NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 512/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z kombinovaných ustanovení článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) ve spojení s článkem 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (4) vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) má zajišťovat bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů (dále jen „systémy“) a za tímto účelem dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je a provádět bezpečnostní prověrky.
(2)
Tyto systémy jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) č.1285/2013. Jedná se o složité systémy a do jejich zřízení a provozu je zapojena řada zúčastněných stran s různými úlohami. V této souvislosti je nanejvýš důležité, aby všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů Galileo a EGNOS (dále jen „programy“) nakládaly s utajovanými informacemi EU a chránily je v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými v bezpečnostních pravidlech Komise a v bezpečnostních pravidlech Rady na ochranu utajovaných informací EU a aby se v případě potřeby na všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů vztahoval článek 17 nařízení (EU) č. 1285/2013, který zaručuje rovnocennou úroveň ochrany utajovaných informací EU.
(3)
Zúčastněnými stranami, které se podílejí na procesu bezpečnostní akreditace a jsou jím ovlivněny, jsou Komise, příslušné agentury Unie, Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“), členské státy a strany zapojené do společné akce Rady 2004/552/SZBP (5).
(4)
S ohledem na zvláštní povahu a složitost uvedených systémů, jednotlivé subjekty zapojené do jejich zavádění a různorodost potenciálních uživatelů by bezpečnostní akreditace měla být usnadněna prostřednictvím řádné konzultace všech příslušných stran, jako jsou vnitrostátní orgány členských států a třetích zemí provozující sítě napojené na systém zřízený v rámci programu Galileo pro poskytování veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“), další příslušné orgány členských států, ESA nebo, pokud to stanoví mezinárodní dohoda, třetí země, na jejichž území jsou umístěny pozemní stanice těchto systémů.
(5)
Má-li být umožněno náležité plnění úkolů souvisejících s bezpečnostní akreditací je nanejvýš důležité, aby Komise poskytovala veškeré informace nezbytné k jejich plnění. Je rovněž důležité, aby byly činnosti v rámci bezpečnostní akreditace koordinovány s prací orgánů pověřených řízením programů v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 a dalších subjektů odpovědných za provádění bezpečnostních předpisů.
(6)
Přístup týkající se hodnocení a řízení rizik by měl být uplatňován v souladu s osvědčenými postupy. Měl by zahrnovat používání bezpečnostních opatření v souladu s pojmem hloubkové ochrany. Měla by zohledňovat pravděpodobnost, že se naplní riziko nebo dojde k obávané události. Měl by být rovněž přiměřený, vhodný a nákladově efektivní, měl by zohledňovat náklady spojené s prováděním opatření ke snížení rizika v porovnání s následným přínosem pro bezpečnost. Cílem hloubkové ochrany je zvýšení bezpečnosti systémů provedením technických a netechnických bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik ochranných vrstev.
(7)
Vývoj, včetně příslušných souvisejících výzkumných činností, a výroba přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS představují zvlášť citlivé činnosti. Je proto nezbytné, aby byly zavedeny postupy pro udělování povolení výrobcům přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS.
(8)
Kromě toho by se vzhledem k potenciálně vysokému počtu sítí a vybavení připojených k systému zřízenému v rámci programu Galileo, zejména pro používání PRS, měly ve strategii bezpečnostní akreditace definovat zásady bezpečnostní akreditace těchto sítí a tohoto vybavení s cílem zajistit jednotnost bezpečnostní akreditace, aniž by tím byla dotčena pravomoc vnitrostátních subjektů členských států příslušných pro bezpečnostní otázky. Uplatňování těchto zásad by umožnilo důsledně řídit rizika a omezilo potřebu provádět všechna opatření ke snížení rizik na úrovni systému, což by mělo nežádoucí dopad na náklady, harmonogram, výkonnost a poskytování služeb.
(9)
Prostředky a opatření chránící před elektromagnetickým vyzařováním (tj. před elektronickým odposlechem) a kryptografické prostředky používané k zajištění bezpečnosti systémů by měly být posuzovány a schvalovány vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky země, v níž je podnik vyrábějící tyto prostředky usazen. Co se týče kryptografických prostředků, toto posuzování a schvalování by mělo být doplněno v souladu se zásadami stanovenými v bodech 26 až 30 přílohy IV rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Orgán odpovědný za bezpečnostní akreditaci systémů by měl potvrdit výběr těchto schválených prostředků a opatření při zohlednění celkových bezpečnostních požadavků systémů.
(10)
Nařízení (EU) č. 912/2010, a zejména ustanovení kapitoly III uvedeného nařízení, výslovně stanoví podmínky, za kterých musí agentura plnit své úkoly týkající se bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci musí být v zásadě přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů by měl být v rámci agentury nezávislým orgánem, který rozhoduje nezávisle.
(11)
V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele představuje jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní týkající se bezpečnostní akreditace, které byly svěřeny agentuře, a je oprávněna jménem agentury přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by měla přijmout svůj jednací řád a jmenovat svého předsedu.
(12)
Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 má bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování, zajišťovat Komise, měla by být činnost rady pro bezpečnostní akreditaci omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a neměly by jí být dotčeny úkoly a povinnosti Komise. To by se mělo vztahovat zejména na úkoly a povinnosti Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (7), včetně přijetí jakéhokoli dokumentu souvisejícího s bezpečností prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, prováděcího aktu nebo jiným způsobem, který je v souladu s uvedenými články. Aniž jsou dotčeny tyto úkoly a povinnosti Komise, by však měla rada pro bezpečnostní akreditaci být vzhledem ke své zvláštní odborné způsobilosti oprávněna poskytovat Komisi v rámci svých pravomocí poradenství týkající se vypracovávání návrhů aktů podle uvedených článků.
(13)
Mělo by být rovněž zajištěno, aby prováděním činností souvisejících s bezpečnostní akreditací nebyly dotčeny vnitrostátní pravomoci a výsady členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
(14)
Pojmy „audity“ a „testy“ mohou ve vztahu k bezpečnosti zahrnovat bezpečnostní hodnocení, inspekce, přezkumy, audity a testy.
(15)
Má-li rada pro bezpečnostní akreditaci provádět své činnosti účinně a efektivně, měla by mít možnost zřizovat podřízené orgány, které by jednaly na základě jejích pokynů. Měla by zejména zřídit panel, který ji bude nápomocen při vypracovávání rozhodnutí.
(16)
Pod dozorem rady pro bezpečnostní akreditaci by měla být zřízena skupina odborníků z členských států k plnění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU. Tato skupina by měla být zřízena dočasně za účelem zajištění nepřetržité správy bezpečnostních komunikačních položek po dobu zaváděcí fáze programu Galileo. V dlouhodobějším horizontu, až bude systém zřízený na základě programu Galileo plně zprovozněn, by mělo být uplatňováno udržitelné řešení pro plnění těchto provozních úkolů.
(17)
Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014-2020. Celkovou odpovědnost za programy svěřuje Komisi. Mimoto rozšiřuje úkoly svěřené agentuře, a zejména stanoví, že agentura hraje při využívání systémů a maximalizaci jejich socioekonomických přínosů důležitou roli.
(18)
S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury, a zabránit jakémukoli střetu zájmů. Je proto důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s bezpečnostní akreditací více odděleny od ostatních činností, jako jsou řízení bezpečnostního střediska systému Galileo, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými by Komise mohla agenturu pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měla rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury pod její kontrolou pracovat způsobem, který zajistí jejich samostatnost a nezávislost na jiných činnostech agentury. Jednotlivé činnosti v rámci agentury by měly být konkrétně a efektivně strukturálně odděleny nejpozději k 1. lednu 2014. Vnitřní pravidla agentury vztahující se na zaměstnance by rovněž měla zajistit samostatnost a nezávislost zaměstnanců provádějících činnosti související s bezpečnostní akreditací ve vztahu k zaměstnancům vykonávajícím jiné činnosti agentury.
(19)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být změněno za účelem posílení nezávislosti a rozšíření pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a uvedení těchto pravomocí do všestranného souladu s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by mělo stanovit povinnost různých orgánů agentury vzájemně spolupracovat.
(20)
Při jmenování členů těchto rad a volbě jejich předsedy a místopředsedy by měl být ve vhodných případech zohledněn význam vyváženého zastoupení mužů a žen. Dále by se mělo rovněž přihlížet k příslušným řídicím, administrativním a rozpočtovým schopnostem.
(21)
Tu část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury, která se týká bezpečnostní akreditace systémů, by měla vypracovávat a schvalovat místo správní rady rada pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by je měla včas předávat správní radě, aby mohly být zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou.
(22)
Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla ve vztahu k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by proto měl kromě funkce zastupování agentury, již stanovené nařízením (EU) č. 912/2010, řídit bezpečnostní akreditaci pod vedením rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění té části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by rovněž měl na žádost Evropského parlamentu nebo Rady předložit zprávu o plnění úkolů rady pro bezpečnostní akreditaci a učinit před nimi prohlášení.
(23)
Měly by se stanovit vhodné postupy, které pro případ, že správní rada neschválí pracovní programy agentury, zajistí, že tím nebude dotčeno bezpečnostní akreditační řízení a že může pokračovat bez přerušení.
(24)
Vzhledem k tomu, že je do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojena řada třetích zemí a že se do nich mohou zapojit mezinárodní organizace, včetně otázek bezpečnosti, je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro zástupce mezinárodních organizací a třetích zemí, zejména Švýcarska, s nímž by měla být uzavřena dohoda o spolupráci (8), aby se mohli výjimečně a za určitých podmínek podílet na práci rady pro bezpečnostní akreditaci. Tyto podmínky by měly být s přihlédnutím k bezpečnostním otázkám, a zejména k ochraně utajovaných informací EU, stanoveny v mezinárodní dohodě podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která bude uzavřena s Unií. Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (9), jakož i protokoly 31 a 37 k Dohodě EHP již stanoví rámec pro účast Norska. Vzhledem ke zvláštní odborné způsobilosti rady pro bezpečnostní akreditaci by mělo být možné před zahájením vyjednávání o těchto mezinárodních dohodách nebo v jeho průběhu ji konzultovat v oblasti spadající do její působnosti.
(25)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by mělo být uvedeno do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revize nařízení, předcházení střetům zájmů a jejich řešení a nakládání s citlivými neutajovanými informacemi. Proces přijímání víceletého pracovního programu by měl být prováděn zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce a s přihlédnutím k časovým omezením souvisejícím s tímto pracovním programem.
(26)
V souvislosti s předcházením střetu zájmů a s jejich řešením je důležité, aby si agentura vytvořila a uchovala pověst nestranného, věrohodného a vysoce profesionálního orgánu. Nikdy by neměl vzniknout oprávněný důvod k podezření, že na její rozhodnutí by mohly mít vliv zájmy, které jsou v rozporu s úlohou agentury jakožto orgánu sloužícího Unii jako celku, nebo soukromé zájmy či vazby kteréhokoli z členů agentury nebo vyslaných národních odborníků či pozorovatelů nebo kteréhokoli z členů správní rady či rady pro bezpečnostní akreditaci, které by byly nebo mohly být v rozporu s řádným plněním úředních povinností dotyčné osoby. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci by proto měly přijmout ucelený soubor pravidel upravujících střet zájmů, která budou platit pro celou agenturu. Tato pravidla by měla zohlednit doporučení Účetního dvora uvedená v jeho zvláštní zprávě č. 15 z roku 2012, která byla vypracována na žádost Evropského parlamentu, jakož i potřebu předejít střetu zájmů mezi členy správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci.
(27)
Pro zajištění transparentního chodu agentury je třeba, aby byl její jednací řád zveřejněn. Je však třeba chránit některé veřejné a soukromé zájmy stanovením výjimek. Pro zajištění řádného fungování programů je třeba, aby víceleté a roční pracovní programy a výroční zpráva byly co nejpodrobnější. Z toho důvodu mohou obsahovat materiál, který je citlivý z hlediska bezpečnosti nebo smluvních vztahů. Bylo by proto vhodné uveřejňovat pouze shrnutí těchto dokumentů. V zájmu transparentnosti by však tato shrnutí měla být co nejúplnější.
(28)
Mělo by se rovněž zdůraznit, že pracovní programy agentury by měly být zaváděny na základě procesu řízení výkonnosti, včetně ukazatelů výkonnosti, za účelem účinného a efektivního hodnocení dosažených výsledků.
(29)
Pracovní programy agentury by měly rovněž obsahovat plánování zdrojů, včetně zdrojů lidských a finančních, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny, a při zohlednění toho, že výdaje spojené s novými požadavky na pracovníky agentury by měly být částečně vyváženy příslušným omezením rozsahu plánu pracovních míst Komise v průběhu stejného období, tj. od roku 2014 do roku 2020.
(30)
Aniž je dotčeno politické rozhodnutí o umístění sídel agentur Unie, potřeba zeměpisného rozložení a cíle stanovené členskými státy, pokud jde o sídla nových agentur, které jsou obsaženy v závěrech zástupců členských států ze zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaného v Bruselu dne 13. prosince 2003 a připomenuty v závěrech Evropské rady z června roku 2008, měla by být v procesu rozhodování ohledně volby umístění místních úřadoven agentury zohledněna objektivní kritéria, včetně: dostupnosti budov, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, jakož i náklady na zřízení a provozní náklady.
(31)
Hostitelské státy by měly prostřednictvím zvláštních ujednání zajistit nezbytné podmínky pro hladký chod agentury, jako například vhodné vzdělávací a dopravní možnosti.
(32)
Rozhodnutím 2010/803/EU (10) rozhodli zástupci vlád členských států, že sídlo agentury bude v Praze. Hostitelská dohoda mezi Českou republikou a agenturou byla uzavřena dne 16. prosince 2011 a vstoupila v platnost dnem 9. srpna 2012. Má se za to, že tato hostitelská dohoda a jiná zvláštní ujednání splňují požadavky nařízení (EU) č. 912/2010.
(33)
Finanční zájmy Unie mají být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, zvláště předcházením a odhalováním nesrovnalostí, prováděním šetření, zpětným získáváním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí.
(34)
Vzhledem k tomu, že článek 8 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy.
(35)
Agentura by měla uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise na ochranu utajovaných informací EU. Měla by mít rovněž možnost stanovit pravidla pro nakládání s neutajovanými, ale jinak citlivými informacemi. Tato pravidla by se měla vztahovat pouze na zacházení s těmito údaji agenturou. Neutajované, avšak citlivé informace jsou informace nebo materiály, které by agentura měla chránit vzhledem k právním povinnostem stanoveným ve Smlouvách nebo vzhledem k jejich citlivosti. Zahrnují mimo jiné informace nebo materiály, na které se vztahuje povinnost zachování profesního tajemství podle článku 339 SFEU, informace související s otázkami uvedenými v článku 4 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001 (11) nebo informace spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).
(36)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
1)
Články 2 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (13).
Článek 3
Orgány
1. Orgány agentury jsou:
a)
správní rada;
b)
výkonný ředitel;
c)
rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“).
2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11.
3. Správní rada a výkonný ředitel, rada pro bezpečnostní akreditaci a její předseda vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci jejích orgánů v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo daného státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činnosti agentury podle článku 23.
