ROZHODNUTÍ RADY 2013/391/SZBP
ze dne 22. července 2013
na podporu praktického provádění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1540 (2004) o nešíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, která obsahuje v kapitole III seznam opatření k boji proti tomuto šíření, jež mají být přijata v Unii i ve třetích zemích.
(2)
Unie tuto strategii aktivně provádí a opatření uvedená v kapitole III uvádí v účinnost, zejména uvolňováním finančních zdrojů na podporu konkrétních projektů řízených mnohostrannými institucemi, poskytováním technické a odborné pomoci státům, jež ji potřebují, pokud jde o celou řadu opatření pro nešíření zbraní, a podporou úlohy Rady bezpečnosti OSN.
(3)
Dne 28. dubna 2004 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 1540 (2004) (dále jen „rezoluce č. 1540 (2004)“), která je prvním mezinárodním nástrojem, jenž se jednotným a komplexním způsobem zabývá zbraněmi hromadného ničení, jejich nosiči a souvisejícími materiály. Rezoluce č. 1540 (2004) stanoví pro všechny státy závazné povinnosti, jejichž cílem je zabránit nestátním aktérům v získání přístupu k takovým zbraním a souvisejícímu materiálu a od získání takového přístupu je odradit. Vyzývá rovněž státy, aby výboru Rady bezpečnosti zřízenému rezolucí č. 1540 (2004) (dále jen „výbor 1540“) předložily zprávu o opatřeních, která učinily nebo zamýšlejí učinit za účelem provedení této rezoluce.
(4)
Dne 27. dubna 2006 Rada bezpečnosti OSN přijala rezoluci č. 1673 (2006) a rozhodla, že výbor 1540 by měl zintenzivnit úsilí o podporu provádění rezoluce č. 1540 (2004) v plném rozsahu prostřednictvím pracovních programů, informačních činností, pomoci, dialogu a spolupráce. Rovněž vyzvala výbor 1540, aby spolu se státy a mezinárodními, regionálními a subregionálními organizacemi prozkoumal možnost sdílení zkušeností a získaných poznatků a dostupnost programů, které by mohly usnadnit provádění rezoluce č. 1540 (2004).
(5)
Dne 20. dubna 2011 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 1977 (2011) a rozhodla prodloužit mandát výboru 1540 o 10 let, tedy do dne 25. dubna 2021. Rovněž rozhodla, že výbor 1540 má nadále zvyšovat úsilí o podporu provádění rezoluce č. 1540 (2004) v plném rozsahu všemi státy, zejména v oblastech, jako jsou a) odpovědnost; b) fyzická ochrana; c) hraniční kontroly a vynucování práva a d) vnitrostátní kontroly vývozu a překládek, včetně kontrol poskytování finančních prostředků a služeb, jako je financování takového vývozu a překládek.
(6)
Provádění společné akce Rady 2006/419/SZBP ze dne 12. června 2006 na podporu provedení rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1540 (2004) a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (1) a společné akce 2008/368/SZBP ze dne 14. května 2008 na podporu provedení rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1540 (2004) a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (2) přispělo ke značnému snížení počtu států, které zprávu nepodaly, a počtu států, jež nepředložily dodatečné informace požadované výborem 1540 v návaznosti na předložení neúplných zpráv.
(7)
Technickým prováděním projektů v rámci tohoto rozhodnutí by měl být pověřen Úřad pro otázky odzbrojení, který působí v rámci sekretariátu OSN a odpovídá za poskytování materiální a logistické podpory výboru 1540 a jeho odborníkům.
(8)
Toto rozhodnutí by mělo být prováděno v souladu s finanční a správní rámcovou dohodou uzavřenou mezi Evropskou komisí a OSN, jež se týká správy finančních příspěvků Unie na programy nebo projekty spravované OSN,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V souladu se strategií EU proti šíření zbraní hromadného ničení, která jako cíl stanoví posílení úlohy Rady bezpečnosti OSN a zvýšení jejích odborných znalostí nezbytných pro plnění výzev spojených se šířením zbraní, Unie nadále podporuje provádění rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1540 (2004) (dále jen „rezoluce č. 1540 (2004)“) a rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1977 (2011).
