet tas-suq ġusti milli l-prezzijiet amministrattivi.
(122)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari pprovdew informazzjoni dwar kampjun ta’ 25 tranżazzjoni ta’ skambju fuq il-prezzijiet amministrattivi li fil-fatt intużaw u l-prezzijiet amministrattivi ipotetiċi li kieku jirriżultaw mill-użu tal-koeffiċjenti li hemm fl-aġġornament tal-2010 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Il-kampjun mogħti kopra 25 tranżazzjoni li fil-parti l-kbira seħħew fl-2009 jew fl-2008 (6 tranżazzjonijiet biss seħħew fl-2007). Din l-informazzjoni ntalbet mill-Kummissjoni sabiex tivverifika li is-sistema tal-prezzijiet amministrattivi - jekk dawn kienu aġġornati kif xieraq - hijiex xierqa biex tirrifletti l-prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta u twassalx fil-każijiet kollha għal prezz li jkun qrib il-valur tas-suq kemm jista’ jkun, kif meħtieġ mill-ġurisprudenza.
6. VALUTAZZJONI TAL-MIŻURA
6.1. L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA
(123)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz tar-riżorsi tal-Istat b’xi mod li jikkawża distorsjoni jew jhedded li jikkawża distorsjoni tal-kompetizzjoni billi jiffavorixxi lil ċerti impriżi jew il-provvista ta’ ċerti oġġetti tkun inkompatibbli mas-suq komuni, sa fejn ikollha impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(124)
Għalhekk, il-kwalifikazzjoni ta’ miżura bħala għajnuna skont l-Artikolu 107(1) teħtieġ li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kumulattivi li ġejjin: (i) il-miżura trid tkun attribwibbli għall-Istat u ffinanzjata permezz tar-riżorsi tal-Istat; (ii) trid tagħti vantaġġ lill-benefiċjarju tagħha; (iii) dak il-vantaġġ irid ikun selettiv; u (iv) il-miżura trid tikkawża distorsjoni jew thedded li tikkawża distorsjoni tal-kompetizzjoni u jkollha l-potenzjal li tħalli impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(125)
Madankollu, bħala kwistjoni preliminari f’dan il-każ hemm bżonn li jitqies ukoll jekk il-benefiċjarji protenzjali tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju humiex impriżi skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat. Dan għaliex, skont it-test ta’ din id-dispożizzjoni, ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat japplikaw biss meta l-benefiċjarju tal-għajnuna jkun impriża.
(126)
Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea (“QtĠ-UE”) tiddefinixxi l-kunċett ta’ “impriża” għall-finijiet tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat bħala kull entità impenjata f’attività ekonomika, ikun xi jkun l-istatus legali tagħha jew il-mod kif tiġi ffinanzjata (75). Skont il-QtĠ-UE, kull attività li tikkonsisti fl-offerta ta’ prodotti u servizzi fis-suq tikkostitwixxi attività ekonomika (76). Għalhekk, il-klassifikazzjoni ta’ entità bħala impriża dejjem tkun relatata ma’ attività speċifika. Entità li twettaq kemm attivitajiet ekonomiċi kif ukoll dawk mhux ekonomiċi trid titqies bħala impriża fir-rigward ta’ dawk ekonomiċi biss. Impriża mhux bilfors tkun persuna ġuridika; anki persuni fiżiċi jistgħu jitqiesu bħala impriżi skont l-għajnuna mill-Istat diment li jwettqu attività ekonomika.
(127)
Iżda ta’ min jinnota wkoll li ċerti benefiċjarji tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kontestati ma wettqux attivitajiet ekonomiċi bl-art tal-foresta skambjata matul il-perjodu rivedut, u lanqas ma jwettqu attivitajiet bħal dawn illum. B’hekk, dawn il-benefiċjarji ma jistgħux jitqiesu bħala impriżi skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat u, għalhekk, jitqies li ma kienet teżisti l-ebda għajnuna mill-Istat fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju li kkonkludew mal-Istat Bulgaru.
(128)
Bħala konsegwenza, il-bqija ta’ din id-deċiżjoni tikkonċerna biss dawk il-benefiċjarji tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati li jikkostitwixxu impriżi skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.1.1. Rabta Intrinsika bejn l-Iskambju u l-Bidla fl-Użu Deżinjat tal-Art
(129)
L-ewwel dubju mqajjem mill-Kummissjoni fid-deċiżjoni ta’ ftuħ tagħha kien dwar jekk teżistix rabta intrinsika bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata li rċevew il-benefiċjarji. Dan huwa importanti għaliex, jekk jinstab li teżisti rabta bħal din, din se jkollha impatt fuq il-valutazzjoni tal-Kummissjoni ta’ jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jagħtux vantaġġ ekonomiku u kif għandu jkun ikkwantifikat dan il-vantaġġ. Rabta intrinsika tfisser li kienet l-intenzjoni tal-partijiet fit-tranżazzjoni ta’ skambju, qabel ma tlestiet din it-tranżazzjoni, li jibdlu l-użu deżinjat tal-art pubblika minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini wara l-iskambju. Għalhekk, filwaqt li l-prezzijiet amministrattivi kkalkolati għat-tranżazzjoni ta’ skambju fuq il-bażi tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi huma bbażati fuq l-iskambju ta’ żewġ irqajja’ ta’ art tal-foresta, il-bidla sussegwenti fl-użu deżinjat tar-roqgħa art pubblika, jekk kienet teżisti l-intenzjoni mill-bidu, tista’ tirriżulta f’sottovalutazzjoni tar-roqgħa art riċevuta meta jitqies l-użu maħsub tagħha fil-ġejjieni bħala art tal-bini.
(130)
Skont il-Kummissjoni, il-fatt li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati dejjem - jew tal-anqas fil-maġġoranza kbira tal-każijiet - kienu segwiti minn talba (approvata) għal bidla fl-użu deżinjat tal-art tal-foresta skambjata mill-benefiċjarju għal art disponibbli għall-bini jkun indikazzjoni oġġettiva li l-partijiet għal dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju kellhom l-intenzjoni mill-bidu li jbiddlu l-użu deżinjat tal-art pubblika wara l-iskambju.