4. Volba umístění těchto úřadoven se řídí objektivními kritérii stanovenými tak, aby byl zajištěn hladký chod agentury.
Podmínky zřízení a fungování agentury v hostitelských členských státech a hostitelských třetích zemích, jakož i výhody, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady a radě pro bezpečnostní akreditaci, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, budou stanoveny ve zvláštních ujednáních uzavřených mezi agenturou a těmito státy a zeměmi. Tato zvláštní ujednání schvaluje správní rada.
5. Hostitelský členský stát a hostitelské třetí země poskytnou na základě zvláštních ujednání uvedených v odstavci 4 nezbytné podmínky pro hladký chod agentury.
6. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. f) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z:
a)
jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem;
b)
čtyř zástupců jmenovaných Komisí;
c)
jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem.
Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci jsou jmenování na základě jejich úrovně příslušných zkušeností a odbornosti.
Funkční období členů správní rady je čtyřleté s možností jednoho opětovného jmenování. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců ve správní radě byla co nejmenší.
Předseda a místopředseda rady pro bezpečnostní akreditaci, jakož i zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.
3. Je-li to vhodné, účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté, s možností jednoho opětovného jmenování, a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.
5. Zasedání správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Zasedání správní rady se pravidelně konají dvakrát do roka. Zasedání správní rada se dále může konat z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých zasedáních jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje činnosti sekretariátu správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady podle odstavce 4 a pro přijímání rozpočtu a pracovních programů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. Rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 6 odst. 5, kromě záležitostí upravených v kapitole III, se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat kladně.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem.
Článek 6
Úkoly správní rady
1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly III, které byly radě pro bezpečnostní akreditaci svěřeny.
2. Správní rada rovněž:
a)
přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 11 odst. 4 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;
b)
přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. b);
c)
plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (EU) č. 1285/2013;
e)
přijímá v souladu s článkem 21 tohoto nařízení prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14);
f)
schvaluje ujednání podle čl. 23 odst. 2, poté co konzultovala radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení těchto ujednání, která se týkají bezpečnostní akreditace;
g)
přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;
h)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. c), a předá ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
i)
zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
j)
je výkonným ředitelem konzultována ohledně pověřovacích smluv uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 před jejich podpisem;
k)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele pracovní ujednání mezi agenturou a ESA podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013;
l)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;
m)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele podle potřeby organizační strukturu agentury;
n)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie (15) (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.
Přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí správní rada konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací, které jsou uvedeny v kapitole III, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.
4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 3 a 4.
5. Správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k jeho plnění úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury, s výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly III.
Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž jsou dotčeny pravomoci, které byly podle článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a podle článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
a)
zastupuje agenturu a, s výjimkou činností a rozhodnutí přijímaných podle kapitol II a III, podepisuje pověřovací smlouvy uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení;
b)
vypracuje pracovní ujednání mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013 a předloží je správní radě v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. k) tohoto nařízení a podepíše tato ujednání po jejich schválení správní radou;
c)
připravuje práci správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce;
d)
provádí rozhodnutí správní rady;
e)
připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. a) a b);
f)
provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. b);
g)
vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. d);
h)
připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech a předkládá ji správní radě ke schválení, s výjimkou části připravené a schválené radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. c), která se týká činností spadajících do působnosti kapitoly III;
i)
přijímá veškerá potřebná opatření, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
j)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
k)
zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce Rady 2004/552/SZBP (16) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (17)
l)
zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, mezi orgány agentury uvedenými v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení;
m)
sděluje Komisi názor agentury o technických a provozních specifikacích nezbytných pro zavádění změn v systémech v souladu s vývojem podle čl. 12 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1285/2013, včetně definice postupů pro převzetí a přezkum, jakož i výzkumných činností na podporu tohoto vývoje;
n)
vypracovává v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III tohoto nařízení v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě;
o)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce;
p)
přijímá po schválení správní radou potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech nebo ve třetích zemích v souladu s článkem 4 odst. 3;
q)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování;
r)
vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k provedení opatření vyplývajících ze závěrů a doporučení uvedených v hodnoceních a auditech podle článku 26 s výjimkou části akčního plánu týkající se činnosti podle kapitoly III a dvakrát do roka předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;
s)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie:
i)
preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná kontrolní opatření,
ii)
při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;
t)
vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAF, a předkládá ji správní radě ke schválení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy a výroční zpráva
1. Ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) se stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž agentura odpovídá. V tomto programu se stanoví celkové strategické plánování, včetně cílů, etap, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti, jakož i plánování zdrojů, včetně lidských a finančních zdrojů, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohlední se v něm výsledky hodnocení a auditů podle článku 26 tohoto nařízení. Pro informaci obsahuje tento víceletý pracovní program rovněž popis přenesení úkolů z Komise na agenturu, včetně úkolů v oblasti řízení programů podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
2. Roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení vychází z víceletého pracovního programu. Stanoví se v něm činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a očekávané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly doplněny, pozměněny nebo vypuštěny ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, a změny v ukazatelích výkonnosti a jejich cílových hodnotách. Tento program rovněž stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise podle potřeby přenesla na agenturu na základě dohody s agenturou podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
3. Výkonný ředitel předloží víceletý a roční pracovní program po jejich přijetí správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní shrnutí těchto pracovních programů.
4. Výroční zpráva uvedená v čl. 8 písm. h) tohoto nařízení musí obsahovat informace o:
a)
provádění víceletého a ročního pracovního programu, i s ohledem na ukazatele výkonnosti;
b)
plnění rozpočtu a plánu personální (zaměstnanecké) politiky;
c)
systémech řízení a vnitřní kontroly agentury a pokroku dosaženém při provádění systémů řízení a technik podle čl. 11 písm. e) nařízení (EU) č. 1285/2013;
d)
veškerých opatřeních na zlepšení vlivu agentury na životní prostředí;
e)
výsledcích vnitřního a vnějšího auditu a opatřeních přijatých na základě doporučení vyplývajících z auditu a doporučení vydaných v souvislosti s udílením absolutoria;
f)
čestném prohlášení výkonného ředitele.
Shrnutí výroční zprávy se zveřejňuje.“
3)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1285/2013 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.“
4)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace, které jsou učeny pro systémy evropského GNSS a které jsou uvedeny v této kapitole, jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vynaložit úsilí, aby byla rozhodnutí přijímána na základě konsensu;
c)
činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny na základě přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zohlední rizika pro bezpečnost systémů evropského GNSS, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnižovat obecnou úroveň bezpečnosti systémů;
d)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci připravují a činí odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
e)
je třeba vynaložit úsilí, aby byly konzultovány všechny dotčené subjekty, které mají zájem na bezpečnostních otázkách;
f)
všechny příslušné zúčastněné strany musí provádět činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace v souladu se strategií bezpečnostní akreditace, aniž je dotčena úloha Evropské komise vymezená v nařízení (EU) č. 1285/2013;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s řízením vymezeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pověřenými bezpečnostní akreditací;
h)
soustavný, transparentní a plně srozumitelný proces sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika pro systémy evropského GNSS, aby byla vymezena bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou míru s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování daných programů a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento proces týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik probíhá jako cyklický proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do programů;
i)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů a poskytování služeb, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;
j)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny s náležitým ohledem na nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů;
k)
všechny zúčastněné subjekty zapojené do provádění programů chrání utajované informace EU a zachází s nimi v souladu se základními zásadami a minimálními standardy uvedenými v bezpečnostních pravidlech Rady a v bezpečnostních pravidlech Komise na ochranu utajovaných informací EU.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) k provádění úkolů uvedených v tomto článku.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost svěřená Komisi nařízením (EU) č. 1285/2013, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
3. Pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS rada pro bezpečnostní akreditaci, jakožto orgán pro bezpečnostní akreditaci:
a)
vymezuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, v níž stanoví:
i)
rozsah činností nezbytných k provedení a zachování akreditace systémů evropského GNSS a jejich potenciálního propojení s jinými systémy,
ii)
bezpečnostní akreditační řízení týkající se evropských systémů GNSS se stupněm podrobnosti přiměřeným požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky pro schválení; toto řízení probíhá v souladu s příslušnými požadavky, zejména s požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013,
iii)
úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do akreditačního řízení,
iv)
harmonogram akreditace, shodný s fázemi programů, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj,
v)
zásady bezpečnostní akreditace sítí připojených k systémům a vybavení PRS připojeného k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;
b)
přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby do úrovně signálu ve vesmíru včetně, jakož i povolení k provozu pozemních stanic. Pokud jde o sítě a vybavení PRS připojené k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí pouze o oprávnění subjektů vyvíjet a vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS s přihlédnutím k poradenství poskytnutému vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky, jakož i celkovým bezpečnostním rizikům.
c)
přezkoumává a, s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;
d)
poskytuje Komisi v oblasti své působnosti poradenství při vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství pro zavedení bezpečnostních provozních směrnic (SecOps), a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;
e)
přezkoumává a schvaluje hodnocení bezpečnostního rizika vypracované v souladu s procesem sledování podle čl. 10 písm. h), s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v bodě c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; spolupracuje s Komisí při vymezování opatření ke snížení rizik;
f)
kontroluje provádění bezpečnostních opatření souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů evropského GNSS tím, že uskuteční nebo zadá bezpečnostní hodnocení, kontroly či revize v souladu s čl. 12 písm. b) tohoto nařízení;
g)
potvrzuje výběr schválených prostředků a opatření, které chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických prostředků používaných k zajištění bezpečnosti systémů evropského GNSS;
h)
schvaluje nebo popřípadě se společně se subjektem příslušným pro bezpečnostní otázky účastní na společném schvalování propojení systémů evropského GNSS s jinými systémy;
i)
dohaduje s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 12 písm. c);
j)
informuje na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 tohoto článku Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytuje Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;
k)
je nápomocna Radě, v úzké spolupráci s Komisí, při provádění společné akce 2004/552/SZBP na základě konkrétní žádosti Rady;
l)
provádí konzultace, které jsou nezbytné pro dosažení jejích úkolů.
4. Rada pro bezpečnostní akreditaci rovněž:
a)
připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;
b)
připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby byla mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;
c)
připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. h), která se týká činností a výhledů agentury podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy;
d)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Členské státy, Komise a vysoký představitel usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců v radě pro bezpečnostní akreditaci byla co nejmenší. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. K účasti na těchto zasedáních mohou být ve výjimečných případech přizvání rovněž zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací jako pozorovatelé v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají. Podmínky účasti zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období předsedy a místopředsedy končí v okamžiku, kdy přestanou být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.
9. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11 plnit své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro plnění jejích úkolů nezbytné, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. i).
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, musí vykonávat svou činnost způsobem, který v souladu s cíli programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Za tímto účelem se v rámci agentury zřídí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle této kapitoly od ostatních zaměstnanců agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení Komise přijme příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zejména panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.
12. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států a úloha svěřená agentuře podle čl. 14 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1285/2013, zřídí se v průběhu zaváděcí fáze programu Galileo pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci skupina odborníků z členských států k provádění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU, zejména pro:
i)
správu letových kódů a jiných kódů nezbytných pro fungování systému zřízeného v rámci programu Galileo,
ii)
ověření toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro zaznamenávání klíčů PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich ukládání a distribuci.
13. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijme rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
14. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
15. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013.
16. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
17. Harmonogram práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí zohledňovat roční pracovní program podle článku 27 nařízení (EU) č. 1285/2013.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci
1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:
a)
řídí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci;
b)
provádí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury, na kterou se vztahuje tato kapitola;
c)
spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu podle čl. 13 odst. 3 a organizačních struktur agentury;
d)
připravuje část zprávy o pokroku podle čl. 8 písm. g) týkající se provozních činností podle této kapitoly, a předkládá ji radě pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;
e)
připravuje část výroční zprávy uvedené v čl. 8 písm. h) a akčního plánu uvedeného v čl. 8 písm. r) týkající se provozních činností podle této kapitoly a včas je předloží výkonnému řediteli;
f)
zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle této kapitoly;
g)
vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle této kapitoly, pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2. Co se týče činností podle této kapitoly, mohou Evropský parlament a Rada vyzvat předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.“
6)
V článku 12 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti státních příslušníků členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci a pro potřeby procesu sledování bezpečnostních rizik podle čl. 10 písm. h). Tyto audity a testy se provádí v souladu s těmito zásadami:
i)
zdůrazňuje se význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů,
ii)
doporučují se protiopatření za účelem zmírnění konkrétních dopadů, které může přinášet ztráta důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly III návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a ostatními činnostmi agentury. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“;
b)
odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada předá tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, spolu s předběžným ročním pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s čl. 23 odst. 1.“
8)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„10. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (18).
9)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a prováděcí pravidla ke služebnímu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.
2. Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.
3. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 10 písm. i).
Článek 15b
Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období
1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Kandidát vybraný správní radou může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše čtyř let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.
Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho poslanců.
4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.
5. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné, i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III.
Článek 15c
Vyslaní národní odborníci
Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.“
10)
Články 16 a 17 se nahrazují tímto:
„Článek 16
Předcházení podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na agenturu bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (19). Za tím účelem agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (20) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a za použití inspekcí na místě.
3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21).
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance uvedené v článku 15a se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
11)
Článek 18 se zrušuje.
12)
Články 22 a 23 se nahrazují tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací EU.
2. Agentura může ve svých vnitřních pravidlech zavést ustanovení pro nakládání s neutajovanými, avšak citlivými informacemi. Tato ustanovení se týkají zejména výměny, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
Článek 22a
Střet zájmů
1. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být správná a úplná. Činí se písemně při nástupu do funkce a každoročně se obnovují. Podle potřeby se aktualizují, zejména v případě významných změn, k nimž došlo u dotčených osob.
2. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání, a v těchto bodech se zdrží účasti na jednání a hlasování.
3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 23
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. V souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují prováděcí ustanovení týkající se účasti těchto zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 23a
Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy
K plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat společně s členskými státy zakázky v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (22).
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Přezkum, hodnocení a audit
1. Do 31. prosince 2016 a poté každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny rozsahu nebo povahy úkolů agentury a finančního dopadu této změny. Hodnocení se zaměří na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a rovněž se v něm uvedou všechny okolnosti, které by mohly oslabit nezávislost a samostatnost agentury pro bezpečnostní akreditaci.
2. Hodnotící zprávu a závěry hodnocení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti.
3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že další trvání agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může případně navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.
4. Na žádost správní rady nebo Komise mohou být prováděny externí audity výkonnosti agentury.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 512/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta’ April 2014
li jemenda r-Regolament (UE) Nru 912/2010 li jistabbilixxi l-Aġenzija Ewropea GNSS
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 172 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw il-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Jirriżulta mid-dispożizzjonijiet ikkombinati tal-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) u l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 912/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) li l-Aġenzija Ewropea GNSS (l- “Aġenzija”) għandha tiżgura l-akkreditament tas-sigurtà tas-sistemi Ewropej ta’ navigazzjoni bis-satellita (is- “sistemi”) u, għal dak il-għan, tagħti bidu għall-implimentazzjoni ta’ proċeduri ta’ sigurtà u t-twettiq ta’ awditjar tas-sigurtà u tissorveljahom.