2. Projekty na podporu rezoluce č. 1540 (2004), jež jsou v souladu s opatřeními strategie EU, budou spočívat v subregionálních pracovních seminářích, návštěvách příslušných zemí, setkáních, akcích, odborné přípravě a úsilí zaměřeném na styk s veřejností.
3. Mezi cíle projektů patří:
-
posílit příslušné vnitrostátní a regionální úsilí a schopnosti, především budováním kapacit a usnadněním pomoci,
-
přispívat k praktickému provádění konkrétních doporučení celkové revize z roku 2009 týkající se stavu provádění rezoluce č. 1540 (2004), zejména v oblasti technické pomoci, mezinárodní spolupráce a zvyšování informovanosti veřejnosti,
-
na žádost států iniciovat, rozvíjet a provádět národní akční plány.
4. Podrobný popis projektů je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v čl. 1 odst. 2 jsou po technické stránce prováděny sekretariátem OSN (Úřadem pro otázky odzbrojení) (dále jen „sekretariát OSN-ODA“). Tento úkol vykonávají na odpovědnost a pod dohledem vysokého představitele.
3. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel se sekretariátem OSN-ODA nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se stanoví na 750 000 EUR a bude financována ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Evropské unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 2 dohlíží Komise. Pro tyto účely uzavře Komise se sekretariátem OSN-ODA finanční dohodu. Tato dohoda musí obsahovat ustanovení o tom, že uvedený sekretariát zajistí viditelnost příspěvku EU úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření finanční dohody.
Článek 4
Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí a vychází přitom z pravidelných zpráv vypracovávaných sekretariátem OSN-ODA. Na základě těchto zpráv provádí Rada hodnocení. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Pozbývá platnosti 24 měsíců od uzavření finanční dohody uvedené v čl. 3 odst. 3, nebo tři měsíce po dni přijetí, pokud v tomto období finanční dohoda uzavřena nebude.
V Bruselu dne 22. července 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/391/PESK
tat-22 ta’ Lulju 2013
b’appoġġ għall-implimentazzjoni prattika tar-Riżoluzzjoni 1540 (2004) tal-Kunsill tas-Sigurtá tan-Nazzjonijiet Uniti dwar in-nonproliferazzjoni tal-armi ta’ qerda massiva u l-mezzi ta’ kunsinna tagħhom
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 26(2) u 31(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fit-12 ta’ Diċembru 2003, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija tal-UE kontra l-proliferazzjoni tal-armi ta’ qerda massiva, li l-Kapitolu III tagħha fih lista ta’ miżuri biex tiġi miġġielda tali proliferazzjoni li jeħtieġ li jittieħdu kemm fl-Unjoni kif ukoll f’pajjiżi terzi.
(2)
L-Unjoni qiegħda timplimenta din l-Istrateġija attivament u qiegħda tagħti effett lill-miżuri elenkati fil-Kapitolu III tagħha, b’mod partikolari billi tagħmel disponibbli riżorsi finanzjarji b’appoġġ għal proġetti speċifiċi mmexxijin minn istituzzjonijiet multilaterali, b’hekk l-Istati fil-bżonn jingħataw assistenza teknika u ħila esperta fir-rigward ta’ firxa wiesgħa ta’ miżuri ta’ nonproliferazzjoni, u l-promozzjoni tar-rwol tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti (KSNU).
(3)
Fit-28 ta’ April 2004, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti adotta ir-Riżoluzzjoni 1540 (2004) (“UNSCR 1540 (2004)”), li kienet l-ewwel strument internazzjonali biex jiġu ttrattati b’mod integrat u komprensiv l-armi ta’ qerda massiva, il-mezzi ta’ kunsinna tagħhom u l-materjal relatat. UNSCR 1540 (2004) stabbilixxiet obbligi vinkolanti għall-Istati kollha li kellhom l-għan li jimpedixxu u jiskoraġġixxu lill-atturi li mhumiex Stati milli jaċċedu għal tali armi u materjal relatat mal-armi. Hija appellat ukoll lill-Istati biex jippreżentaw rapport lill-Kumitat tal-Kunsill tas-Sigurtà stabbilit bir-Riżoluzzjoni 1540 (2004) (“il-Kumitat 1540”) dwar il-passi li ħadu jew li biħsiebhom jieħdu sabiex jimplimentaw il-UNSCR 1540 (2004).