(131)
Id-dejta statistika pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari bħala tweġiba għad-deċiżjoni ta’ ftuħ, li tafferma mill-ġdid id-dejta riflessa fil-premessa (38), turi li fir-rigward tal-132 tranżazzjoni ta’ skambju li seħħew matul il-perjodu rivedut, kienu ppreżentati 24 talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art f’art disponibbli għall-bini (li jirrappreżentaw 18,2 % tal-iskambji totali) li minnhom 15 ingħataw l-approvazzjoni għat-talba mitluba (li jirrapreżentaw 11,4 % tal-iskambji totali). Fuq il-bażi ta’ din id-dejta, il-Kummissjoni tikkonkludi li fil-maġġoranza tal-każijiet l-iskambji ma kinux segwiti minn talba għal bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(132)
Il-Kummissjoni xorta waħda tosserva li l-leġiżlazzjoni Bulgara tipprovdi għal żewġ proċeduri separati għall-iskambji u għall-bidla fl-użu deżinjat tal-art, rispettivament, u li żewġ korpi tal-Istat separati huma kompetenti għal kull operazzjoni u li dawn joperaw f’mod indipendenti minn xulxin. Dan jagħti indikazzjoni ulterjuri f’dan il-każ li ma hemmx rabta intrinsika bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art.
(133)
Peress li ma ntweriet l-ebda prova li teżisti rabta intrinsika bejn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju u l-bidla fl-użu deżinjat tal-art skambjata li rċieva l-benefiċjarju, il-Kummissjoni għandha teżamina kull waħda minn dawn l-operazzjonijiet separatament għall-eżistenza ta’ għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.1.2. L-Eżistenza ta’ Għajnuna fil-Bidla fl-Użu Deżinjat tal-Art
(134)
Id-deżinjazzjoni tal-użu tal-art huwa kif l-awtoritajiet pubbliċi jikkontrollaw b’mod ġuridiku l-użu u l-intensità tal-iżvilupp ta’ roqgħa art. Meta awtorità pubblika tapprova bidla fl-użu deżinjat ta’ roqgħa art twettaq attività regolatorja u ma tkunx qed taġixxi bħala aġent ekonomiku.
(135)
Huma biss il-vantaġġi mogħtija direttament jew indirettament permezz tar-riżorsi tal-Istat li għandhom jitqiesu bħala għajnuna skont l-Artikolu 107 tat-Trattat. Skont il-ġurisprudenza tal-QtĠ-UE (77), id-distinzjoni li ssir f’din id-dispożizzjoni bejn “għajnuna mogħtija minn Stat Membru” u għajnuna mogħtija “permezz ta’ riżorsi tal-Istat” ma tfissirx li l-vantaġġi kollha mogħtija minn Stat, irrispettivament minn jekk dawn humiex iffinanzjati permezz tar-riżorsi tal-Istat jew le, jikkostitwixxu għajnuna. Minflok, id-distinzjoni hija maħsuba sempliċement biex iġġib fi ħdan din id-definizzjoni kemm il-vantaġġi mogħtija direttament mill-Istat kif ukoll dawk mogħtija minn korp pubbliku jew privat innominat jew stabbilit mill-Istat.
(136)
Filwaqt li l-approvazzjoni minn awtorità pubblika għal bidla fl-użu deżinjat ta’ roqgħa art partikolari minn art tal-foresta għal art disponibbli għall-bini tista’ tirriżulta f’żieda fil-valur tas-suq ta’ dik l-art, dik l-approvazzjoni ma tinvolvix trasferiment tar-riżorsi tal-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat: l-eżerċizzju ta’ dan il-kompitu regolatorju ma jirriżultax fi trasferiment pożittiv ta’ fondi lill-benefiċjarju ta’ din l-approvazzjoni, u lanqas ma jinvolvi rinunzja tar-riżorsi tal-Istat, għaliex l-Istat mhuwiex obbligat li jeżerċita dak il-kompitu regolatorju li jitlob lill-applikanti magħżula il-ħlas ta’ tariffa li tirrifletti l-valur ekonomiku sħiħ li jieħdu mill-kisba ta’ dik l-approvazzjoni (78).
(137)
Għal din ir-raġuni, deċiżjoni minn awtorità pubblika li tbiddel l-użu deżinjat ta’ rogħa art partikolari ma tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
6.1.3. L-Eżistenza ta’ Għajnuna fit-Tranżazzjoni ta’ Skambju
(138)
Skont ġurisprudenza stabbilita (79), il-bejgħ mill-awtoritajiet pubbliċi ta’ art jew bini lil impriża jew lil individwu involut f’attività ekonomika jista’ jwassal għal vantaġġ ekonomiku u b’hekk jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, b’mod partikolari meta dan ma jsirx għall-valur tas-suq, jiġifieri, meta din ma tinbiegħx għall-prezz li investitur privat, li jopera f’kundizzjonijiet normali kompetittivi, aktarx li kien jagħtiha. L-istess huwa minnu fi tranżazzjoni ta’ skambju li fiha l-valur tal-art pubblika riċevuta mill-Istat ikun ogħla mill-valur tal-art privata ċeduta lill-Istat.
(139)
Madankollu, qabel ma jiġi eżaminat jekk it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jwasslux għal vantaġġ ekonomiku, il-Kummissjoni għandha teżamina jekk humiex preżenti l-bqija tal-kundizzjonijiet fil-premessa 126 biex jinstab li hemm għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(140)
L-ewwel nett, fir-rigward tal-kawżalità tal-miżura, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jaqgħu fil-kompetenza tal-Ministru tal-Agrikoltura u l-Ikel jew tal-Kunsill tal-Ministri (skont id-daqs tar-roqgħa art li trid tiġi skambjata) u tal-EFA, li kollha huma korpi tal-Istat. Sa fejn it-tranżazzjoni ta’ skambju tirriżulta fi transferiment ta’ art tal-foresta pubblika ta’ valur superjuri għall-art tal-foresta privata ċeduta, dan iwassal għal transferiment tar-riżorsi tal-Istat sa fejn l-Istat Bulgaru jirrinunzja għal ċertu dħul li kieku seta’ jikseb li kieku opera skont il-kundizzjonijiet tas-suq meta wettaq dik it-tranżazzjoni.
(141)
It-tieni, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju huma selettivi peress li dawn ikunu ta’ benefiċċju biss għal dawk is-sidien tal-art li skambjaw l-art tal-foresta privata tagħhom ma’ art tal-foresta pubblika.