(2)
Is-sistemi huma ddefiniti fl-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013. Dawn huma sistemi kumplessi u l-istabbiliment u l-funzjonament tagħhom jinvolvu għadd kbir ta’ partijiet interessati bi rwoli differenti. F’dan il-kuntest, huwa kruċjali li l-informazzjoni klassifikata tal-UE tiġi ttrattata u mħarsa mill-partijiet interessati kollha involuti fl-implimentazzjoni tal-programmi Galileo u EGNOS (il-“programmi”) f’konformità mal-prinċipji bażiċi u l-istandards minimi stipulati fir-regoli ta’ sigurtà tal-Kummissjoni u tal-Kunsill dwar il-protezzjoni tal-informazzjoni klassifikata tal-UE u li l-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013, li jiggarantixxi livell ta’ protezzjoni ugwali għall-informazzjoni klassifikata tal-UE, japplika, fejn ikun il-każ, għall-partijiet interessati kollha involuti fl-implimentazzjoni tal-programmi.
(3)
Il-partijiet interessati li jipparteċipaw fil-proċess ta’ akkreditament tas-sigurtà u li huma affettwati minnu huma l-Istati Membri, il-Kummissjoni, l-Aġenziji rilevanti tal-Unjoni, l-Aġenzija Spazjali Ewropea (ESA) u l-partijiet involuti fl-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2004/552/PESK (5).
(4)
Meta jitqiesu l-ispeċifiċità u l-kumplessità tas-sistemi, il-korpi differenti involuti fl-implimentazzjoni tagħhom u l-varjetà tal-utenti potenzjali, l-akkreditament tas-sigurtà għandu jiġi ffaċilitat b’konsultazzjoni adatta mal-partijiet rilevanti kollha, bħal awtoritajiet nazzjonali tal-Istati Membri u ta’ pajjiżi terzi li joperaw netwerks konnessi mas-sistema stabbilita skont il-programm Galileo għall-provvista tas-Servizz Pubbliku Regolat (PRS), awtoritajiet rilevanti oħra tal-Istati Membri, l-ESA jew, jekk previst fi ftehim internazzjonali, pajjiżi terzi li jospitaw l-istazzjonijiet terrestri tas-sistemi.
(5)
Sabiex tippermetti l-prestazzjoni adatta tal-kompiti relatati mal-akkreditament tas-sigurtà, huwa kruċjali li l-Kummissjoni tipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa biex jitwettqu dawn il-kompiti. Huwa importanti wkoll li l-attivitajiet tal-akkreditament tas-sigurtà jkunu kkoordinati mal-ħidma tal-korpi responsabbli mill-ġestjoni tal-programmi f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 u entitajiet oħra responsabbli għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet tas-sigurtà.
(6)
Il-valutazzjoni tar-riskju u l-approċċ maniġerjali li għandhom japplikaw għandhom isegwu l-aħjar prassi. Dan għandu jinkludi l-applikazzjoni ta’ miżuri ta’ sigurtà skont il-kunċett tad-difiża fil-fond. Dan għandu jieħu kont tal-probabbiltà tal-okkorrenza tar-riskju jew avveniment li kien hemm biża’ li seta’ jseħħ. Dan għandu jkun ukoll proporzjonat, adatt u kosteffettiv, b’kont meħud tal-ispiża tal-implimentazzjoni ta’ miżuri biex jittaffa r-riskju meta mqabbel mal-benefiċċju sussegwenti ta’ sigurtà. Id-difiża fil-fond għandha l-għan li ttejjeb is-sigurtà tas-sistemi bl-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ sigurtà tekniċi u nontekniċi organizzati bħala saffi multipli ta’ difiża.
(7)
L-iżvilupp, inklużi l-attivitajiet rilevanti ta’ riċerka assoċjati, u l-manifattura tar-riċevituri tal-PRS u tal-moduli ta’ sigurtà tal-PRS tikkostitwixxi attivitajiet partikolarment sensittivi. Għalhekk huwa essenzjali li l-proċeduri jiġu stabbiliti biex jiġu awtorizzati l-produtturi tar-riċevituri tal-PRS u tal-moduli ta’ sigurtà tal-PRS.
(8)
Barra minn hekk, meta jitqies l-għadd potenzjalment għoli ta’ netwerks u tagħmir konnessi mas-sistema stabbilita taħt il-programm Galileo, b’mod partikolari għall-użu tal-PRS, il-prinċipji ta’ akkreditament tas-sigurtà ta’ dawn in-netwerks u tagħmir għandhom jiġu ddefiniti fl-istrateġija ta’ akkreditament tas-sigurtà, sabiex tiġi żgurata l-omoġeneità tal-akkreditament mingħajr ma jidħol fuq il-kompetenza tal-entitajiet nazzjonali tal-Istati Membri kompetenti fi kwistjonijiet ta’ sigurtà. L-applikazzjoni ta’ dawk il-prinċipji għandha tippermetti l-ġestjoni konsistenti tar-riskji u t-tnaqqis għall-ħtieġa li l-azzjonijiet ta’ mitigazzjoni jiġu eskalati fil-livell ta’ sistema, li jkollu impatt negattiv fuq l-ispejjeż, l-iskeda u l-provvista ta’ servizzi.
(9)
Il-prodotti u miżuri li jipproteġu kontra sinjali elettromanjetiċi mhux intenzjonali (jiġifieri kontra s-smigħ bil-moħbi elettroniku) u tal-prodotti kriptografiċi użati biex tiġi pprovduta s-sigurtà għas-sistemi għandhom jiġu evalwati u approvati mill-entitajiet nazzjonali kompetenti f’materji ta’ sigurtà tal-pajjiż fejn tkun stabbilita l-kumpanija li qed timmanifattura tali prodotti. B’rabta mal-prodotti kriptografiċi, dawk l-evalwazzjoni u approvazzjoni għandhom jiġu kkomplementati f’konformità mal-prinċipji kif jinsabu fil-punti 26 sa 30 tal-Anness IV tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/488/UE (6). L-awtorità responsabbli għall-akkreditament tas-sigurtà tas-sistemi għandha tapprova l-għażla ta’ dawn il-prodotti u miżuri approvati filwaqt li tieħu kont tar-rekwiżiti globali tas-sigurtà tas-sistemi.
(10)
Ir-Regolament (UE) Nru 912/2010, u b’mod partikolari l-Kapitolu III, espliċitament jistabbilixxi l-kondizzjonijiet li taħthom l-Aġenzija għandha tissodisfa l-missjoni tagħha f’dak li jirrigwarda l-akkreditament tas-sigurtà tas-sistemi. B’mod partikolari, huwa jistipula, bħala prinċipju, li d-deċiżjonijiet ta’ akkreditament tas-sigurtà jittieħdu b’mod indipendenti mill-Kummissjoni u mill-entitajiet responsabbli għall-implimentazzjoni tal-programmi u li l-awtorità ta’ akkreditament tas-sigurtà tas-sistemi għandha tkun korp indipendenti fi ħdan l-Aġenzija li tieħu d-deċiżjonijiet tiegħu b’mod indipendenti.
(11)
F’konformità ma’ dan il-prinċipju, ir-Regolament (UE) Nru 912/2010 jistabbilixxi l-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà tas-sistemi tal-GNSS Ewropej (il- “Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà”) li, flimkien mal-Bord Amministrattiv u mad-Direttur Eżekuttiv, jikkostitwixxi wieħed mit-tliet korpi tal-Aġenzija. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jwettaq il-kompiti fdati lill-Aġenzija marbuta mal-akkreditament ta’ sigurtà u huwa awtorizzat li, f’isem l-Aġenzija, jieħu d-deċiżjonijiet rigward l-akkreditament ta’ sigurtà. Huwa għandu jadotta r-regoli ta’ proċedura tiegħu u jaħtar lill-president tiegħu.
(12)
Ladarba l-Kummissjoni, f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1285/2013, għandha tiżgura s-sigurtà tal-programmi, inkluża s-sigurtà tas-sistemi u l-funzjonament tagħhom, l-attivitajiet tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandhom jiġu limitati għall-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà tas-sistemi u għandhom ikunu mingħajr preġudizzju għall-kompiti u r-responsabbiltajiet tal-Kummissjoni. Dan għandu japplika b’mod partikolari rigward il-kompiti u r-responsabbiltajiet tal-Kummissjoni skont l-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 u l-Artikolu 8 tad-Deċiżjoni Nru 1104/2011/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), inkluża l-adozzjoni ta’ kwalunkwe dokument b’rabta mas-sigurtà permezz ta’ att delegat, att ta’ implimentazzjoni jew mod ieħor f’konformità ma’ dawk l-Artikoli. Mingħajr preġudizzju għal dawk il-kompiti u responsabbiltajiet tal-Kummissjoni, fid-dawl tal-għarfien espert partikolari tiegħu, il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu madankollu, fil-qasam tal-kompetenza tiegħu, jkun intitolat jagħti parir lill-Kummissjoni dwar it-tfassil tal-abbozz ta’ testi għall-atti msemmija f’dawk l-Artikoli.
(13)
Għandu jkun żgurat li l-attivitajiet marbuta mal-akkreditament tas-sigurtà jitwettqu mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi nazzjonali u l-prerogattivi tal-Istati Membri fir-rigward tal-akkreditament ta’ sigurtà.
(14)
Fir-rigward tas-sigurtà, it-termini “awditjar” u testijiet” jistgħu jinkludu valutazzjonijiet ta’ sigurtà, ispezzjonijiet, analiżi, awditjar u testijiet.
(15)
Sabiex iwettaq l-attivitajiet tiegħu b’mod effiċjenti u effettiv, il-Bord tal-Akkreditazzjoni tas-Sigurtà għandu jkun jista’ jwaqqaf korpi subordinati adatti li jaġixxu fuq l-istruzzjonijiet tiegħu. B’mod partikolari huwa għandu jwaqqaf bord li jgħinu fit-tħejjija tad-deċiżjonijiet tiegħu.
(16)
Għandu jitwaqqaf grupp ta’ esperti tal-Istati Membri taħt is-superviżjoni tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà biex iwettaq il-kompiti tal-Awtorità ta’ Distribuzzjoni Kripto (ADK) marbuta mal-ġestjoni tal-materjal kriptografiku tal-UE. Dak il-grupp għandu jiġi stabbilit fuq bażi temporanja biex tiġi żgurata l-kontinwità tal-ġestjoni ta’ kwistjonijiet ta’ komunikazzjoni dwar is-sigurtà matul il-fażi ta’ implimentazzjoni tal-programm Galileo. Għandha tiġi applikata fit-tul soluzzjoni sostenibbli għat-twettiq ta’ tali kompiti operattivi meta s-sistema stabbilita taħt il-programm Galileo tkun operattiva b’mod sħiħ.
(17)
Ir-Regolament (UE) Nru 1285/2013 jiddefinixxi l-arranġamenti tal-governanza pubblika għall-programmi matul is-snin 2014-2020. Huwa jagħti r-responsabbiltà globali għall-programmi lill-Kummissjoni. Barra minn hekk, huwa jestendi l-kompiti assenjati lill-Aġenzija u jipprevedi, b’mod partikolari, li l-Aġenzija jkollha rwol ewlieni fl-isfruttar tas-sistemi u fil-massimizzazzjoni tal-benefiċċji soċjoekonomiċi tagħhom.
(18)
F’dan il-kuntest ġdid, huwa essenzjali li jiġi żgurat li l-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà jkun jista’ jwettaq il-kompitu fdata lilu b’mod kompletament indipendenti, b’mod partikolari vis-à-vis il-korpi u l-attivitajiet l-oħra tal-Aġenzija u biex jiġi evitat kwalunkwe kunflitt ta’ interess. Għalhekk huwa essenzjali li tkompli s-separazzjoni, fi ħdan l-Aġenzija stess, tal-attivitajiet marbuta mal-akkreditament tas-sigurtà tal-attivitajiet l-oħra tagħha, bħall-ġestjoni taċ-Ċentru ta’ Monitoraġġ tas-Sigurtà Galileo, il-kontribuzzjoni għall-kummerċjalizzazzjoni tas-sistemi u l-attivitajiet kollha li l-Kummissjoni tista’ tafda lill-Aġenzija permezz ta’ delega, b’mod partikolari dawk marbuta mal-isfruttar tas-sistemi. Għal dak il-għan, il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u l-persunal tal-Aġenzija taħt il-kontroll tiegħu għandhom iwettqu l-ħidma tagħhom b’mod li jiżgura l-awtonomija u l-indipendenza tagħhom fir-rigward tal-attivitajiet l-oħra tal-Aġenzija. Qsim strutturali tanġibbli u effettiv għandu jiġi żviluppat fi ħdan l-Aġenzija bejn id-diversi attivitajiet tagħha sal-1 ta’ Jannar 2014. Ir-regoli interni tal-Aġenzija dwar il-persunal għandhom jiżguraw ukoll l-awtonomija u l-indipendenza tal-persunal li jwettaq l-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà vis-à-vis persunal li jwettaq attivitajiet oħra tal-Aġenzija.
(19)
Ir-Regolament (UE) Nru 912/2010 għandu għalhekk jiġi emendat sabiex jiżdiedu l-awtonomija u s-setgħat tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u tal-president tiegħu, u sabiex fil-parti l-kbira dik l-awtonomija u dawk is-setgħat jiġu allinjati mal-awtonomija u s-setgħat tal-Bord Amministrattiv u tad-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija rispettivament, filwaqt li jipprovdi l-obbligu ta’ kooperazzjoni bejn il-korpi differenti tal-Aġenzija.
(20)
Meta jinħatru l-membri tal-Bordijiet u meta jiġu eletti l-President u l-Viċi President tagħhom, għandu jittieħed kont tal-importanza tar-rappreżentazzjoni bilanċjata tas-sessi, fejn ikun il-każ. Barra minn hekk, għandu jittieħed kont ukoll ta’ ħiliet rilevanti maniġerjali, amministrattivi u baġitarji.
(21)
Huwa l-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, pjuttost milli l-Bord Amministrattiv, li għandu jħejji u japprova dik il-parti tal-programmi ta’ ħidma tal-Aġenzija li tiddeskrivi l-attivitajiet operattivi marbuta mal-akkreditament ta’ sigurtà tas-sistemi kif ukoll il-parti tar-rapport annwali dwar l-attivitajiet u l-prospetti tal-Aġenzija marbuta mal-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà tas-sistemi. Huwa għandu jippreżentahom fil-ħin lill-Bord Amministrattiv sabiex ikunu integrati fil-programm ta’ ħidma u fir-rapport annwali tal-Aġenzija. Huwa għandu wkoll jeżerċita awtorità dixxiplinarja fuq il-President tiegħu.
(22)
Rigward il-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, ikun xieraq li jiġi fdat, fir-rigward tal-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà, rwol komparabbli ma’ dak eżerċitat mid-Direttur Eżekuttiv fir-rigward tal-attivitajiet l-oħra tal-Aġenzija. Għalhekk, minbarra l-funzjoni ta’ rappreżentant tal-Aġenzija diġà prevista fir-Regolament (UE) Nru 912/2010, il-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jmexxi l-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà taħt id-direzzjoni tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u jiżgura l-implimentazzjoni ta’ dik il-parti tal-programmi ta’ ħidma tal-Aġenzija marbuta mal-akkreditament. Huwa għandu wkoll, fuq stedina tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, il-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jippreżenta rapport dwar it-twettiq tal-missjonijiet tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtàu jagħmel dikjarazzjoni quddiemhom.