(4)
Fis-27 ta’ April 2006, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti adotta r-Riżoluzzjoni 1673 (2006) u ddeċieda li l-Kumitat 1540 għandu jintensifika l-isforzi tiegħu sabiex jippromwovi l-implimentazzjoni sħiħa tal-UNSCR 1540 (2004) permezz ta’ programmi ta’ ħidma, attivitajiet ta’ sensibilizzazzjoni tal-pubbliku, assistenza, djalogu u kooperazzjoni. Huwa stieden ukoll lill-Kumitat 1540 biex jesplora mal-Istati u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, reġjonali u subreġjonali l-possibbiltà ta’ kondiviżjoni tal-esperjenzi u l-lezzjonijiet meħuda, u d-disponibbiltà ta’ programmi li jistgħu jiffaċilitaw l-implimentazzjoni tal-UNSCR 1540 (2004).
(5)
Fl-20 ta’ April 2011, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti adotta r-Riżoluzzjoni 1977 (2011) u ddeċieda li jestendi l-mandat tal-Kumitat 1540 għal perijodu ta’ 10 snin sal-25 ta’ April 2021. Huwa ddeċieda wkoll li l-Kumitat 1540 kellu jkompli jintensifika l-isforzi tiegħu biex jippromwovi l-implimentazzjoni sħiħa mill-Istati kollha tal-UNSCR 1540 (2004), b’mod partikolari fir-rigward ta’ oqsma bħal: (a) iż-żamma ta’ kontijiet, (b) il-protezzjoni fiżika, (c) il-kontrolli fil-fruntieri u l-isforzi tal-infurzar tal-liġi u (d) il-kontrolli nazzjonali tal-esportazzjonijiet u t-trasbordjar inklużi l-kontrolli fuq l-għoti ta’ fondi u servizzi bħall-finanzjament għal tali esportazzjonijiet u trasbordjar.
(6)
L-implimentazzjoni tal-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2006/419/PESK tat-12 ta’ Ġunju 2006 b’appoġġ għall-implementazzjoni tar-Riżoluzzjoni tal-Kunsill tas-Sigurtà 1540 (2004) tan-Nazzjonijiet Uniti u fil-qafas tal-implementazzjoni tal-Istrateġija tal-UE kontra l-Proliferazzjoni ta’ Armi ta’ Distruzzjoni Massiva (1) u l-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2008/368/PESK tal-14 ta’ Mejju 2008 b’appoġġ għall-implimentazzjoni tar-Riżoluzzjoni 1540 (2004) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti u fil-qafas tal-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE kontra l-Proliferazzjoni ta’ Armi ta’ Distruzzjoni Massiva (2) kkontribwixxiet għat-tnaqqis sinifikanti tal-għadd ta’ Stati li ma jirrappurtawx u l-għadd ta’ Stati li ma ppreżentawx l-informazzjoni addizzjonali meħtieġa mill-Kumitat 1540 b’segwitu għall-preżentazzjoni ta’ rapporti mhux kompluti.
(7)
L-Uffiċċju għad-Diżarm fi ħdan is-Segretarjat tan-Nazzjonijiet Uniti, li huwa responsabbli għall-għoti ta’ appoġġ sostantiv u loġistiku lill-Kumitat 1540 u lill-esperti tiegħu, għandu jiġi fdat bl-implimentazzjoni teknika tal-proġetti li għandhom jitwettqu taħt din id-Deċiżjoni.