(142)
It-tielet, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jwasslu għal distorsjoni tal-kompetizzjoni u għandhom impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Sa fejn il-benefiċjarji tal-iskambji jkunu impriżi li joffru prodotti u servizzi f’suq partikolari, kull benefiċċju finanzjarju li jirriżulta mill-iskambji jsaħħaħ il-pożizzjoni tagħhom mqabbla ma’ impriżi oħra li qed jikkompetu fil-kummerċ intern tal-Unjoni għall-istess oġġetti u servizzi (80). Tabilħaqq, numru ta’ benefiċjarji (81) tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom, fost affarijiet oħra, il-proprjetà immobbli, it-turiżmu, l-attivitajiet ta’ ristoranti u t-tisġir elenkati bħala s-setturi ekonomiċi li joperaw fihom fir-Reġistru Kummerċjali Bulgaru. Dawn is-setturi huma miftuħa għall-kompetizzjoni fil-livell tal-Unjoni. Dan jidher mill-informazzjoni fl-istess reġistru li fih diversi benefiċjarji (82) tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom attivitajiet ta’ negozju jew kummerċjali (internazzjonali) elenkati bħala s-settur ekonomiku li joperaw fih. Fir-rigwad tal-argument ippreżentat mill-awtoritajiet Bulgari li biex il-kumpaniji jkunu attivi fis-setturi tat-turiżmu jew tal-bini hija meħtieġa l-iskrizzjoni tagħhom fir-reġistri ddedikati u li dan mhuwiex il-każ għall-maġġoranza tal-kumpaniji li ħadu sehem fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju, il-Kummissjoni tosserva li l-kunċett ta’ “impriża” fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat huwa kunċett oġġettiv, u għalhekk il-kwistjoni ta’ jekk l-impriżi joffrux oġġetti u servizzi f’suq partikolari u b’hekk jikkompetu ma’ impriżi oħra u jieħdu sehem fil-kummerċ intern tal-Unjoni, għandu jkun iddeterminat fid-dawl tal-attivitajiet imwettqa realment minn dawn l-impriżi u mhux jekk jikkonformawx ma’ ċerti formalitajiet legali nazzjonali.
(143)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-preżenza ta’ vantaġġ ekonomiku, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jikkonċernaw l-iskambju ta’ (mill-inqas) żewġ irqajja’ ta’ art tal-foresta bejn l-Istat Bulgaru u partijiet privati. Sabiex jiġi ddeterminat jekk ittiħidtx vantaġġ ekonomiku mill-partijiet privati bħala riżultat tat-tranżazzjoni ta’ skambju, il-valuri tas-suq tal-irqajja’ tal-art skambjati jeħtieġ jiġu vvalutati u jitqabblu ma’ xulxin. Jekk it-tranżazzjoni ta’ skambju tirriżulta fi trasferiment ta’ art tal-foresta pubblika li hija ta’ valur superjuri għall-art tal-foresta ċeduta mill-parti privata, se jingħata vantaġġ ekonomiku lill-parti privata.
(144)
Kif spjegat fil-premessa (16), għall-iskambji inkwistjoni l-prezzijiet amministrattivi kienu kkalkolati fuq il-bażi tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi. Il-QtĠ-UE rrikonoxxiet li, meta l-liġi nazzjonali tistabbilixxi regoli amministrattivi għall-kalkolu tal-valur tas-suq tal-art għall-bejgħ tagħha mill-awtoritajiet pubbliċi, l-applikazzjoni ta’ dawn ir-regoli għandha, sabiex ikun hemm konformità mal-Artikolu 107 tat-Trattat, twassal fil-każijiet kollha għal prezz amministrattiv li joqrob kemm jista’ jkun lejn il-valur tas-suq tal-art (83). Peress li dan il-valur tas-suq huwa teoretiku, se jkun ittolerat marġini għal varjazzjoni fuq il-prezz miksub meta mqabbel mal-prezz teoretiku (84).
(145)
L-awtoritajiet Bulgari ntalbu jipprovdu informazzjoni dwar il-prezzijiet amministrattivi użati għall-132 tranżazzjoni ta’ skambju li seħħew matul il-perjodu rivedut, kif ukoll dwar il-prezzijiet tas-suq għal dawk l-istess tranżazzjonijiet. Il-Kummisjoni talbet lill-awtoritajiet Bulgari jqisu kull tranżazzjoni preċedenti jew sussegwenti fl-istess irqajja’ ta’ art tal-foresta meta jiddeterminaw il-valur tas-suq tagħhom. Bħala konsegwenza, għad li l-Kummissjoni tqis li għall-valutazzjoni tal-elementi ta’ għajnuna mill-Istat potenzjali fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju huwa irrelevanti mnejn ġejjin l-irqajja’ tal-art tal-foresta skambjati, l-informazzjoni dwar il-prezzijiet - meta disponibbli - ġiet ikkunsidrata.
(146)
L-awtoritajiet Bulgari indikaw ċerti problemi dwar l-affidabilità tad-dejta li taw dwar il-prezzijiet tas-suq (85). Madankollu, fl-istess ħin indikaw li l-informazzjoni pprovduta fiha l-aħjar stimi tal-prezzijiet tas-suq (86). Il-Kummissjoni tqis din id-dejta bħala stima affidabbli biżżejjed dwar il-valur tas-suq reali (jiġifieri “ġust”) tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati.
(147)
L-analiżi tad-dejta turi li għall-irqajja’ tal-art privati, l-użu tal-prezzijiet amministrattivi rriżulta f’valutazzjoni eċċessiva sistematika tal-art tal-foresta kkonċernata meta mqabbla mal-prezzijiet tas-suq (87), filwaqt li għall-art tal-foresta pubblika s-sitwazzjoni kienet iżjed sfumata, minħabba li kien hemm kemm każijiet ta’ valutazzjoni eċċessiva kif ukoll ta’ sottovalutazzjoni. Għal din ir-raġuni, meta jkun qed jiġi ddeterminat jekk ingħatax vantaġġ lill-benefiċjarji bħala riżultat tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, sempliċi paragun tal-prezz tas-suq tar-roqgħa art pubblika fi żmien l-iskambju mal-prezz tas-suq tar-roqgħa art privata li ġiet skambjata magħha ma jiħux biżżejjed inkonsiderazzjoni l-valutazzjoni eċċessiva ta’ din tal-aħħar. Għalhekk, il-Kummissjoni fasslet formula li tikkunsidra l-prezzijiet amministrattivi użati fit-tranżazzjoni tal-bidu biex jiġi vvalutat adegwatament il-vantaġġ li jirriżulta mill-iskambju. Din il-formula, li diġà kienet stabbilita fid-deċiżjoni ta’ ftuħ, teħtieġ li jiġu kkalkolati l-ammonti li ġejjin:
(i)
(i) id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-foresta privata u l-prezz amministrattiv għal din ir-roqgħa art, stabbilit skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi; u
(ii)
id-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tar-roqgħa art tal-foresta pubblika u l-prezz amministrattiv għal din ir-roqgħa art, stabbilit skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
Jista’ jitqies li hemm vantaġġ jekk il-valur ta’ (ii) nieqes il-valur ta’ (i) ikun pożittiv.
Madankollu, kull kumpens monetarju mħallas minn parti lill-oħra biex ikopri d-differenza fil-prezzijiet amministrattivi taż-żewġ irqajja’ ta’ art li huma l-oġġett tat-tranżazzjoni ta’ skambju se jingħata kunsiderazzjoni wkoll meta jkun qed jiġi stabbilit jekk it-tranżazzjoni ta’ skambju ħolqotx vantaġġ.