(23)
Għandhom jiġu stabbiliti proċeduri adatti fil-każ li l-Bord Amministrattiv ma japprovax il-programmi ta’ ħidma tal-Aġenzija, sabiex jiġi żgurat li l-proċess ta’ akkreditament ta’ sigurtà ma jiġix affettwat u jista’ jitwettaq mingħajr diskontinwità.
(24)
Minħabba l-involviment ta’ għadd ta’ pajjiżi terzi u l-involviment potenzjali ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali fil-programmi, inklużi fi kwistjonijiet ta’ sigurtà, għandu jiġi previst b’mod espliċitu li rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali u dawk ta’ pajjiżi terzi, b’mod partikolari l-Isvizzera li magħha għandu jiġi konkluż ftehim ta’ Kooperazzjoni (8), ikunu jistgħu jipparteċipaw, fuq bażi eċċezzjonali u taħt ċerti kondizzjonijiet, fil-ħidma tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà. Tali kondizzjonijiet għandhom jiġu speċifikati fi ftehim internazzjonali f’konformità mal-Artikolu 218 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) li għandu jiġi konkluż mal-Unjoni, filwaqt li jittieħed kont ta’ kwistjonijiet ta’ sigurtà u, b’mod partikolari, il-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE. Il-Ftehim ta’ Kooperazzjoni dwar Navigazzjoni bis-Satellita bejn l-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri tagħha u r-Renju tan-Norveġja (9), kif ukoll il-Protokolli 31 u 37 tal-Ftehim tal-EEA diġà jipprevedu qafas għall-parteċipazzjoni tan-Norveġja. B’kont meħud tal-għarfien espert partikolari tiegħu, għandu jkun possibbli li jiġi kkonsultat il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, fil-qasam tal-kompetenza tiegħu, qabel jew matul in-negozjar ta’ tali ftehimiet internazzjonali.
(25)
Ir-Regolament (UE) Nru 912/2010 għandu jiġi allinjat mal-prinċipji li jinsabu fl-approċċ komuni tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni dwar l-aġenziji deċentralizzati, adottata mit-tliet istituzzjonijiet fil-5 ta’ Lulju, is-26 ta’ Ġunju u t-12 ta’ Ġunju 2012 rispettivament, b’mod partikolari fir-rigward tar-regoli għall-adozzjoni tad-deċiżjonijiet tal-Bord Amministrattiv, il-mandati tal-membri tal-Bord Amministrattiv u tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u dawk tal-presidenti tagħhom, l-eżistenza ta’ programm ta’ ħidma pluriennali, is-setgħat tal-Bord Amministrattiv rigward il-ġestjoni tal-persunal, il-valutazzjoni u r-reviżjoni ta’ dak ir-Regolament, il-prevenzjoni u l-ġestjoni ta’ kunflitti ta’ interess u t-trattament tal-informazzjoni mhux ikklassifikata iżda sensittiva. Il-proċess għall-adozzjoni tal-programm ta’ ħidma pluriennali għandu jitwettaq f’konformità sħiħa mal-prinċipji tal-kooperazzjoni sinċiera u b’kont meħud tal-limiti taż-żmien relatati ma’ tali programmi ta’ ħidma.
(26)
B’referenza għall-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-kunflitti ta’ interess, huwa essenzjali li l-Aġenzija tistabbilixxi u żżomm reputazzjoni għall-imparzjalità, l-integrità u standards professjonali għoljin. Qatt ma għandu jkun hemm xi raġuni leġittima biex jiġi ssuspettat li d-deċiżjonijiet jistgħu jiġu influwenzati minn interessi konfliġġenti mar-rwol tal-Aġenzija bħala korp li jservi l-Unjoni kollha jew minn interessi privati jew affiljazzjonijiet ta’ kwalunkwe membru tal-persunal tal-Aġenzija, ta’ kwalunkwe espert nazzjonali sekondat, jew ta’ kwalunkwe membru tal-Bord Amministrattiv jew tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, li joħolqu, jew ikollhom il-potenzjal li joħolqu, kunflitt mal-qadi tajjeb tad-dmirijiet uffiċjali tal-persuna kkonċernata. Il-Bord Amministrattiv u l-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandhom għalhekk jadottaw regoli komprensivi dwar kunflitti ta’ interess li jkopru l-Aġenzija kollha. Dawk ir-regoli għandhom jieħdu kont tar-rakkomandazzjonijiet maħruġa mill-Qorti tal-Awdituri fir-Rapport Speċjali tagħha Nru 15 tal-2012 li tħejja fuq it-talba tal-Parlament Ewropew, u tal-ħtieġa li jiġi evitat il-kunflitti ta’ interess bejn il-Membri tal-Bord Amministrattiv u l-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà.
(27)
Sabiex jiġi żgurat l-operat trasparenti tal-Aġenzija, għandhom jiġu ppubblikati r-regoli ta’ proċedura tagħha. Madankollu, bħala eċċezzjoni, ċertu interess pubbliku u privat għandu jiġi protett. Sabiex tiġi żgurata t-tmexxija bla xkiel tal-programmi, il-programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali u r-rapport annwali għandhom ikunu kemm jista’ jkun iddettaljati. B’konsegwenza ta’ dan, huma jista’ jkun fihom materjali li huwa sensittiv mill-perspettiva ta’ relazzjonijiet ta’ sigurtà jew kuntrattwali. Għalhekk għandu jkun adatt li jiġi ppubblikat biss sommarju eżekuttiv ta’ dawk id-dokumenti. Fl-interess tat-trasparenza, dawk is-sommarji għandhom madankollu jkunu kompleti kemm jista’ jkun.
(28)
Għandu jiġi enfasizzat ukoll li l-programmi ta’ ħidma tal-Aġenzija għandhom jiġu stabbiliti abbażi ta’ proċess ta’ ġestjoni tal-prestazzjoni, inklużi l-indikaturi ta’ prestazzjoni, għall-valutazzjoni effettiva u effiċjenti tar-riżultati miksuba.
(29)
Il-programmi ta’ ħidma tal-Aġenzija għandu jkun fihom ukoll il-programmazzjoni ta’ riżorsi, inklużi r-riżorsi umani u finanzjarji assenjati lil kull attività filwaqt li jittieħed kont tal-fatt li l-ispiża assoċjata mar-rekwiżiti tal-persunal ġdid tal-Aġenzija għandha tiġi kkumpensata parzjalment bi tnaqqis adatt fil-pjan ta’ stabbiliment tal-Kummissjoni matul l-istess perijodu, jiġifieri mill-2014 sal-2020.
(30)
Mingħajr preġudizzju għad-deċiżjoni politika fir-rigward tas-sede tal-aġenziji tal-Unjoni fir-rigward ta’ jekk hijiex ħaġa tajba l-firxa ġeografika u għall-objettivi stabbiliti mill-Istati Membri fir-rigward tas-sede l-ġdid tal-aġenziji, kif tinsab fil-konklużjonijiet tar-Rappreżentanti tal-Istati Membri, meta ltaqgħu fil-livell ta’ Kap ta’ Stat jew ta’ Gvern fi Brussell fit-13 ta’ Diċembru 2013, u mfakkra fil-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew ta’ Ġunju 2008, għandha jittieħed kont ta’ kriterji objettivi fil-proċess ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet għall-għażla ta’ post għall-uffiċċji lokali tal-Aġenzija. Dawk il-kriterji jinkludu l-aċċessibbiltà tal-bini, l-eżistenza ta’ infrastrutturi tal-edukazzjoni adatti għat-tfal tal-membri tal-persunal u tal-esperti nazzjonali sekondati, l-aċċess għas-suq tax-xogħol, għas-sistema tas-sigurtà soċjali u għas-sistema tas-saħħa għall-familji tal-membri tal-persunal u tal-esperti nazzjonali sekondati., kif ukoll spejjeż ta’ implimentazzjoni u operattivi.
(31)
L-Istati ospitanti għandhom jipprovdu, permezz ta’ arranġamenti speċifiċi, il-kondizzjonijiet meħtieġa għall-operat tajjeb tal-Aġenzija, bħal faċilitajiet adatti edukattivi u tat-trasport.
(32)
Bid-Deċiżjoni 2010/803/UE (10), ir-rappreżentanti tal-gvernijiet tal-Istati Membri ddeċidew li l-Aġenzija jkollha s-sede tagħha fi Praga. Il-Ftehim tal-Ospitant bejn ir-Repubblika Ċeka u l-Aġenzija ġie konkluż fis-16 ta’ Diċembru 2011 u daħal fis-seħħ fid-9 ta’ Awwissu 2012. Huwa meqjus li dak il-Ftehim tal-Ospitant u arranġamenti oħra speċifiċi jissodisfaw ir-rekwiżiti tar-Regolament (UE) Nru 912/2010.
(33)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jitħarsu permezz ta’ miżuri proporzjonati fiċ-ċiklu kollu tal-infiq, partikolarment permezz tal-prevenzjoni, id-ditezzjoni u l-investigazzjoni tal-irregolaritajiet, it-twettiq ta’ inkjesti, l-irkupru tal-fondi li jintilfu, jitħallsu bi żball jew jintużaw b’mod ħażin u, jekk ikun il-każ, bl-applikazzjoni ta’ sanzjonijiet.
(34)
Minħabba li l-Artikolu [8] tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 jipprovdi l-possibbiltà għall-Istati Membri li jipprovdu fondi addizzjonali sabiex jiffinanzjaw ċerti elementi tal-programmi, l-Aġenzija għandha tkun tista’ tagħti kuntratti konġuntement mal-Istati Membri meta dan ikun meħtieġ għat-twettiq tal-kompiti tagħha.
(35)
L-Aġenzija għandha tapplika r-regoli tal-Kummissjoni fir-rigward tas-sigurtà ta’ informazzjoni klassifikata tal-UE. Hija għandha wkoll tistabbilixxi wkoll regoli għat-trattament ta’ informazzjoni mhux klassifikata iżda sensittiva. Dawn ir-regoli għandhom japplikaw biss għat-trattament ta’ tali informazzjoni mill-Aġenzija. L-informazzjoni mhux klassifikata iżda sensittiva hija informazzjoni jew materjal li l-Aġenzija għandha tipproteġi minħabba obbligi legali stipulati fit-Trattati u/jew minħabba s-sensitività tiegħu. Hija tinkludi, iżda mhijiex limitata għaliha, informazzjoni jew materjal kopert mill-obbligu ta’ segretezza professjonali, kif imsemmi fl-Artikolu 339 TFUE, informazzjoni marbuta ma’ kwistjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) jew informazzjoni fl-ambitu tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
(36)
Ir-Regolament (UE) Nru 912/2010 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Ir-Regolament (UE) Nru 912/2010 huwa emendat kif ġej:
(1)
L-Artikoli 2 sa 8 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 2
Kompiti
Il-kompiti tal-Aġenzija għandhom jiġu stabbiliti fl-Artikolu 14 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*).
Artikolu 3
Korpi
1. Il-korpi tal-Aġenzija għandhom ikunu:
(a)
il-Bord Amministrattiv;
(b)
id-Direttur Eżekuttiv;
(c)
Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għas-sistemi Ewropej GNSS (il- ‘Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà’).
2. Il-korpi tal-Aġenzija għandhom iwettqu l-kompiti tagħhom, kif speċifikat fl-Artikoli 6, 8 u 11, rispettivament.
3. Il-Bord Amministrattiv u d-Direttur Eżekuttiv, il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u l-President tiegħu, għandhom jikkooperaw sabiex jiżguraw l-operat tal-Aġenzija u l-koordinazzjoni tal-korpi tagħha f’konformità mal-proċeduri stabbiliti mir-regoli interni tal-Aġenzija, bħar-regoli ta’ proċedura tal-Bord Amministrattiv, ir-regoli ta’ proċedura tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija, ir-regoli ta’ implimentazzjoni tal-istatut tal-persunal u r-regoli li jirregolaw l-aċċess għad-dokumenti.
Artikolu 4
Status legali, uffiċċji lokali
1. L-Aġenzija għandha tkun korp tal-Unjoni. Hija għandu jkollha personalità ġuridika.
2. F’kull wieħed mill-Istati Membri, l-Aġenzija għandu jkollha l-kapaċità ġuridika l-aktar estensiva li tingħata lill-persuni ġuridiċi skont il-liġijiet tagħhom. Hija tista’, b’mod partikolari, takkwista jew tiddisponi minn proprjetà mobbli u immobbli u tkun parti fi proċedimenti legali.
3. L-Aġenzija tista’ tiddeċiedi li tistabbilixxi uffiċċji lokali fl-Istati Membri, soġġett għall-kunsens tagħhom, jew f’pajjiżi terzi li jipparteċipaw fil-ħidma tal-Aġenzija, f’konformità mal-Artikolu 23.
4. L-għażla tal-post ta’ dawk l-uffiċċji għandha ssir abbażi ta’kriterji oġġettivi definiti sabiex jiżguraw l-operat mingħajr xkiel tal-Aġenzija.
Id-dispożizzjonijiet marbuta mal-istabbiliment u l-operat tal-Aġenzija fl-Istati Membri ospitanti u f’pajjiżi terzi ospitanti u dawk marbuta mal-vantaġġi mogħtija minnhom lid-Direttur Eżekuttiv, lill-membri tal-Bord Amministrattiv u lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u lill-persunal tal-Aġenzija u lill-membri tal-familji tagħhom huma soġġetti għal arranġamenti speċifiċi magħmula mill-Aġenzija ma’ dawk l-Istati Membri u pajjiżi. L-arranġamenti speċifiċi għandhom jiġu approvati mill-Bord Amministrattiv.
5. L-Istati Membri ospitanti u l-pajjiżi terzi ospitanti għandhom jipprovdu, permezz tal-arranġamenti speċifiċi msemmija fil-paragrafu 3, il-kondizzjoniiet meħtieġa għall-operat mingħajr xkiel tal-Aġenzija.
6. Soġġett għall-punt (f) tal-Artikolu 11a (1), l-Aġenzija għandha tkun irrappreżentata mid-Direttur Eżekuttiv tagħha.
Artikolu 5
Bord Amministrattiv
1. B’dan huwa stabbilit Bord Amministrattiv sabiex iwettaq il-kompiti elenkati fl-Artikolu 6.
2. Il-Bord Amministrattiv għandu jkun magħmul minn:
(a)
rappreżentant wieħed maħtur minn kull Stat Membru;
(b)
erba’ rappreżentanti maħtura mill-Kummissjoni;
(c)
rappreżentant wieħed mingħajr dritt għall-vot maħtur mill-Parlament Ewropew.
Il-membri tal-Bord Amministrattiv u dawk tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandhom jinħatru fuq il-bażi tal-livell tal-esperjenza u l-għarfien espert rilevanti tagħhom.