(8)
Din id-Deċiżjoni għandha tiġi implimentata f’konformità mal-Ftehim Qafas Finanzjarju u Amministrattiv, konkluż mill-Kummissjoni Ewropea man-Nazzjonijiet Uniti dwar l-amministrazzjoni tal-kontribuzzjonijiet finanzjarji mill-Unjoni għal programmi jew proġetti amministrati min-Nazzjonijiet Uniti,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. F’konformità mal-Istrateġija tal-UE kontra l-proliferazzjoni tal-armi ta’ qerda massiva, li tistabbilixxi l-objettiv tal-promozzjoni tar-rwol tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-NU u tat-tisħiħ tal-ħila esperta tiegħu sabiex jaffronta l-isfidi tal-proliferazzjoni, l-Unjoni għandha tappoġġa wkoll l-implimentazzjoni tar-Riżoluzzjoni 1540 (2004) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti (“UNSCR 1540 (2004)”) u r-Riżoluzzjoni 1977 (2011) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti.
2. Il-proġetti b’appoġġ għall-UNSCR 1540 (2004), li jikkorrispondu għal miżuri tal-Istrateġija tal-UE, għandhom jikkonsistu f’workshops subreġjonali, żjarat fil-pajjiż, laqgħat, avvenimenti, taħriġ u sforzi ta’ relazzjonijiet pubbliċi.
3. L-għanijiet tal-proġetti għandhom jikkonsistu fi:
-
it-tisħiħ tal-isforzi u l-kapaċitajiet nazzjonali u reġjonali rilevanti primarjament permezz tal-bini ta’ kapaċità u l-faċilitazzjoni tal-assistenza;
-
kontribut għall-implimentazzjoni prattika ta’ rakkomandazzjonijiet speċifiċi tar-Rieżami Komprensiv tal-2009 tal-istat ta’ implimentazzjoni tal-UNSCR 1540 (2004), b’mod partikolari fl-oqsma tal-assistenza teknika, il-kooperazzjoni internazzjonali u s-sensibilizzazzjoni tal-pubbliku;
-
it-tnedija, l-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-Pjani ta’ Azzjoni Nazzjonali fuq talba tal-Istati.
4. Deskrizzjoni dettaljata tal-proġetti hija mniżżla fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (minn issa ‘l quddiem imsejjaħ “ir-Rappreżentant Għoli”) għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 1(2) għandha titwettaq mis-Segretarjat tan-NU (Uffiċċju għall-Affarijiet ta’ Diżarm) (“Segretarjat tan-NU (ODA)”). Huwa għandu jwettaq dan il-kompitu taħt ir-responsabbiltà u l-kontroll tar-Rappreżentant Għoli.
3. Għal dan il-għan, ir-Rappreżentant Għoli għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mas-Segretarjat tan-NU (ODA).
Artikolu 3
1. L-ammont ta’ referenza finanzjarja għall-implementazzjoni tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 1(2) għandu jkun ta’ EUR 750 000, li għandu jiġi ffinanzjat mill-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
2. L-infiq iffinanzjat mill-ammont stipulat fil-paragrafu 1 għandu jiġi amministrat f’konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-amministrazzjoni tajba tal-infiq imsemmi fil-paragrafu 2. Għal dan l-għan, il-Kummissjoni għandha tikkonkludi ftehim ta’ finanzjament mas-Segretarjat tan-NU (ODA). Dak il-ftehim ta’ finanzjament għandu jistipula li s-Segretarjat tan-NU (ODA) għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni, skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista’ jkun wara d-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill bi kwalunkwe diffikultà f’dak il-proċess u bid-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament.
Artikolu 4
Ir-Rappreżentant Għoli għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni abbażi ta’ rapporti regolari mħejjija mis-Segretarjat tan-NU (ODA). Dawk ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-proġetti msemmijin fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 24 xahar wara l-konklużjoni tal-ftehim ta’ finanzjament imsemmi fl-Artikolu 3(3), jew tliet xhur wara d-data tal-adozzjoni tagħha jekk l-ebda ftehim ta’ finanzjament ma jiġi konkluż f’dak il-perijodu.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Lulju 2013.