(148)
Bl-applikazzjoni ta’ din il-formula għad-dejta pprovduta mill-awtoritajiet Belġjani fuq il-valuri tas-suq ġusti u l-prezzijiet amministrattivi tal-art tal-foresta skambjata, il-Kummissjoni tikkonkludi li ngħata vantaġġ lill-benefiċjarji tal-iskambji tal-art fi kważi 80 % tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju mwettqin matul il-perjodu rivedut, kif rifless fit-Tabella 4.
Tabella 4
Paragun bejn il-prezzijiet amministrattivi użati fl-iskambji u l-prezzijiet tas-suq ipprovduti mill-awtoritajiet Bulgari
Tranżazzjonijiet ta’ skambju
2007
2008
2009
Total
Vantaġġ mogħti (nru ta’ każijiet)
18
48
38
104
Bħala perċentwal tal-iskambji kollha
78 %
77 %
81 %
79 %
Numru ta’ skambji mwettqa
23
62
47
132
(149)
Id-dejta ta’ hawn fuq turi li l-prezzijiet amministrattivi, stabbiliti għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju skont ir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, ma kinux jirriflettu biżżejjed il-valur tas-suq reali għall-irqajja’ tal-art tal-foresta ikkonċernati.
(150)
Minn naħa, din id-diskrepanza bejn il-prezzijiet amministrattivi użati għat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kkontestati u l-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art inkwistjoni tirriżulta mill-fatt li l-metodoloġija sottostanti użata fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi ma tirriflettix biżżejjed il-kriterji li operatur tas-suq iqis importanti biex jivvaluta l-irqajja’ tal-art tal-foresta skambjata, u lanqas ma tagħtihom il-ponderazzjoni xierqa. L-ewwel nett, il-valuri medji tal-art elenkati fl-Anness 1 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi skont il-kategoriji tal-art li joffru l-istess kundizzjonijiet għat-tkabbir tal-pjanti, li jintużaw bħala bażi għad-determinazzjoni tal-valur bażiku tal-art (ara l-premessa 18), suppost kellhom jiġu stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet tas-suq jew il-kontijiet miżmuma tal-foresti tal-Istat, iżda fil-verità kienu stabbiliti minn esperti fuq il-bażi ta’ numru żgħir ta’ sorsi tas-suq.
(151)
It-tieni, il-koeffiċjenti u l-inkrementi użati biex jiġu kkunsidrati ċerti attributi tal-art tal-foresta fil-kalkolu tal-valur bażiku ta’ din l-art, deskritti fil-premessi minn 18 sa 26, jirriflettu mezz ta’ simplifikazzjoni amministrattiva aktar milli tentattiv biex isir kejl preċiż tal-valur ekonomiku li operatur tas-suq ipotetiku f’sitwazzjoni simili kieku jagħti għal dawn l-attributi. Tabilħaqq, l-awtoritajiet Bulgari ma pprovdew l-ebda dejta eknomika li tappoġġja l-livelli stabbiliti għal dawn il-koeffiċjenti u l-inkrementi fir-regolament.
(152)
Mill-banda l-oħra, anki jekk il-metodoloġija stabbilita mir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi fil-bidu rriżultat fi prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta skambjata, quod non, il-prezzijiet medji, il-koeffiċjenti u l-inkrementi qatt ma kienu aġġornati matul il-perjodu rivedut biex jirriflettu kif xieraq iċ-ċaqliq fil-prezzijiet tas-suq li seħħew wara. Skont il-ġurisprudenza (88), fi żmien meta l-prezzijiet għall-art qed jiżdiedu b’mod sinifikanti, il-metodi amministrattivi għall-kalkolu tal-prezz tal-art mibjugħa mill-awtoritajiet pubbliċi jridu jipprovdu għall-aġġornament kontinwu ta’ dawn il-prezzijiet, sabiex il-prezz fil-fatt imħallas mix-xerrej jirrifletti, sa fejn possibbli, il-prezz tas-suq ta’ dik l-art. Matul il-fażi ta’ eżami preliminari, l-awtoritajiet Bulgari spjegaw li skont l-Artikoli 7.1 u 32 tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi, il-koeffiċjenti fir-regolament għall-kalkolu tal-prezzijiet amministrattivi kellhom jiġu aġġornati fuq bażi annwali. Barra minn hekk, skont l-informazzjoni pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari, matul il-perjodu rivedut il-prezzijiet tas-suq għall-art tal-foresta kienu qed jiżdiedu b’mod sinifikanti. Minkejja dan, l-aġġornament previst f’dan ir-regolament qatt ma sar matul dan il-perjodu. L-awtoritajiet Bulgari aġġornaw biss il-prezzijiet medji, il-koeffiċjenti u l-inkrementi użati għall-istabbiliment tal-prezzijiet amministrattivi fl-2010 fuq il-bażi tal-iżviluppi reċenti fis-suq.
(153)
Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju taw vantaġġ ekonomiku lill-benefiċjarji tal-iskambji tal-art f’dawk il-każijiet li fihom il-prezzijiet amministrattivi użati ma kinux jirriflettu kif xieraq il-prezzijiet tas-suq għall-art skambjata.
6.1.4. L-għajnuna de minimis
(154)
Fl-aħħar nett, ta’ min jgħid li fil-każijiet li fihom il-benefiċjarju individwali tat-tranżazzjoni ta’ skambju ngħata vantaġġ li ma jaqbiżx il-livelli limitu speċifikati fir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1407/2013 (89), dan il-vantaġġ mhux se jitqies bħala għajnuna mill-Istat u għalhekk ma jaqax taħt il-projbizzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, diment li jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti f’dan ir-regolament.
(155)
Fuq il-bażi tad-dejta kwantitattiva pprovduta mill-awtoritajiet Bulgari, jidher li f’ħafna każijiet (90) l-ammont ta’ għajnuna riċevuta mill-benefiċjarji tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju jaqa’ taħt il-livell limitu de minimis ta’ EUR 200 000.
6.1.5. Konklużjoni dwar l-eżistenza tal-għajnuna
(156)
Fid-dawl ta’ dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju mwettqa mir-Repubblika tal-Bulgarija matul il-perjodu rivedut jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat f’dawk il-każijiet li fihom il-kontraparti għal dik it-tranżazzjoni hija impriża skont it-tifsira ta’ dik id-dispożizzjoni, il-prezzijiet amministrattivi użati għal dik it-tranżazzjoni ma kinux jirriflettu l-prezzijiet tas-suq u l-kundizzjonijiet għall-għajnuna de minimis stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1407/2013 ma jkunux issodisfati.