Il-mandat tal-membri tal-Bord Amministrattiv għandu jkun dak ta’ erba’ snin, u jista’ jiġġedded darba. Il-Parlament Ewropew, il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jagħmlu ħilithom biex jillimitaw it-tibdil tar-rappreżentanti tagħhom fil-Bord Amministrattiv.
Il-President jew il-Viċi President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, rappreżentant tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika tas-Sigurtà (ir-‘RGħ’) u rappreżentant tal-(‘ESA’) għandhom ikunu mistiedna biex jattendu għal-laqgħat tal-Bord Amministrattiv bħala osservaturi, skont il-kondizzjonijiet stipulati fir-regoli ta’ proċedura tal-Bord Amministrattiv.
3. Fejn ikun il-każ, il-parteċipazzjoni ta’ rappreżentanti ta’ pajjiżi terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali u l-kondizzjoniet tagħha għandhom jiġu stabbiliti fil-ftehimiet imsemmijin fl-Artikolu 23(1) u għandhom ikunu konformi mar-regoli ta’ proċedura tal-Bord Amministrattiv.
4. Il-Bord Amministrattiv għandu jaħtar b’vot President u Viċi President minn fost il-membri tiegħu. Il-Viċi President għandu awtomatikament jieħu post il-President meta dan ma jkunx jista’ jaqdi dmirijietu/ha. Il-mandat tal-President u dak tal-Viċi President għandu jkun ta’ sentejn, li jkun jista’ jiġġedded darba, u għandu jiskadi meta tali persuna ma tibqax membru tal-Bord Amministrattiv.
Il-Bord Amministrattiv għandu jkollu s-setgħa li jneħħi mill-kariga lill-President, lill-Viċi President jew lit-tnejn.
5. Il-laqgħat tal-Bord Amministrattiv għandhom jissejħu mill-President tiegħu.
Id-Direttur Eżekuttiv għandu normalment jieħu sehem fid-deliberazzjonijiet, sakemm il-President ma jiddeċidix mod ieħor.
Il-Bord Amministrattiv għandu jkollu laqgħa ordinarja darbtejn fis-sena. Barra minn hekk, hu għandu jiltaqa’ fuq l-inizjattiva tal-President tiegħu jew fuq it-talba ta’ mill-inqas terz tal-membri tiegħu.
Il-Bord Amministrattiv jista’ jistieden lil kwalunkwe persuna li l-opinjoni tagħha tista’ tkun ta’ interess sabiex tattendi l-laqgħat tiegħu bħala osservatur. Il-membri tal-Bord Amministrattiv jistgħu, soġġett għar-regoli ta’ proċedura tiegħu, jiġu assistiti minn konsulenti jew esperti.
Is-segretarjat tal-Bord Amministrattiv għandu jkun ipprovdut mill-Aġenzija.
6. Ħlief jekk dan ir-Regolament jipprovdi mod ieħor, il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjonijiet tiegħu b’maġġoranza assoluta tal-membri tiegħu li jkollhom id-dritt tal-vot.
Għandh tkun meħtieġa maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri kollha li jkollhom id-dritt tal-vot għall-ħatra u t-tneħħija mill-kariga tal-President u l-Viċi President tal-Bord Amministrattiv kif imsemmi fil-paragrafu 4, u għall-adozzjoni tal-baġit u tal-programmi ta’ ħidma.
7. Kull rappreżentant tal-Istati Membri u tal-Kummissjoni għandu jkollu vot wieħed. Id-Direttur Eżekuttiv ma għandux jivvota. Id-deċiżjonijiet ibbażati fuq il-punti (a) u (b) tal-Artikolu 6(2) u l-Artikolu 6(5), bl-eċċezzjoni tal-materji koperti mill-Kapitolu III, ma għandhomx jiġu adottati mingħajr vot favorevoli tar-rappreżentanti tal-Kummissjoni.
Ir-regoli ta’ proċedura tal-Bord Amministrattiv għandhom jistabbilixxu arranġamenti iktar dettaljati tal-votazzjoni, b’mod partikolari l-kondizzjonijiet sabiex membru jaġixxi f’isem membru ieħor.
Artikolu 6
Kompiti tal-Bord Amministrattiv
1. Il-Bord Amministrattiv għandu jiżgura li l-Aġenzija twettaq il-ħidma fdata lilha, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament, u għandu jieħu kwalunkwe deċiżjoni meħtieġa għal dak il-għan, mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi fdati lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għall-attivitajiet li jaqgħu taħt il-Kapitolu III.
2. Il-Bord Amministrattiv għandu wkoll:
(a)
jadotta, sat-30 ta’ Ġunju tal-ewwel sena tal-qafas finanzjarju pluriennali previst fl-Artikolu 312 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, il-programm ta’ ħidma pluriennali tal-Aġenzija għall-perijodu kopert mill-qafas finanzjarju pluriennali wara li tkun ġiet inkluża fih, mingħajr ebda tibdil, il-parti żviluppata mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà f’konformità mal-punt (a) tal-Artikolu 11(4) u wara li jkun irċieva l-opinjoni tal-Kummissjoni. Il-Parlament Ewropew għandu jiġi kkonsultat dwar dan il-programm ta’ ħidma pluriennali, dment li l-għan ta’ din il-konsultazzjonijiet ikun skambju ta’ fehmiet u l-eżitu ma jkunx vinkolanti fuq l-Aġenzija;
(b)
jadotta, sal-15 ta’ Novembru ta’ kull sena, il-programm ta’ ħidma tal-Aġenzija għas-sena ta’ wara, wara li tkun ġiet inkluża fih, mingħajr ebda tibdil, il-parti żviluppata mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà f’konformità mal-punt (b) tal-Artikolu 11(4) u wara li jkun irċieva l-opinjoni tal-Kummissjoni;
(c)
iwettaq il-funzjonijiet baġitarji stipulati fl-Artikolu 13(5), (6), (10) u (11) u l-Artikolu 14(5);
(d)
jissorvelja l-operat taċ-Ċentru ta’ Monitoraġġ tas-Sigurtà Galileo kif imsemmi fil-punt (a)(ii) tal-Artikolu 14(1) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013;
(e)
jadotta arranġamenti għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (**), f’konformità mal-Artikolu 21 ta’ dan ir-Regolament;
(f)
japprova l-arranġamenti msemmija fl-Artikolu 23(2), wara li jikkonsulta mal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà dwar dawk id-dispożizzjonijiet ta’ dawn l-arranġamenti dwar l-akkreditament ta’ sigurtà;
(g)
jadotta l-proċeduri tekniċi meħtieġa biex iwettaq il-kompiti tiegħu;
(h)
jadotta r-rapport annwali dwar l-attivitajiet u l-prospetti tal-Aġenzija, wara li tkun ġiet inkluża fih mingħajr ebda tibdil il-parti abbozzata mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà f’konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 11(4) u jibagħtu, sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Lulju, lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kummissjoni, u l-Qorti tal-Awdituri;
(i)
jiżgura s-segwitu adegwat tal-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-valutazzjonijiet u l-awditjar msemmija fl-Artikolu 26, kif ukoll dawk li jirriżultaw mill-investigazzjonijiet imwettqa mill-Uffiċċju Ewropew kontra l-Frodi (OLAF) u tar-rapporti kollha tal-awditjar intern jew estern u jittrasmetti lill-awtorità baġitarja kwalunkwe informazzjoni rilevanti dwar ir-riżultati tal-proċeduri ta’ evalwazzjoni;
(j)
jiġi kkonsultat mid-Direttur Eżekuttiv dwar il-ftehimiet ta’ delega msemmija fl-Artikolu 14(2) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 qabel ma jiġu ffirmati;
(k)
japprova, fuq il-bażi ta’ proposta mid-Direttur Eżekuttiv, l-arranġamenti ta’ ħidma bejn l-Aġenzija u l-ESA msemmija fl-Artikolu 14(4) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013;
(l)
japprova, fuq il-bażi ta’ proposta tad-Direttur Eżekuttiv, strateġija kontra l-frodi;
(m)
japprova, fejn meħtieġ, u fuq il-bażi ta’ proposti mid-Direttur Eżekuttiv, l-istrutturi organizzattivi tal-Aġenzija.
(n)
jadotta u jippubblika r-regoli ta’ proċedura tiegħu.
3. Fir-rigward tal-persunal tal-Aġenzija, il-Bord Amministrattiv għandu jeżerċita s-setgħat mogħtija mir-Regolamenti tal-Persunal tal-Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (***) (“Regolamenti tal-Persunal”) fuq l-awtorità tal-ħatra u mill-Kondizzjonijiet tal-Impjieg tal-Aġenti Oħrajn fuq l-awtorità mogħtija s-setgħa li tikkonkludi l-kuntratti tal-impjieg (“is-setgħat tal-awtorità tal-ħatra”).
Il-Bord Amministrattiv jadotta f’konformità mal-proċedura prevista fl-Artikolu 110 tar-Regolamenti tal-Persunal, deċiżjoni bbażata fuq l-Artikolu 2(1) tar-Regolamenti tal-Persunal u fuq l-Artikolu 6 tal-Kondizzjonijiet tal-Impieg għall-aġenti l-oħra li tiddelega is-setgħat ta’ ħatra rilevanti lid-Direttur Eżekuttiv u tiddefinixxi l-kondizzjonijiet li bihom din id-delegazzjoni tal-kompetenzi tista’ tiġi sospiża. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jirrapporta lura lill-Bord Amministrattiv dwar l-eżerċizzju ta’ dawk is-setgħat delegati. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun awtorizzat li jissottodelega dawn is-setgħat.
Skont it-tieni subparagrafu ta’ dan il-paragrafu, fil-każ ta’ ċirkustanzi eċċezzjonali, il-Bord Amministrattiv jista’, permezz ta’ deċiżjoni, jissospendi temporanjament id-delega tas-setgħat tal-awtorita’ tal-ħatra lid-Direttur Eżekuttiv u ta’ dawk sottodelegati minn dan tal-aħħar, u jeżerċitahom hu stess jew jiddelegahom lil wieħed mill-membri tiegħu jew lil xi membru tal-persunal ieħor minbarra d-Direttur Eżekuttiv.
Madankollu, b’deroga mit-tieni subparagrafu, il-Bord tad-Diretturi għandu jiddelega lill-president tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà s-setgħat imsemmija fl-ewwel paragrafu f’dak li jirrigwarda r-reklutaġġ, il-valutazzjoni u l-klassifikazzjoni mill-ġdid tal-persunal involut fl-attivitajiet koperti mill-Kapitolu III kif ukoll il-miżuri dixxiplinarji li għandhom jittieħdu kontra tali persunal.
Il-Bord Amministrattiv għandu jadotta l-miżuri ta’ implimentazzjoni tar-Regolament tal-Persunal u l-kondizzjonijiet applikabbli għall-aġenti l-oħrajn skont il-proċedura prevista mill-Artikolu 110 tar-Regolament tal-Persunal. F’dak li jirrigwarda r-reklutaġġ, l-evalwazzjoni, ir-riklassifikazzjoni tal-persunal involut fl-attivitajiet koperti fil-Kapitolu III u l-miżuri dixxiplinari li għandhom jittieħdu fil-konfront tiegħu, għandu qabel jitqiesu l-osservazzjonijiet tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà.
Għandu jadotta wkoll deċiżjoni li tistipula regoli dwar l-issekondar ta’ esperti nazzjonali lill-Aġenzija. Qabel ma jadotta dik id-deċiżjoni, il-Bord Amministrattiv għandu jikkonsulta mal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà fir-rigward tal-issekondar ta’ esperti nazzjonali involuti fl-attivitajiet tal-akkreditament ta’ sigurtà msemmija fil-Kapitolu III u għandu jqis b’mod dovut l-osservazzjonijiet tiegħu.
4. Il-Bord Amministrattiv għandu jaħtar id-Direttur Eżekuttiv u jista’ jestendi jew itemm il-mandat tiegħu skont l-Artikolu 15b(3) u (4).
5. Il-Bord Amministrattiv għandu jeżerċita awtorità dixxiplinarja fuq id-Direttur Eżekuttiv fir-rigward tal-prestazzjoni tiegħu/tagħha, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kwistjonijiet ta’ sigurtà li jaqgħu taħt il-kompetenza tal-Aġenzija, ħlief fir-rigward ta’ attivitajiet imwettqa f’konformità mal-Kapitolu III.
Artikolu 7
Direttur Eżekuttiv
L-Aġenzija għandha tiġi ġġestita mid-Direttur Eżekuttiv tagħha, li għandu jwettaq dmirijietu taħt is-superviżjoni tal-Bord Amministrattiv, mingħajr preġudizzju għas-setgħat mogħtija skont l-Artikoli 11 u 11a lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u lill-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà rispettivament.
Mingħajr preġudizzju għas-setgħat tal-Kummissjoni u tal-Bord Amministrattiv, id-Direttur Eżekuttiv għandu jkun indipendenti fit-twettiq tad-doveri tiegħu jew tagħha u la għandu jfittex u lanqas jieħu struzzjonijiet mingħand xi gvern jew minn xi korp ieħor.