6.2. IL-LEGALITÀ TAL-MIŻURA
(157)
Billi naqset milli tinnotifika dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju qabel ma ġew implimentati, ir-Repubblika Bulgara ma ssodisfatx l-obbligu tagħha skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Għalhekk, dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat implimentata illegalment.
6.3. IL-KOMPATIBILITÀ TAL-GĦAJNUNA
(158)
Għad li l-awtoritajiet Bulgari ntalbu jagħtu informazzjoni dwar il-kompatibilità possibbli ta’ dawn it-tranżazzjonijiet ta’ skambju mas-suq intern, dawn sostnew l-argument tagħhom li dawn it-tranżazzjonijiet ma kellhom l-ebda effett fuq il-kummerċ intern tal-Unjoni u li, għalhekk, ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat.
(159)
F’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva li l-oneru tal-provi tal-kompatibilità tal-għajnuna mas-suq intern, permezz ta’ deroga mill-Artikolu 107(1) tat-Trattat, huwa prinċipalment fuq l-Istat Membru kkonċernat, li jrid juri li huma ssodisfati l-kundizzjonijiet għal din id-deroga (91).
(160)
Il-Kummissjoni tosserva li xorta waħda ma jidhirx li hemm xi raġuni prima facie biex it-tranżazzjonijiet ta’ skambju jitqiesu kompatibbli mas-suq intern, jew direttament fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(a) u (c) tat-Trattat jew inkella fuq il-bażi tal-Linji Gwida bbażati fuq dawn id-dispożizzjonijiet.
(161)
Għalhekk, il-Linji Gwida għall-għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u tal-foresti (“Linji Gwida dwar il-Forestrija”) ma jistgħux jintużaw bħala bażi ta’ kompatibilità għall-iskema tal-iskambji, għaliex japplikaw biss għal siġar ħajjin u l-ambjent naturali tagħhom fil-foresti u msaġar oħrajn, inklużi l-miżuri biex jinżammu u jitjiebu l-funzjonijiet ekoloġiċi u protettivi tal-foresti u l-miżuri li jippromwovu l-użu rikreattiv u d-dimensjonijiet soċjali u kulturali tal-foresti. Barra minn hekk, l-ispejjeż koperti mill-għajnuna mogħtija fil-kuntest tal-iskambji ma jikkonformawx mad-definizzjoni tal-ispejjeż eliġibbli tal-Linji Gwida dwar il-Forestrija (92), għaliex ma ġie impost l-ebda obbligu statutorju jew kuntrattwali fuq il-partijiet privati sabiex jużaw l-art miksuba permezz tal-iskambji bħala żoni ta’ konservazzjoni tan-natura. Għall-kuntrarju, il-partijiet kollha kellhom id-dritt jitolbu għall-bidla fl-użu tal-art tal-foresta f’art tal-bini, u wħud minnhom hekk għamlu.
(162)
Il-Linji Gwida dwar l-għajnuna reġjonali nazzjonali għall-2007-2013 lanqas ma jipprovdu bażi ta’ kompatibilità. F’dan ir-rigward Ii-Kummissjoni tosserva li l-iskambji ma sarux mill-awtoritajiet Bulgari speċifikament biex jikkontribwixxu għall-iżvilupp reġjonali. Barra minn hekk, l-ispejjeż eliġibbli ma kinux iddefiniti, lanqas ma kien iddeterminat kif ikun ikkontrollat l-effett ta’ inċentiv tal-għajnuna u kif ikun żgurat ir-rispett tal-limiti ta’ għajnuna reġjonali applikabbli.
(163)
Fl-aħħar nett, fid-diskussjonijiet li saru qabel l-adozzjoni tad-deċiżjoni ta’ ftuħ, l-awtoritajiet Bulgari sostnew li l-iskambji segwew objettiv ta’ ordni pubbliku ta’ konsolidazzjoni tas-sjieda tal-art tal-foresta. Anki li kieku nstab li l-konsolidazzjoni tal-art tal-foresta tikkostitwixxi objettiv ta’ interess komuni, quod non, l-awtoritajiet Bulgari ma wrewx li l-għajnuna mogħtija kienet meħtieġa biex jinkiseb dan l-objettiv u lanqas li l-mezzi magħżula kienu l-aktar xierqa.
(164)
Naqsu wkoll milli juru li l-mezzi magħżulin żguraw li l-għajnuna li ngħatat kienet limitata għall-minimu meħtieġ biex il-partijiet privati jkunu inċentivati jwettqu t-tranżazzjonijiet ta’ skambju. Fost l-oħrajn, dan huwa evidenti miċ-ċaqliq kbir fil-prezzijiet amministrattivi miksuba bl-użu tal-metodoloġija stabbilita. Meta mqabblin mal-prezzijiet tas-suq li ngħataw mill-awtoritajiet Bulgari, dawn il-prezzijiet amministrattivi ma jidhrux li huma sistematikament ogħla jew inqas minn perċentwali simili għall-prezzijiet tas-suq. Jekk bħala eżempju jittieħdu t-tranżazzjonijiet tal-2007, id-differenza bejn il-prezzijiet tas-suq u l-prezzijiet amministrattivi għal irqajja’ ta’ art privati varjaw minn -503,97 % sa +89,91 % (93).
(165)
Fl-aħħar nett, l-awtoritajiet Bulgari naqsu milli juru li t-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma ħolqux tali distorsjoni tal-kompetizzjoni li tmur kontra l-interess komuni. Għal din ir-raġuni, it-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma jistgħux jitqiesu li huma kompatibbli mas-suq intern direttament fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat.
(166)
Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna mogħtija fil-kuntest tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju ma tistax titqies li hija kompatibbli mas-suq intern.
7. IRKUPRU
(167)
Skont l-Artikolu 14(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, meta jinstab li l-għajnuna mill-Istat mogħtija illegalment mhijiex kompatibbli mas-suq intern, din l-għajnuna għandha tiġi rkuprata mingħand il-benefiċjari, sakemm dan ma jmurx kontra prinċipju ġenerali tal-liġi. L-Artikolu 14(2) ta’ dan ir-Regolament jistabbilixxi li l-għajnuna trid tiġi irkuprata, inkluż l-imgħax, mid-data li fiha l-għajnuna illegali kienet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju sad-data tal-irkupru effettiv tagħha. Fl-aħħar nett, l-Artikolu 14(3) ta’ dan ir-Regolament jistipula li l-irkupru għandu jsir mingħajr dewmien u f’konformità mal-proċeduri tal-liġi nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat, diment li jippermettu l-esklużjoni minnufiha u effettiva tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni.