Artikolu 8
Kompiti tal-Direttur Eżekuttiv
Id-Direttur Eżekuttiv għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
jirrappreżenta lill-Aġenzija, bl-eċċezzjoni tal-attivitajiet u d-deċiżjonijiet meħuda f’konformità mal-Kapitoli II u III u jiffirma l-ftehimiet ta’ delega msemmija fl-Artikolu 14(2) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013, f’konformità mal-punt (j) tal-Artikolu 6(2)ta’ dan ir-Regolament;
(b)
iħejji l-arranġamenti ta’ ħidma bejn l-Aġenzija u l-ESA msemmija fl-Artikolu 14(4) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 u jippreżentahom lill-Bord Amministrattiv f’konformità mal-punt (k) tal-Artikolu 6(2) ta’ dan ir-Regolament u jiffirmahom wara li jirċievi l-approvazzjoni tal-Bord Amministrattiv;
(c)
jipprepara l-ħidma tal-Bord Amministrattiv u jipparteċipa, mingħajr id-dritt tal-vot, fil-ħidma tal-Bord Amministrattiv, soġġett għat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 5(5);
(d)
jimplimenta d-deċiżjonijiet meħuda mill-Bord Amministrattiv;
(e)
jipprepara l-programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali tal-Aġenzija u jippreżentahom lill-Bord Amministrattiv għall-approvazzjoni, minbarra l-partijiet ippreparati u adottati mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà f’konformità mal-punti (a) u (b) tal-Artikolu 11(4);
(f)
jimplimenta l-programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali, minbarra l-partijiet implimentati mill-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà f’konformità mal-punt (b) tal-Artikolu 11a(1);
(g)
jipprepara rapport ta’ progress dwar l-implimentazzjoni tal-programm ta’ ħidma annwali u, fejn rilevanti, tal-programm ta’ ħidma pluriennali għal kull laqgħa tal-Bord Amministrattiv, li jkun fih, mingħajr ebda tibdil, is-sezzjoni mħejjija mill-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, f’konformità mal-punt (d) tal-Artikolu 11a(1);
(h)
jipprepara r-rapport annwali dwar l-attivitajiet u l-prospetti tal-Aġenzija minbarra s-sezzjoni ppreparata u adottata mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà f’konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 11(4) dwar l-attivitajiet koperti mil-Kapitolu III, u jippreżentah lill-Bord Amministrattiv għall-approvazzjoni;
(i)
jieħu l-miżuri kollha meħtieġa, inkluż l-adozzjoni ta’ struzzjonijiet amministrattivi interni u l-pubblikazzjoni ta’ avviżi, sabiex jiżgura li l-funzjonament tal-Aġenzija f’konformità ma’ dan ir-Regolament;
(j)
ifassal abbozz ta’ dikjarazzjoni tad-dħul pproġettat u l-ħruġ tal-Aġenzija f’konformità mal-Artikolu 13, u jimplimenta l-baġit f’konformità mal-Artikolu 14;
(k)
jiżgura li l-Aġenzija, bħala l-operatur taċ-Ċentru ta’ Monitoraġġ tas-Sigurtà Galileo, tkun kapaċi tirrispondi għal struzzjonijiet previsti skont l-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2004/552/PESK (****) u li twettaq ir-rwol tagħha kif imsemmi fl-Artikolu 6 tad-Deċiżjoni Nru 1104/2011/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*****);
(l)
jiżgura ċ-ċirkolazzjoni tal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari fir-rigward tas-sigurtà, bejn il-korpi tal-Aġenzija msemmija fl-Artikolu 3(1) ta’ dan ir-Regolament;
(m)
jikkomunika lill-Kummissjoni l-fehma tal-Aġenzija dwar speċifikazzjonijiet tekniċi u operattivi meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-evoluzzjonijiet tas-sistemi msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 12(3) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013, inkluża għad-definizzjoni tal-proċeduri ta’ aċċettazzjoni u rieżami, u l-attivitajiet ta’ riċerka li jappoġġaw dawk l-evoluzzjonijiet;
(n)
iħejji, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà dwar materji marbuta ma’ attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà koperti fil-Kapitolu III ta’ dan ir-Regolament, l-istrutturi organizzattivi tal-Aġenzija u jippreżentahom għall-approvazzjoni lill-Bord Amministrattiv;
(o)
jeżerċita, fir-rigward tal-persunal tal-Aġenzija, is-setgħat imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 6(3), sal-punt li dawk is-setgħat għandhom jiġu ddelegati lilu f’konformità mat-tieni subparagrafu tiegħu;
(p)
jadotta, wara approvazzjoni mill-Bord Amministrattiv, il-miżuri meħtieġa biex jistabbilixxi uffiċċji lokali fl-Istati Membri jew f’pajjiżi terzi f’konformità mal-Artikolu 4(3);
(q)
jiżgura li jiġu pprovduti s-segretarjat u r-riżorsi kollha meħtieġa għall-funzjonament adatt lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, lill-korpi msemmija fl-Artikolu 11(11) u lill-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà;
(r)
jipprepara pjan ta’ azzjoni għall-iżgurar tas-segwitu tal-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-evalwazzjonijiet u l-awditjar msemmija fl-Artikolu 26, bl-eċċezzjoni tat-taqsima tal-pjan ta’ azzjoni dwar l-attivitajiet kopert mill-Kapitolu III, u jippreżenta, wara li jkun inkorpora, mingħajr ebda tibdil, it-taqsima mfassla mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, rapport ta’ progress darbtejn fis-sena lill-Kummissjoni, li għandu wkoll jiġi ppreżentat lill-Bord Amministrattiv għall-informazzjoni;
(s)
jieħu l-miżuri li ġejjin għall-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni:
(i)
miżuri ta’ prevenzjoni kontra l-frodi, il-korruzzjoni jew kwalunkwe attività oħra illegali u għandu jagħmel użu minn miżuri superviżorji effikaċi;
(ii)
fejn jinstabu l-irregolaritajiet, jirkupra l-ammonti li ma kellhomx jitħallsu u, fejn ikun il-każ, japplikaw penalitajiet amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonati u diżważivi;
(t)
ifassal strateġija kontra l-frodi għall-Aġenzija li hija proporzjonata għar-riskju ta’ frodi, li tieħu f’kunsiderazzjoni analiżi bejn l-ispejjeż u l-benefiċċji tal-miżuri li għandhom jiġu implimentati u li tieħu kont tas-sejbiet u r-rakomandazzjonijiet li jirriżultaw mill-investigazzjonijiet tal-OLAF u jippreżentaha lill-Bord Amministrattiv għall-approvazzjoni.
(*) Regolament (UE) Nru 1285/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Diċembru 2013 dwar l-implimentazzjoni u l-esplojtazzjoni tas-sistemi Ewropej tar-radjunavigazzjoni bis-satellita u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 876/2002 u r-Regolament (KE) Nru 683/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 347, 20.12.2013, p. 1)." 						
(**) Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Mejju 2001 dwar l-aċċess pubbliku għad-dokumenti tal-Parlament Ewropew, tal-Kunsill u tal-Kummissjoni (ĠU L 145, 31.5.2001, p. 43)." 						
(***) Regolamenti tal-Persunal tal-Uffiċjali u l-Kondizzjonijiet ta’ Impjieg ta’ Aġenti Oħra tal-Unjoni Ewropea stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KEE, Euratom, KEFA) Nru 259/68 (ĠU L 56, 4.3.1968, p. 1)." 						
(****) Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2004/552/PESK tat-12 ta’ Lulju 2004 dwar aspetti tal-operazzjoni tas-sistema Ewropea tar-radjunavigazzjoni bis-satellita li jaffettwaw is-sigurtà tal-Unjoni Ewropea (ĠU L 246, 20.7.2004, p. 30)." 						
(*****) Deċiżjoni Nru 1104/2011/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2011 dwar ir-regoli ta’ aċċess għas-servizz pubbliku regolat offrut mis-sistema dinjija ta’ navigazzjoni bis-satellita li ġiet stabbilita taħt il-programm Galileo (ĠU L 287, 4.11.2011, p. 1).”;" 						
(2)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 8a
Programmi ta’ ħidma u rapport annwali
1. Il-programm ta’ ħidma pluriennali tal-Aġenzija msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 6(2) għandu jistabbilixxi l-azzjonijiet li għandhom jitwettqu mill-Aġenzija matul il-perijodu kopert mill-qafas finanzjarju pluriennali previst fl-Artikolu 312 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, inklużi l-azzjonijiet marbuta mar-relazzjonijiet internazzjonali u mal-komunikazzjoni li tagħhom hija responsabbli. Dan il-programm għandu jistabbilixxi programmar strateġiku ġenerali, inkluż l-objettivi, l-istadji l-aktar importanti, ir-riżultati mistennija u l-indikaturi tal-prestazzjoni, u l-programmar tar-riżorsi, inklużi r-riżorsi umani u finanzjarji allokati għal kull attività. Għandu jqis l-evalwazzjonijiet u l-awditjar msemmija fl-Artikolu 26 ta’ dan ir-Regolament. Għal finijiet ta’ informazzjoni, il-programm ta’ ħidma pluriennali għandu jinkludi wkoll deskrizzjoni tat-trasferiment ta’ kompiti fdati lill-Aġenzija mill-Kummissjoni, inklużi l-kompiti tal-ġestjoni tal-programm imsemmija fl-Artikolu 14(2) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013.
2. Il-programm ta’ ħidma annwali msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 6(2) ta’ dan ir-Regolament għandu jkun ibbażat fuq il-programm ta’ ħidma pluriennali. Huwa għandu jistabbilixxi l-azzjonijiet li għandhom jitwettqu mill-Aġenzija matul is-sena li ġejja, inklużi l-azzjonijiet marbuta mar-relazzjonijiet internazzjonali u mal-komunikazzjoni li tagħhom hija responsabbli. Il-programm ta’ ħidma pluriennali għandu jinkludi objettivi dettaljati u riżultati mistenniija, inklużi indikaturi tal-prestazzjoni. Huwa għandu jindika b’mod ċar liema huma l-kompiti li żdiedu, inbidlu jew tħassru bi tqabbil mas-sena finanzjarja ta’ qabel u t-tibdiliet fl-indikaturi tal-prestazzjoni u l-valuri tal-miri tagħhom. Dan il-programm għandu wkoll jistabbilixxi r-riżorsi umani u finanzjarji allokati għal kull attività. Għal finijiet ta’ informazzjoni, għandu jinkludi l-kompiti fdati lill-Aġenzija mill-Kummissjoni permezz ta’ ftehim ta’ delega, skont il-każ, skont l-Artikolu 14(2) tar- Regolament (UE) Nru 1285/2013.
3. Wara l-adozzjoni mill-Bord Amministrattiv, id-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat il-programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri, u għandu jippublika sommarju eżekuttiv tagħhom.
4. Ir-rapport annwali msemmi fl-Artikolu 8(h) ta’ dan ir-Regolament għandu jinkludi informazzjoni dwar:
(a)
l-implimentazzjoni tal-programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali, inkluż fir-rigward tal-indikaturi tal-prestazzjoni;
(b)
l-implimentazzjoni tal-baġit u l-pjan ta’ politika dwar il-persunal;
(c)
is-sistemi ta’ ġestjoni u kontroll intern tal-Aġenzija u l-progress miksub fl-implimentazzjoni tas-sistemi u t-tekniki ta’ ġestjoni tal-proġetti msemmija fl-Artikolu 11(e) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013;
(d)
kwalunkwe miżura biex tittejjeb il-prestazzjoni ambjentali tal-Aġenzija;
(e)
is-sejbiet tal-awditu intern u estern u s-segwitu għar-rakkomandazzjonijiet tal-awditu u għar-rakkomandazzjoni tar-rilaxx;
(f)
id-dikjarazzjoni ta’ assigurazzjoni tad-Direttur Eżekuttiv.
Sommarju eżekuttiv tar-rapport annwali għandu jsir pubbliku.”;
(3)
Fl-Artikolu 9, il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. F’konformità mal-Artikolu 16 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013, kull meta s-sigurtà tal-Unjoni jew tal-Istati Membri tista’ tiġi affettwata mill-funzjonament tas-sistemi, għandhom japplikaw il-proċeduri stabbiliti fl-Azzjoni Konġunta 2004/552/PESK.”;
(4)
L-Artikoli 10 u 11 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 10
Prinċipji Ġenerali
L-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej imsemmija f’dan il-Kapitolu għandhom jitwettqu f’konformità mal-prinċipji li ġejjin:
(a)
attivitajiet u deċiżjonijiet dwar l-akkreditament ta’ sigurtà għandhom jitwettqu f’kuntest ta’ responsabbiltà kollettiva għas-sigurtà tal-Unjoni u tal-Istati Membri;
(b)
għandhom isiru sforzi sabiex id-deċiżjonijiet jittieħdu bil-kunsens;
(c)
l-attivitajiet dwar l-akkreditament ta’ sigurtà għandhom jitwettqu bl-użu ta’ approċċ tal-valutazzjoni u l-ġestjoni tar-riskju, filwaqt li jiġu kkunsidrati r-riskji għas-sigurtà tas-sistemi Ewropej GNSS kif ukoll l-impatt fuq l-ispejjeż jew l-iskeda ta’ kwalunkwe miżura biex jiġu mitigati r-riskji, b’kont meħud tal-objettiv li ma jitnaqqasx il-livell ġenerali tas-sigurtà tas-sistemi;
(d)
id-deċiżjonijiet dwar l-akkreditament ta’ sigurtà għandhom jitħejjew u jitwettqu minn professjonisti li huma debitament kwalifikati fil-qasam tal-akkreditament ta’ sistemi kumplessi, li jkollhom livell adegwat ta’ approvazzjoni tas-sigurtà, u li għandhom jaġixxu b’mod oġġettiv;
(e)
għandhom isiru sforzi sabiex jiġu kkonsultati l-partijiet rilevanti kollha b’interess fi kwistjonijiet ta’ sigurtà;
(f)
l-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà għandhom jitwettqu mill-partijiet interessati rilevanti kollha skont strateġija ta’ akkreditament ta’ sigurtà mingħajr preġudizzju għar-rwol tal-Kummissjoni Ewropea kif definit fir-Regolament (UE) Nru 1285/2013;
(g)
id-deċiżjonijiet dwar l-akkreditament ta’ sigurtà, b’segwitu għall-proċess definit fl-istrateġija rilevanti għall-akkreditament ta’ sigurtà, għandhom ikunu bbażati fuq deċiżjonijiet lokali dwar l-akkreditament ta’ sigurtà meħuda mill-awtoritajiet nazzjonali għall-akkreditament ta’ sigurtà rispettivi tal-Istati Membri;
(h)
proċess ta’ monitoraġġ permanenti, trasparenti u li jinftiehem kompletament għandu jiżgura li r-riskji tas-sigurtà għal sistemi tal-GNSS Ewropej ikunu magħrufa, li l-miżuri tas-sigurtà huma definiti biex inaqqsu tali riskji sa livell aċċettabbli fid-dawl tal-ħtiġijiet tas-sigurtà tal-Unjoni u tal-Istati Membri tagħha u għat-tmexxija mingħajr xkiel tal-programmi u li dawk il-miżuri jiġu applikati f’konformità mal-kunċett tad-difiża profonda. L-effettività ta’ tali miżuri għandha tiġi evalwata kontinwament. Il-proċess relatat mal-valutazzjoni u l-ġestjoni tar-riskju għandu jitmexxa bħala proċess iterattiv b’mod konġunt mill-partijiet interessati tal-programmi;
(i)
id-deċiżjonijiet tal-akkreditament ta’ sigurtà għandhom jittieħdu b’mod strettament indipendenti, inkluż fir-rigward tal-Kummissjoni u ta’ korpi oħra responsabbli għall-implimentazzjoni tal-programmi u għall-provvista ta’ servizzi, kif ukoll fir-rigward tad-Direttur Eżekuttiv u l-Bord Amministrattiv tal-Aġenzija;
(j)
l-attivitajiet tal-akkreditament ta’ sigurtà għandhom jitwettqu b’konsiderazzjoni xierqa għall-ħtieġa ta’ koordinament adegwat, bejn il-Kummissjoni u l-awtoritajiet responsabbli għall-implimentazzjoni tal-provvisti tas-sigurtà;
(k)
l-informazzjoni klassifikata tal-UE għandha tiġi ttrattata u mħarsa mill-partijiet interessati kollha involuti fl-implimentazzjoni tal-programmi f’konformità mal-prinċipji bażiċi u l-istandards minimi stabbiliti mir-regoli rispettivi ta’ sigurtà tal-Kunsill u tal-Kummissjoni dwar il-protezzjoni tal-informazzjoni klassifikata tal-UE.
Artikolu 11
Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà
1. Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej (il-‘Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà’) huwa b’dan stabbilit biex iwettaq il-kompiti elenkati f’dan l-Artikolu.
2. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jwettaq il-kompiti tiegħu mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltà li ġiet inkarigata biha l-Kummissjoni bir-Regolament (UE) Nru 1285/2013, b’mod partikolari għal kwistjonijiet relatati mas-sigurtà, u mingħajr preġudizzju għall-kompetenzi tal-Istati Membri fir-rigward tal-akkreditament ta’ sigurtà.
3. Bħala awtorità ta’ akkreditament ta’ sigurtà, il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu, fir-rigward tal-akkreditament ta’ sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej, ikun responsabbli:
(a)
li jiddefinixxi u japprova strateġija ta’ akkreditament ta’ sigurtà li tistabbilixxi:
(i)
l-ambitu tal-attivitajiet meħtieġa biex jitwettaq u jinżamm l-akkreditament tas-sistemi tal-GNSS Ewropej u l-interkonnessjoni potenzjali tagħhom ma’ sistemi oħrajn;
(ii)
proċess ta’ akkreditament ta’ sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej b’livell ta’ dettall li jkun jaqbel mal-livell meħtieġ ta’ assigurazzjoni u li jiddikjara b’mod ċar il-kondizzjonijiet ta’ approvazzjoni; dak il-proċess għandu jitwettaq f’konformità mar-rekwiżiti rilevanti, b’mod partikolari dawk imsemmija fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013;
(iii)
ir-rwol tal-partijiet interessati rilevanti involuti fil-proċess ta’ akkreditament;
(iv)
skeda ta’ akkreditament f’konformità mal-fażijiet tal-programmi, b’mod partikolari fir-rigward tal-użu tal-infrastruttura, il-provvista ta’ servizzi u l-evoluzzjoni;
(v)
il-prinċipji tal-akkreditament ta’ sigurtà għan-netwerks konnessi mas-sistemi u t-tagħmir tal-PRS konness mas-sistema stabbilita skont il-programm Galileo li għandu jsir mill-entitajiet nazzjonali tal-Istati Membri kompetenti fi kwistjonijiet ta’ sigurtà;
(b)
li jieħu deċiżjonijiet dwar l-akkreditament ta’ sigurtà, b’mod partikolari dwar l-approvazzjoni tal-illanċar ta’ satelliti, l-awtorizzazzjoni biex jiġu operati s-sistemi fil-konfigurazzjonijiet differenti tagħhom u għad-diversi servizzi sa u inkluż is-sinjal fl-ispazju, u l-awtorizzazzjoni għall-funzjonament tal-istazzjonijiet tal-art. Fir-rigward tan-netwerks u t-tagħmir tal-PRS konnessi mas-sistema stabbilita skont il-programm Galileo, il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jieħudeċiżjonijiet biss dwar l-awtorizzazzjoni ta’ korpi li jiżviluppaw u jiffabrikaw riċevituri tal-PRS jew moduli ta’ sigurtà tal-PRS, b’kont meħud tal-parir ipprovdut mill-entitajiet nazzjonali kompetenti fil-kwistjonijiet ta’ sigurtà u r-riskji ġenerali ta’ sigurtà;
(c)
jeżamina u, minbarra fir-rigward ta’ dokumenti li għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 u l-Artikolu 8 tad-Deċiżjoni Nru 1104/2011/UE, japprova d-dokumentazzjoni kollha relatata mal-akkreditament ta’ sigurtà;
(d)
jagħti parir, fil-qasam tal-kompetenza tiegħu, lill-Kummissjoni fl-elaborazzjoni tal-abbozz ta’ testi għal atti msemmija fl-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 u l-Artikolu 8 tad-Deċiżjoni Nru 1104/2011/UE, inkluż għall-istabbiliment ta’ proċeduri operattivi ta’ sigurtà (SecOps), u jipprovdi dikjarazzjoni bil-pożizzjoni tal-għeluq tiegħu;
(e)
jeżamina u japprova l-valutazzjoni tar-riskju għas-sigurtà żviluppata f’konformità mal-proċess ta’ monitoraġġ imsemmi fl-Artikolu 10(h), b’kont meħud tal-konformità mad-dokumenti msemmija fil-punt (2c) ta’ dan il-paragrafu u dawk żviluppati f’konformità mal-Artikolu 13 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 u l-Artikolu 8 tad-Deċiżjoni Nru 1104/2011/UE; jikkoopera mal-Kummissjoni biex jiġu ddefiniti l-miżuri ta’ mitigazzjoni tar-riskji;
(f)
jivverifika l-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ sigurtà relatati mal-akkreditament ta’ sigurtà tas-sistemi tal-GNSS Ewropej billi jwettaq jew jisponsorja valutazzjonijiet ta’ sigurtà, ispezzjonijiet jew analiżi, f’konformità mal-Artikolu 12(b) ta’ dan ir-Regolament;
(g)
japprova l-għażla tal-prodotti approvati u l-miżuri li jipproteġu kontra s-smiegħ bil-moħbi elettroniku (TEMPEST) u tal-prodotti kriptografiċi approvati użati biex tiġi pprovduta sigurtà għas-sistemi tal-GNSS Ewropej;
(h)
japprova, jew fejn ikun rilevanti, jipparteċipa fl-approvazzjoni konġunta, flimkien mal-entità rilevanti kompetenti fi kwistjonijiet ta’ sigurtà, tal-interkonnessjoni tas-sistemi tal-GNSS Ewropej ma’ sistemi oħrajn;
(i)
jaqbel mal-Istat Membru rilevanti dwar il-mudell għall-kontroll tal-aċċess imsemmi fl-Artikolu 12(c);
(j)
abbażi tar-rapporti dwar ir-riskju msemmija fil-paragrafu 11 ta’ dan l-Artikolu, jinforma lill-Kummissjoni dwar il-valutazzjoni ta’ riskju tiegħu u jagħti parir lill-Kummissjoni dwar għażliet għat-trattament ta’ riskju residwu għal deċiżjoni partikolari ta’ akkreditament ta’ sigurtà;
(k)
jassisti lill-Kunsill, f’kollegament mill-qrib mal-Kummissjoni, fl-implimentazzjoni tal-Azzjoni Konġunta 2004/552/PESK fuq talba speċifika tal-Kunsill;
(l)
iwettaq il-konsultazzjonijiet meħtieġa sabiex iwettaq il-kompiti tiegħu.
4. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu wkoll:
(a)
iħejji u japprova dik il-parti tal-programm ta’ ħidma pluriennali msemmija fl-Artikolu 8a(1), dwar l-attivitajiet operazzjonali koperti minn dan il-Kapitolu u dwar ir-riżorsi finanzjarji u umani meħtieġa għat-twettiq ta’ dawk l-attivitajiet, u jippreżentaha f’ħin adegwat lill-Bord Amministrattiv sabiex din tista’ tiġi integrata fil-programm ta’ ħidma pluriennali;
(b)
iħejji u japprova l-parti tal-programm ta’ ħidma annwali msemmija fl-Artikolu 8a(2), dwar l-attivitajiet operazzjonali koperti minn dan il-Kapitolu u dwar ir-riżorsi finanzjarji u umani meħtieġa għat-twettiq ta’ dawk l-attivitajiet, u jippreżentaha f’ħin adegwat lill-Bord Amministrattiv sabiex din tista’ tiġi integrata fil-programm ta’ ħidma annwali;
(c)
iħejji u japprova dik il-parti tar-rapport annwali msemmija fil-punt (h) tal-Artikolu 6(2) dwar l-attivitajiet u l-prospettivi tal-Aġenzija koperti minn dan il-Kapitolu u dwar ir-riżorsi finanzjarji u umani meħtieġa għat-twettiq ta’ dawk l-attivitajiet u prospettivi, u jippreżentaha f’ħin adegwat lill-Bord Amministrattiv sabiex din tista’ tiġi integrata fir-rapport annwali;
(d)
jadotta u jippubblika r-regoli ta’ proċedura tiegħu.
5. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà kontinwament infurmat dwar l-impatt ta’ kwalunkwe deċiżjoni prevista mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà dwar it-tmexxija tajba tal-programmi u l-implimentazzjoni ta’ pjani għat-trattament ta’ riskju residwu. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jieħu nota ta’ kwalunkwe opinjoni ta’ dan it-tip tal-Kummissjoni.
6. Id-deċiżjonijiet tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandhom ikunu indirizzati lill-Kummissjoni.
7. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jkun magħmul minn rappreżentant wieħed minn kull Stat Membru, minn rappreżentant wieħed mill-Kummissjoni u minn rappreżentant tar-Rappreżentant Għoli. L-Istati Membri, il-Kummissjoni u r-Rappreżentant Għoli għandhom jagħmlu ħilithom biex jillimitaw it-tibdil tar-rappreżentanti rispettivi tagħhom fil-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà. Il-mandat tal-membri tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jkun ta’ erba’ snin u għandu jkun jista’ jiġġedded. Għandu jiġi mistieden rappreżentant tal-ESA biex jattendi l-laqgħat tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà bħala osservatur. Fuq bażi eċċezzjonali, rappreżentanti ta’ pajjiżi terzi jew ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali jistgħu wkoll jiġu mistiedna jattendu dawn il-laqgħat bħala osservaturi għal kwistjonijiet relatati direttament ma’ dawk il-pajjiżi terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali. L-arranġamenti għal tali parteċipazzjoni ta’ rappreżentanti ta’ pajjiżi terzi jew ta’ organizzazzjonijiet internazzjonali u l-kondizzjoniet għaliha għandhom jiġu stabbiliti fil-ftehimiet imsemmija fl-Artikolu 23(1) u għandhom ikunu konformi mar-regoli ta’ proċedura tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà.
8. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jaħtar President u Viċi President minn fost il-membri tiegħu b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri kollha li għandhom id-dritt tal-vot. Il-Viċi President għandu awtomatikament jieħu post il-President meta il-President ma jkunx jista’ jaqdi dmirijietu/ma tkunx tista’ taqdi dmirijietha.
Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jkollu s-setgħa li jneħħi mill-kariga lill-President, lill-Viċi President, jew lit-tnejn. Huwa għandu jadotta d-deċiżjoni ta’ tneħħija b’maġġoranza ta’ żewġ terzi.
Il-mandat tal-President u tal-Viċi President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jkun ta’ sentejn u jista’ jiġġedded għal darba waħda. Il-mandat ta’ kwalunkwe persuna minn dawn għandu jintemm jekk ma tibqax membru tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà.
9. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jkollu aċċess għar-riżorsi umani u dawk materjali kollha meħtieġa biex jipprovdi funzjonijiet ta’ appoġġ amministrattiv adatti u biex ikun jista’, flimkien mal-korpi msemmija fil-paragrafu 11, iwettaq il-kompiti tiegħu b’mod indipendenti, b’mod partikolari meta jittratta fajls, jagħti bidu għal u jimmonitorja l-implimentazzjoni ta’ proċeduri ta’ sigurtà u jwettaq awditjar tas-sigurtà ta’ sistema, iħejji deċiżjonijiet u jorganizza l-laqgħat tiegħu. Għandu wkoll ikollu aċċess għal kull informazzjoni li jkollha l-Aġenzija li hija meħtieġa għat-twettiq tal-kompiti tiegħu, mingħajr preġudizzju għall-prinċipji ta’ awtonomija u ta’ indipendenza msemmija fl-Artikolu 10(i).
10. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u l-persunal tal-Aġenzija li jkun taħt is-superviżjoni tiegħu għandhom iwettqu x-xogħol tagħhom b’mod li jiżgura l-awtonomija u l-indipendenza fil-konfront ta’ attivitajiet oħrajn tal-Aġenzija, b’mod partikolari fil-konfront tal-attivitajiet operazzjonali marbuta mal-isfruttar tas-sistemi, f’konformità mal-objettivi tal-programm. Għal dak il-għan, għandha tiġi stabbilita fi ħdan l-Aġenzija diviżjoni effettiva fl-organizzazzjoni bejn il-persunal involut f’attivitajiet koperti minn dan il-Kapitolu u l-persunal l-ieħor tal-Aġenzija. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jinforma minnufih lid-Direttur Eżekuttiv, lill-Bord Amministrattiv u lill-Kummissjoni bi kwalunkwe ċirkostanza li tista’ tfixkel l-awtonomija u l-indipendenza tiegħu. Fil-każ li ma jinstab l-ebda rimedju fi ħdan l-Aġenzija, il-Kummissjoni għandha teżamina s-sitwazzjoni, b’konsultazzjoni mal-partijiet rilevanti. Abbażi tal-eżitu ta’ dak l-eżami, il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri adatti ta’ mitigazzjoni li għandhom jiġu implimentati mill-Aġenzija, u għandha tinforma lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill b’dan.
11. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jistabbilixxi korpi subordinati speċjali, li jaġixxu fuq l-istruzzjonijiet tiegħu, sabiex jindirizzaw kwistjonijiet speċifiċi. B’mod partikolari, filwaqt li jiżgura l-kontinwità meħtieġa tal-ħidma, huwa għandu jistabbilixxi panel biex iwettaq eżamijiet ta’ analiżi tas-sigurtà u testijiet biex jipproduċi r-rapporti rilevanti dwar ir-riskju sabiex jassistih fit-tħejjija tad-deċiżjonijiet tiegħu. Il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà jista’ jistabbilixxi u jżarma gruppi ta’ esperti sabiex jikkontribwixxu għall-ħidma ta’ dan il-panel.
12. Mingħajr preġudizzju għall-kompetenza tal-Istati Membri u l-kompitu tal-Aġenzija msemmija fil-punt (a)(i) tal-Artikolu 14(1) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013, matul il-fażi ta’ implimentazzjoni tal-programm Galileo, għandu jiġi stabbilit grupp ta’ esperti tal-Istati Membri taħt is-superviżjoni tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà biex iwettaq il-kompiti tal-Awtorità tad-Distribuzzjoni Kriptografika (CDA) relatati mal-ġestjoni tal-materjal kriptografiku tal-UE b’mod partikolari għal:
(i)
il-ġestjoni tal-kodiċijiet tat-titjiriet u kodiċijiet oħra meħtieġa għall-funzjonament tas-sistema stabbilita skont il-programm Galileo;
(ii)
il-verifika tal-istabbiliment u l-infurzar tal-proċeduri għall-kontabbilità, it-trattament sigur, il-ħżin u d-distribuzzjoni tal-kodiċijiet PRS.
13. Jekk ma jkunx jista’ jintlaħaq kunsens f’konformità mal-prinċipji ġenerali msemmija fl-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament, il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jieħu deċiżjonijiet abbażi ta’ votazzjoni bil-maġġoranza, kif previst fl-Artikolu 16 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 9 ta’ dan ir-Regolament. Ir-rappreżentant tal-Kummissjoni u r-rappreżentant tar-RGħ m’għandhomx jivvutaw. Il-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jiffirma, f’isem il-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, id-deċiżjonijiet adottati mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà.
14. Il-Kummissjoni għandha żżomm lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill infurmati, mingħajr dewmien bla bżonn, dwar l-impatt tal-adozzjoni tad-deċiżjonijiet dwar l-akkreditament ta’ sigurtà dwar it-tmexxija tajba tal-programmi. Jekk il-Kummissjoni tqis li deċiżjoni meħuda mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà jista’ jkollha effett sinifikanti fuq it-tmexxija tajba tal-programmi, pereżempju fir-rigward ta’ spejjeż, skeda u prestazzjoni, hija għandha tinforma minnufih lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
15. B’kont meħud tal-fehmiet tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, li għandhom jiġu espressi fi żmien xahar, il-Kummissjoni tista’ tadotta kwalunkwe miżura adegwata f’konformità mar-Regolament (UE) Nru 1285/2013.
16. Il-Bord Amministrattiv għandu jiġi informat perjodikament dwar l-iżvilupp tal-ħidma tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà.