(168)
L-iskop tal-irkupru jintlaħaq meta l-għajnuna illegali inkwistjoni, flimkien mal-imgħax xieraq tal-inadempjenza, tkun tħallset lura mill-impriżi li bbenefikaw minnha. Billi jħallas lura l-għajnuna, il-benefiċjarju jirrinunzja għall-vantaġġ li kien gawda fuq il-kompetituri tiegħu fis-suq, u tiġi restawrata s-sitwazzjoni li kienet teżisti qabel ma ngħatat l-għajnuna (94). Filwaqt li l-Istat Membru jista’ jagħżel il-mezzi biex jissodisfa l-obbligu tiegħu li jirkupra l-għajnuna illegali, il-miżuri magħżula ma jistgħux jaffettwaw ħażin il-kamp ta’ applikazzjoni u l-effikaċja tal-liġi tal-Unjoni. Stat Membru jista’ jissodisfa obbligu ta’ rkupru biss jekk il-mezzi magħżula jkunu xierqa biex jerġgħu jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet normali tal-kompetizzjoni li kienu distorti minħabba l-għoti tal-għajnuna illegali u huma konsistenti mad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-liġi tal-Unjoni (95).
(169)
Għalhekk, peress li nstab li r-Repubblika tal-Bulgarija implimentat mhux skont il-liġi l-għajnuna mill-Istat permezz tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju, hija għandha tirkupra din l-għajnuna mingħand il-benefiċjarji ta’ dawn it-tranżazzjonijiet.
7.1. L-IDENTIFIKAZZJONI TAL-BENEFIĊJARJI LI JRID ISIR L-IRKUPRU MINGĦANDHOM
(170)
L-għajnuna mhux skont il-liġi u inkompatibbli għandha tkun irkuprata mill-impriżi li fil-fatt ibbenefikaw minnha (96). Madankollu, meta l-Kummissjoni ma tkunx f’pożizzjoni li tidentifika, fid-deċiżjoni stess, l-impriżi kollha li rċevew l-għajnuna illegali u inkompatibbli, dan irid isir fil-bidu tal-proċess ta’ implimentazzjoni mill-Istat Membru kkonċernat, li jrid iħares lejn is-sitwazzjoni individwali ta’ kull impriża kkonċernata (97).
(171)
F’dan il-każ, il-benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna mill-Istat inkompatibbli huma dawk il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li ħadu sehem fil-132 tranżazzjoni ta’ skambju mal-awtoritajiet Bulgari matul il-perjodu rivedut. Minn dan il-grupp, l-awtoritajiet Bulgari għandhom inaqqsu dawk il-persuni fiżiċi u ġuridiċi li ma jikkwalifikawx bħala “impriżi” skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat, kif ukoll dawk il-persuni li kisbu vantaġġ totali mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju li ħadu sehem fihom li ma kienx jaqbeż il-livelli limitu stabbiliti fir-Regolament de minimis, diment li dawn it-tranżazzjonijiet jikkonformaw mal-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament ukoll. Il-bqija tal-persuni fiżiċi u ġuridiċi li ħadu sehem fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju għandhom jitqiesu l-benefiċjarji tal-għajnuna mill-Istat implimentata mhux skont il-liġi li mingħandhom l-awtoritajiet Bulgari huma meħtieġa jirkupraw il-benefiċċju riċevut bħala riżultat ta’ dawn it-tranżazzjonijiet.
7.2. KWANTIFIKAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(172)
Il-Kummissjoni mhijiex obbligata bil-liġi li tiffisal-ammont eżatt li jrid jiġi rkuprat, speċjalment meta ma jkollhiex id-dejta meħtieġa biex tagħmel dan. Minflok, huwa biżżejjed li d-deċiżjoni tal-Kummissjoni tinkludi l-informazzjoni li tippermetti lill-Istat Membru jiddetermina l-ammont rekuperabbli mingħajr wisq diffikultà (98).
(173)
Kif spjegat fil-premessa 147, il-Kummissjoni tqis li l-metodoloġija li ġejja għandha tintuża bħala punt ta’ tluq mill-Istat Membru sabiex jiddetermina l-ammont tal-għajnuna inkompatibbli li jrid jiġi rkuprat mingħand kull benefiċjarju:
(i)
tiġi ddeterminata d-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tal-irqajja’ ta’ art tal-foresta privati u l-prezz amministrattiv għal dik ir-roqgħa art, iddeterminata skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi; u
(ii)
tiġi ddeterminata d-differenza bejn il-prezz tas-suq reali tal-irqajja’ ta’ art tal-foresta pubbliċi u l-prezz amministrattiv għal dik ir-roqgħa art, iddeterminata skont kif inhu stipulat fir-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi.
L-ammont inizjali tal-għajnuna mill-Istat riċevuta bħala riżultat tat-tranżazzjoni ta’ skambju huwa daqs il-valur ta’ (ii) neqes il-valur ta’ (i).
Għandha ssir korrezzjoni ta’ dan l-ammont inizjali għal dawk il-każijiet li fihom roqgħa art pubblika ta’ valur amministrattiv superjuri kienet skambjata ma’ roqgħa art privata ta’ valur amministrattiv inferjuri. Skont l-awtoritajiet Bulgari, f’dawn il-każijiet il-benefiċjarju kellu jħallas kumpens lill-Istat biex ikopri d-differenza fil-valur bejn l-irqajja’ tal-art. Bħala konsegwenza, l-ammont inizjali tal-għajnuna għandu jitnaqqas bl-ammont ta’ kumpens imħallas mill-benefiċjarju lill-awtoritajiet Bulgari. Imbagħad, l-ammont li jirriżulta għandu jiġi rkuprat mill-awtoritajiet Bulgari mingħand dak il-benefiċjarju bħala kumpens għall-benefiċċju miskub minħabba t-tranżazzjoni ta’ skambju.
(174)
Sabiex jiġu ddeterminati l-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art ikkonċernati, il-valur ekonomiku ta’ din l-art fil-mument tal-iskambju għandu jkun rifless bis-sħiħ. Mill-informazzjoni li hemm fis-sottomissjoni tal-awtoritajiet Bulgari ddatata d-29 ta’ Awwissu 2008, jidher li f’ċertu każijiet il-bini u l-infrastruttura diġà kienu nbnew fuq irqajja’ ta’ art tal-foresta li kienu jappartjenu għall-Istat qabel ma sar l-iskambju, anki jekk qabel, ir-roqgħa art ma kinitx ikklassifikata mill-ġdid bħala art disponibbli għall-bini. F’każijiet bħal dawn, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-valur ta’ bini u/jew infrastruttura bħal dawn għandu jkun rifless bis-sħiħ fil-valur tas-suq tar-roqgħa art ukoll.
(175)
Il-Kummissjoni tosserva li l-informazzjoni dwar il-prezzijiet amministrattivi użati fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju kif ukoll il-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art kollha li għandhom x’jaqsmu ma’ dawn it-tranżazzjonijiet fil-mument tal-iskambji diġà jinsabu f’idejn l-awtoritajiet Bulgari (99) u, għalhekk, l-awtoritajiet Bulgari ma għandux ikollhom diffikultà kbira sabiex jistabbilixxu l-ammont rekuperabbli fuq il-bażi tal-metodoloġija deskritta fil-premessa 173 (100).
(176)
Madankollu, f’każijiet li fihom l-awtoritajiet Bulgari jistgħu jqajmu tħassib leġittimu li dik il-metodoloġija ma tistax tiġi implimentata jew twassal għal ammont li jidher li ma jirriflettix kif xieraq l-ammont tal-għajnuna mill-Istat riċevuta mill-benefiċjarju, tista’ tiddeċiedi li twettaq evalwazzjoni tal-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ ta’ art skambjati fi żmien it-tranżazzjoni bl-użu ta’ espert indipendenti, ikkwalifikat biex iwettaq valutazzjonijiet bħal dawn, u magħżul permezz ta’ proċedura ta’ sejħa għal offerti pubblika miftuħa. Meta tiġi stabbilita l-proċedura biex jintgħażel dan l-espert, anki fil-każijiet li fihom il-kuntratt ma jkunx jaqbeż il-livelli limitu tad-direttivi tal-Unjoni dwar l-akkwist pubbliku, għandhom ikunu rrispettati l-prinċipji ta’ trasparenza u trattament indaqs. B’mod partikolari, il-proċedura tas-sejħa għal offerti għandha tkun: (i) reklamata kif xieraq; (ii) ibbażata fuq kriterji tal-għażla oġġettivi magħrufin minn qabel; u (iii) tinkludi l-informazzjoni li, wara l-istadju ta’ qabel l-għażla, id-deċiżjoni finali tittieħed bil-parteċipazzjoni ta’ rappreżentanti tas-servizzi tal-Kummissjoni. F’dawn il-każijiet eċċezzjonali, l-awtoritajiet Bulgari għandhom: (i) jindikaw l-irqajja’ tal-art ikkonċernati, (ii) jindikaw il-ġustifikazzjoni għall-ħtieġa ta’ evalwazzjoni minn espert indipendenti fil-każ partikolari; u (iii) jissottomettu lill-Kummissjoni proposta għal espert indipendenti (magħżul permezz ta’ offerta pubblika) li jrid jintlaħaq qbil dwaru kemm mill-Kummissjoni kif ukoll mir-Repubblika tal-Bulgarija.
(177)
Fl-aħħar nett, minħabba li l-iskop tal-irkupru huwa li jiġi rkuprat l-istatus quo ante li kien jeżisti qabel id-data li fiha saret it-tranżazzjoni ta’ skambju, il-Kummissjoni tqis li, fid-dawl tal-għamla eċċezzjonali tal-ftehimiet ta’ skambju relatati mal-art tal-foresta li ma ġietx sfruttata għal fini kummerċjali, ir-Repubblika tal-Bulgarija tista’ tikkonforma mal-obbligu tagħha li tirkupra l-għajnuna implimentata illegalment billi treġġa’ lura t-tranżazzjoni ta’ skambju kkontestati billi terġa’ tpartat lura l-irqajja’ tal-art ikkonċernati. Madankollu, dan għandu jwassal għal irkupru xieraq biss meta ma jkun sar l-ebda tibdil materjali kemm fl-art tal-foresta pubblika kif ukoll f’dik privata inkwistjoni mid-data tat-tranżazzjoni ta’ skambju. F’każijiet bħal dawn, il-Kummissjoni għandha tkun informata dwar l-irqajja’ tal-art ikkonċernati fi żmien xahrejn min-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija, l-iskambji korrispondenti għandhom jitreġġgħu lura u għandha tingħata prova ta’ dan fi żmien erba’ xhur mid-data tan-notifika ta’ din id-deċiżjoni.
(178)
Fil-każijiet kollha li fihom ikun meħtieġ irkupru, l-irkupru jidħol fis-seħħ miż-żmien meta l-benefiċjarji kisbu l-benefiċċju, jiġifieri, mid-data tal-att legali li jagħti lill-benefiċjarji d-dritt li jiskambjaw l-art tal-foresta privata tagħhom mal-art tal-foresta pubblika.
(179)
Is-somom li jridu jiġu rkuprati għandhom jinkludu l-imgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sal-irkupru reali tagħhom. L-imgħax għandu jkun ikkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (101) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 271/2008 (102) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
(180)
L-għażla taż-żmien għall-irkupru tal-ammonti tal-għajnuna mill-Istat mill-benefiċjarji individwali għandha kemm jista’ jkun issegwi dawk speċifikati fl-Avviż ta’ Rkupru (103). Id-dati ta’ skadenza qatt ma għandhom jaqbżu dawk speċifikati fit-Tabella 5.
Tabella 5
L-Iskeda tal-Irkupru
Għażla taż-żmien
Azzjoni
1.
fi żmien xahrejn wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija trid tinforma lill-Kummissjoni dwar il-miżuri li qed tippjana jew li ħadet biex timplimenta d-deċiżjoni, u b’mod partikolari:
(i)
tissottometti lill-Kummissjoni lista tal-iskambji kollha kkonċernati mill-irkupru, u tindika l-informazzjoni li ġejja:
-
il-prezzijiet amministrattivi u tas-suq għall-irqajja tal-art privati u pubbliċi li qed jiġu skambjati (fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mir-Repubblika tal-Bulgarija fis-sottomissjoni tagħha 2014/032997), informazzjoni dwar il-ħlasijiet ta’ kumpens addizzjonali involuti f’kull tranżazzjoni, u l-ammont ta’ għajnuna mill-Istat li rriżulta li jrid jiġi rkuprat,
-
l-isem tal-parti privata involuta f’kull tranżazzjoni u indikazzjoni tar-raġunijiet għaliex dan il-benefiċjarju huwa jew mhuwiex meqjus bħala impriża.
(ii)
tidentifika l-każijiet li fihom l-irkupru se jitwettaq fuq il-bażi ta’ valutazzjoni minn espert tal-prezzijiet tas-suq tal-irqajja’ tal-art tal-foresta fiż-żmien meta sar l-iskambju (premessa 176);
(iii)
tidentifika l-każijiet li fihom l-irkupru se jitwettaq billi titreġġa’ lura t-tranżazzjoni ta’ skambju (premessa 177).
2.
fi żmien erba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Għall-irqajja’ tal-art indikati fil-punt 1(ii) hawn fuq ir-Repubblika tal-Bulgarija għandha tkun innominat espert indipendenti biex iwettaq il-valutazzjoni ta’ dawn l-irqajja’ tal-art. Dan l-espert għandu jintgħażel permezz ta’ sejħa għall-offerti pubblika miftuħa u għandu jinħatar permezz ta’ ftehim mal-Kummissjoni, wara proposta minn qabel mir-Repubblika tal-Bulgarija.
3.
fi żmien seba’ xhur wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija għandha tippreżenta lill-Kummissjoni r-rapport tal-valutazzjoni mill-espert indipendenti għall-irqajja’ tal-art identifikati fil-punt 1(ii) hawn fuq.
4.
fi żmien tmien xhur wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija għandha tkun bagħtet l-ordnijiet ta’ rkupru lill-benefiċjarji kollha kkonċernati li jispeċifikaw l-ammonti tal-għajnuna eżatti li jridu jiġu rkuprati.
5.
fi żmien tnax-il xahar wara n-notifika ta’ din id-deċiżjoni lir-Repubblika tal-Bulgarija:
Ir-Repubblika tal-Bulgarija trid tkun implimentat l-irkupru tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kollha kkonċernati.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat, mogħtija lill-impriżi fil-kuntest tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju ta’ art tal-foresta pubblika għal art tal-foresta privata fil-perjodu bejn l-1 ta’ Jannar 2007 u s-27 ta’ Jannar 2009, li ġew implimentati mhux skont il-liġi mir-Repubblika tal-Bulgarija bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
L-għajnuna individwali mogħtija fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 ma tikkostitwixxix għajnuna jekk, fiż-żmien li ngħatat, kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti permezz ta’ regolament adottat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 li japplika fiż-żmien meta ngħatat l-għajnuna.
Artikolu 3
L-għajnuna individwali mogħtija fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1, li fiż-żmien li ngħatat kienet tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti permezz ta’ regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 jew permezz ta’ xi skema ta’ għajnuna oħra approvata, hija kompatibbli mas-suq intern sal-intensitajiet massimi tal-għajnuna applikabbli għal din it-tip ta’ għajnuna.
Artikolu 4
1. Ir-Repubblika tal-Bulgarija tirkupra l-għajnuna inkompatibbli mogħtija fit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 mingħand il-benefiċjarji.
2. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 1, l-għajnuna inkompatibbli tista’ tiġi rkuprata mingħand il-benefiċjarji billi jitreġġgħu lura t-tranżazzjonijiet ta’ skambju, fil-każijiet fejn ma jkun għadu sar l-ebda tibdil materjali la fl-art tal-foresta pubblika u lanqas f’dik privata involuti fit-tranżazzjoni mid-data ta’ din it-tranżazzjoni.
3. Is-somom li jridu jiġu rkuprati għandhom jinkludu l-imgħax mid-data li fiha tqiegħdu għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarji sal-irkupru propju tagħhom.
4. L-imgħax jiġi kkalkolat fuq bażi komposta skont il-Kapitolu V tar-Regolament (KE) Nru 794/2004 u r-Regolament (KE) Nru 271/2008.
5. Ir-Repubblika tal-Bulgarija tħassar il-pagamenti dovuti kollha tal-għajnuna skont it-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 b’effett mid-data tal-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 5
1. L-irkupru tal-għajnuna mogħtija fl-iskema msemmija fl-Artikolu 1 jseħħ minnufih u b’mod effettiv.
2. Ir-Repubblika tal-Bulgarija tiżgura li din id-Deċiżjoni tiġi implimentata bis-sħiħ fi żmien tnax-il xahar mid-data ta’ notifika ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 6
1. Fi żmien erba’ xhur min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika tal-Bulgarija tissottometti lill-Kummissjoni l-informazzjoni li ġejja:
(a)
Il-lista tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju kollha, li tindika l-informazzjoni li ġejja:
-
il-prezzijiet amministrattivi u tas-suq għall-irqajja’ ta’ art tal-foresta privati u pubbliċi skambjati, informazzjoni dwar l-ammonti ta’ flus addizzjonali involuti f’kull tranżazzjoni, u l-ammont tal-għajnuna mill-Istat li rriżulta,
-
l-isem tal-parti privata, jiġifieri, il-benefiċjarju tat-tranżazzjoni ta’ skambju, involut f’kull tranżazzjoni u indikazzjoni tar-raġunijiet għaliex din il-parti hija jew mhijiex meqjusa bħala impriża.
(b)
l-identifikazzjoni tal-każijiet li fihom l-irkupru se jitwettaq fuq il-bażi tal-prezzijiet tas-suq fiż-żmien tat-tranżazzjonijiet ta’ skambju speċifikati fis-sottomissjoni 2014/032997 tar-Repubblika tal-Bulgarija;
(c)
l-identifikazzjoni tal-każijiet li fihom l-irkupru jseħħ billi titħassar it-tranżazzjoni ta’ skambju;
(d)
l-identifikazzjoni tal-każijiet li fihom l-irkupru se jkun implimentat fuq il-bażi tal-ammonti ddeterminati minn evalwatur espert indipendenti, u dokumenti li juru li nħatar it-tali espert indipendenti, magħżul permezz ta’ sejħa għall-offerti pubblika u bi qbil mal-Kummissjoni.
2. Fi żmien tmien xhur wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika tal-Bulgarija tissottometti l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-benefiċjarji li rċevew l-għajnuna mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 u l-ammont totali tal-għajnuna li kull wieħed minnhom irċieva bħala riżultat ta’ dawn it-tranżazzjonijiet;
(b)
l-ammont totali (il-kapital u l-imgħaxijiet fuq l-irkupru) li jridu jiġu rkuprati mingħand kull benefiċjarju;
(c)
deskrizzjoni ddettaljata tal-miżuri li diġà ttieħdu u li huma ppjanati biex tinżamm konformità ma’ din id-Deċiżjoni;
(d)
dokumenti li juru li l-benefiċjarji kienu ordnati jħallsu lura l-għajnuna.
3. Fi żmien tnax-il xahar min-notifika ta’ din id-Deċiżjoni, ir-Repubblika tal-Bulgarija tissottometti dokumenti li juru li l-għajnuna kienet irkuprata kompletament mill-benefiċjarji konċernati.
4. Ir-Repubblika tal-Bulgarija, żżomm il-Kummissjoni informata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda biex timplimenta din id-Deċiżjoni sakemm tlesti l-irkupru tal-għajnuna mogħtija mit-tranżazzjonijiet ta’ skambju msemmija fl-Artikolu 1 billi tibagħtilha rapporti kull xahrejn. Fuq sempliċi talba mill-Kummissjoni, din tissottometti minnufih informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ħadet u qed tippjana biex tkun konformi ma’ din id-Deċiżjoni. Tipprovdi wkoll informazzjoni ddettaljata dwar l-ammonti tal-għajnuna u l-imgħax fuq l-irkupru li diġà jkunu ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarji.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Bulgarija.
Magħmul fi Brussell, il-5 ta’ Settembru 2014.