17. L-iskeda ta’ żmien għall-ħidma tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandha tirrispetta l-programm ta’ ħidma annwali msemmi fl-Artikolu 27 tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013.”;
(5)
Jiddaħħal l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 11a
Kompiti tal-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà
1. Il-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandu jwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
jiġġestjona l-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà taħt is-superviżjoni tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà;
(b)
jimplimenta l- parti tal-programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali tal-Aġenzija koperti minn dan il-Kapitolu taħt is-superviżjoni tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà;
(c)
jikkoopera mad-Direttur Eżekuttiv sabiex jgħinu jħejji l-abbozz tal-pjan ta’ stabbiliment imsemmi fl-Artikolu 13(3) u l-istrutturi organizzattivi tal-Aġenzija;
(d)
jipprepara t-taqsima tar-rapport ta’ progress imsemmi fl-Artikolu 8(f), dwar l-attivitajiet operazzjonali koperti minn dan il-Kapitolu u jippreżentaha f’ħin adegwat lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u lid-Direttur Eżekuttiv sabiex din tista’ tiġi integrata fir-rapport ta’ progress;
(e)
jipprepara t-taqsimatar-rapport annwali u tal-pjan ta’ azzjoni msemmija fl-Artikolu 8(h) u (r) rispettivament, dwar l-attivitajiet operazzjonali koperti minn dan il-Kapitolu u jippreżentaha fi żmien adegwat lid-Direttur Eżekuttiv;
(f)
jirrappreżenta lill-Aġenzija fl-attivitajiet u d-deċiżjonijiet koperti minn dan il-Kapitolu;
(g)
jeżerċita, fir-rigward tal-persunal tal-Aġenzija involut fl-attivitajiet li jaqgħu taħt dan il-Kapitolu, is-setgħat imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 6(3), li huma ddelegati lilu/lilha f’konformità mar-raba’ subparagrafu tal-Artikolu 6(3).
2. Għall-attivitajiet koperti minn dan il-Kapitolu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu jitolbu lill-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà skambju ta’ fehmiet dwar il-ħidma u l-prospetti tal-Aġenzija quddiem dawk l-istituzzjonijiet, inkluż fir-rigward tal-programmi ta’ ħidma pluriennali u annwali.”;
(6)
Fl-Artikolu 12, il-punt (b) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“(b)
jippermetti li persuni debitament awtorizzati maħturin mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, bi qbil ma’ u taħt is-superviżjoni tal-entitajiet nazzjonali kompetenti fi kwistjonijiet ta’ sigurtà, ikollhom aċċess għal kwalunkwe informazzjoni u kwalunkwe żona u/jew sit relatati mas-sigurtà tas-sistemi li jaqgħu taħt il-ġurisdizzjoni tagħhom, f’konformità mal-liġijiet u r-regolamenti nazzjonali tagħhom, u mingħajr ebda diskriminazzjoni abbażi tan-nazzjonalità ta’ ċittadini tal-Istati Membri, inkluż għal finijiet ta’ awditjar u testijiet tas-sigurtà kif deċiżi mill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà u tal-proċess ta’ monitoraġġ tar-riskju ta’ sigurtà msemmi fl-Artikolu 10(h). Dawn l-awditjar u t-testijiet għandhom jitwettqu f’konformità mal-prinċipji li ġejjin:
(i)
l-importanza tas-sigurtà u tal-ġestjoni effikaċi tar-riskju fl-entitajiet ispezzjonati għandha tiġi enfasizzata;
(ii)
kontromiżuri għall-mitigazzjoni tal-impatt speċifiku ta’ telf ta’ kunfidenzjalità, integrità jew disponibbiltà ta’ informazzjoni klassifikata għandhom jiġu rrakkomandati.”;
(7)
L-Artikolu 13 huwa emendat kif ġej:
(a)
il-paragrafu (3) huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Id-Direttur Eżekuttiv għandu, b’kollaborazzjoni mill-qrib mal-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għall-attivitajiet koperti mill-Kapitolu III, ifassal abbozz tal-estimi ta’ dħul u nfiq tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja li jmiss, filwaqt li juri b’mod ċar id-distinzjoni bejn dawk l-elementi tal-abbozz tad-dikjarazzjoni tal-estimi li huma relatati mal-attivitajiet ta’ akkreditament ta’ sigurtà u l-attivitajiet l-oħra tal-Aġenzija. Il-President tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà jista’ jikteb dikjarazzjoni dwar dak l-abbozz u d-Direttur Eżekuttiv għandu jibgħat kemm l-abbozz tal-estimi kif ukoll id-dikjarazzjoni lill-Bord Amministrattiv u lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, flimkien ma’ abbozz ta’ tabella tal-persunal.”;
(b)
il-paragrafi 5 u 6 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“5. Kull sena, il-Bord Amministrattiv, abbażi tal-abbozz tal-estimi ta’ dħul u nfiq u f’konsultazzjoni mill-qrib mal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għall-attivitajiet koperti mill-Kapitolu III, għandu jfassal l-estimi ta’ dħul u nfiq tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja li jmiss.
6. Il-Bord Amministrattiv għandu jibgħat, sal-31 ta’ Marzu, id-dikjarazzjoni tal-estimi, li għandha tinkludi abbozz ta’ tabella tal-persunal flimkien mal-programm ta’ ħidma annwali proviżorju, lill-Kummissjoni u lil pajjiżi terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali li magħhom l-Unjoni tkun ikkonkludiet ftehimiet f’konformità mal-Artikolu 23(1).”;
(8)
Fl-Artikolu 14, il-paragrafu 10 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“10. Il-Parlament Ewropew, fuq rakkomandazzjoni tal-Kunsill li jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata, għandu, qabel it-30 ta’ April tas-sena N + 2, jagħti kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-baġit għas-sena N; minbarra għal dik il-parti tal-implimentazzjoni tal-baġit li tkopri kompiti li huma, skont il-każ, inkarigati lill-Aġenzija skont l-Artikolu 14(2) tar-Regolament (UE) Nru 1285/2013 li għalihom għandha tapplika l-proċedura msemmija fl-Artikoli 164 u 165 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (******).
(******) Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (ĠU L 298, 26.10.2012, p. 1).”;" 						
(9)
Jiddaħħal il-Kapitolu li ġej:
“KAPITOLU IVa
RIŻORSI UMANI
Artikolu 15a
Persunal
1. Ir-Regolamenti tal-Persunal għall-Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kondizzjonijiet tal-Impjieg applikabbli għal Aġenti Oħrajn u r-regoli adottati konġuntament mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni għal finijiet tal-applikazzjoni ta’ dawk ir-Regolamenti tal-Persunal u l-Kondizzjonijiet tal-Impjieg, għandhom japplikaw għall-persunal impjegat mill-Aġenzija.
2. Il-persunal tal-Aġenzija għandu jikkonsisti minn aġenti impjegati mill-Aġenzija kif meħtieġ sabiex twettaq il-kompiti tagħha. Dawn għandu jkollhom approvazzjonijiet tas-sigurtà adatti għall-klassifikazzjoni tal-informazzjoni li qed jittrattaw.
3. Ir-regoli interni tal-Aġenzija, bħar-regoli ta’ proċedura tal-Bord Amministrattiv, ir-regoli ta’ proċedura tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-Aġenzija, ir-regoli għall-applikazzjoni tar-regolamenti tal-persunal u r-regoli għall-aċċess għad-dokumenti, għandhom jiżguraw l-awtonomija u l-indipendenza tal-persunal li jeżerċita l-attivitajiet ta’ akkreditament tas-sigurtà fil-konfront tal-persunal li jeżerċita l-attivitajiet l-oħrajn tal-Aġenzija, skont l-Artikolu 10(i).
Artikolu 15b
Ħatra u Mandat tad-Direttur Eżekuttiv
1. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jiġi reklutat bħala aġent temporanju tal-Aġenzija f’konformità mal-Artikolu 2(a) tal-Kondizzjonijiet tal-Impjieg applikabbli għall-aġenti l-oħra.
2. Id-Direttur Eżekuttiv għandu jinħatar mill-Bord Amministrattiv abbażi tal-mertu u tal-ħiliet iċċertifikati fil-qasam tal-amministrazzjoni u l-ġestjoni, kif ukoll tal-kompetenza u l-esperjenza rilevanti, minn lista ta’ kandidati proposta mill-Kummissjoni, wara kompetizzjoni miftuħa u trasparenti li tkun segwiet sejħa għall-espressjoni ta’ interess li tidher f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’pubblikazzjonijiet oħra.
Il-kandidat magħżul mill-Bord Amministrattiv jista’ jiġi mistieden mill-aktar fis biex jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-Parlament Ewropew u biex iwieġeb mistoqsijiet mill-Membri tiegħu.
Għall-fini tal-konklużjoni tal-kuntratt tad-Direttur Eżekuttiv, il-President tal-Bord Amministrattiv għandu jirrappreżenta lill-Aġenzija.
Il-Bord Amministrattiv għandu jieħu d-deċiżjoni tiegħu għall-ħatra tad-Direttur Eżekuttiv b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri tiegħu.
3. Il-mandat tad-Direttur Eżekuttiv għandu jkun ta’ ħames snin. Fi tmiem dan il-mandat, il-Kummissjoni għandha tagħmel evalwazzjoni tal-prestazzjoni tad-Direttur Eżekuttiv b’ kont meħud tal-kompiti u l-isfidi futuri tal-Aġenzija.
Abbażi ta’ proposta tal-Kummissjoni li tieħu kont tal-evalwazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu, il-Bord Amministrattiv jista’ jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv darba għal perijodu ta’ żmien sa erba’ snin.
Kwalunkwe deċiżjoni li jiġi estiż il-mandat tad-Direttur Eżekuttiv għandha tiġi adottata b’maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri tal-Bord Amministrattiv.
Direttur Eżekuttiv li l-mandat tiegħu ikun ġie estiż ma jistax konsegwentement jipparteċipa fi proċedura tal-għażla għall-istess post.
Il-Bord Amministrattiv għandu jinforma lill-Parlament Ewropew bl-intenzjoni tiegħu li jestendi l-mandat tad-Direttur Eżekuttiv. Qabel l-estensjoni, id-Direttur Eżekuttiv jista’ jiġi mistieden biex jagħmel dikjarazzjoni quddiem il-kumitati rilevanti tal-Parlament Ewropew u jwieġeb il-mistoqsijiet tal-Membri.
4. Il-Bord Amministrattiv jista’ jneħħi lid-Direttur Eżekuttiv mill-kariga tiegħu, abbażi ta’ proposta tal-Kummissjoni jew ta’ terz tal-membri tiegħu, permezz ta’ deċiżjoni adottata minn maġġoranza ta’ żewġ terzi tal-membri tiegħu.
5. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu jitolbu lid-Direttur Eżekuttiv skambju ta’ fehmiet dwar il-ħidma u l-prospetti tal-Aġenzija quddiem dawk l-istituzzjonijiet, inkluż fir-rigward tal-programm ta’ ħidma annwali u pluriennali. Dak l-iskambju ta’ fehmiet m’għandux jittratta materji relatati mal-attivitajiet tal-akkreditament ta’ sigurtà koperti mill-Kapitolu III.
Artikolu 15c
Esperti nazzjonali sekondati
L-Aġenzija tista’ wkoll tagħmel użu mill-esperti nazzjonali. Dawn l-esperti għandu jkollhom approvazzjonijiet tas-sigurtà adatti għall-klassifikazzjoni ta’ informazzjoni li qed jittrattaw. Ir-Regolamenti tal-Persunal u l-Kondizzjonijiet tal-Impjieg għal Aġenti Oħrajn ma għandhomx japplikaw għal dan il-persunal.”;
(10)
L-Artikoli 16 u 17 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 16
Prevenzjoni ta’ frodi
1. Sabiex jiġu miġġielda l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attivitajiet oħra illegali, ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*******) għandu japplika għall-Aġenzija mingħajr restrizzjonijiet. Għal dak il-għan, l-Aġenzija għandha taderixxi mal-Ftehim Interistituzzjonali tal-25 ta’ Mejju 1999 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej dwar l-investigazzjonijiet interni mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (********)) u għandha tadotta d-dispożizzjonijiet adatti applikabbli għall-persunal tal-Aġenzija u għall-esperti nazzjonali sekondati permezz tad-deċiżjoni mudell fl-Anness ta’ dak il-Ftehim.
2. Il-Qorti tal-Awdituri għandu jkollha s-setgħa li tissorvelja lill-benefiċjarji tal-finanzjament tal-Aġenzija kif ukoll il-kuntratturi u s-subkuntratturi li jkunu rċevew fondi mill-Unjoni permezz tal-Aġenzija, abbażi ta’ dokumenti pprovduti lilha jew permezz ta’ ispezzjonijiet fuq il-post.
3. Fir-rigward ta’ għotjiet iffinanzjati jew kuntratti mogħtija mill-Aġenzija, l-OLAF jista’ jwettaq investigazzjonijiet, inklużi verifiki u ispezzjonijiet fuq il-post, f’konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 u mar-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96) (*********), sabiex jiġġieled kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra li tagħmel ħsara lill-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3 ta’ dan l-Artikolu, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni konklużi mill-Aġenzija ma’ pajjiżi terzi mhux membri jew organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti u ftehimiet tal-għotjiet konklużi mill-Aġenzija ma’ partijiet terzi, u kwalunkwe deċiżjoni ta’ finanzjament li tittieħed mill-Aġenzija għandhom jipprevedu b’mod espliċitu li l-Qorti tal-Awdituri u l-OLAF jistgħu jwettqu verifiki u investigazzjonijiet f’konformità mas-setgħat rispettivi tagħhom.
Artikolu 17
Privileġġi u immunitajiet
Il-Protokoll Nru 7 dwar il-Privileġġi u l-Immunitajiet tal-Unjoni Ewropea anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandu japplika għall-Aġenzija u l-persunal tagħha msemmi fl-Artikolu 15a.
(*******) Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Settembru 2013 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) u li jħassar ir-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (KE) Nru 1073/1999 u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom) Nru 1074/1999 (ĠU L 248, 18.9.2013, p. 1)." 						
(********) ĠU L 136, 31.5.1999, p. 15." 						
(*********) Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolaritajiet oħra (ĠU L 292, 15.11.1996, p. 2).”;" 						
(11)
L-Artikolu 18 jitħassar.
(12)
L-Artikoli 22 u 23 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“Artikolu 22
Regoli ta’ sigurtà dwar il-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata jew sensittiva
1. L-Aġenzija għandha tapplika r-regoli ta’ sigurtà tal-Kummissjoni dwar il-protezzjoni ta’ informazzjoni klassifikata.
2. L-Aġenzija tista’ tistabbilixxi, fir-regoli interni tagħha, dispożizzjonijiet għat-trattament ta’ informazzjoni li ma tkunx klassifikata iżda tkun sensittiva. Dawn id-dispożizzjonijiet għandhom ikopru, fost l-oħrajn, l-iskambju, it-trattament u l-ħżin tagħha.
Artikolu 22a
Konflitt ta’ interess
1. Il-Membri tal-Bord Amministrattiv u tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, id-Direttur Eżekuttiv, kif ukoll l-esperti nazzjonali sekondati u l-osservaturi għandhom jagħmlu dikjarazzjoni ta’ impenji u dikjarazzjoni ta’ interessi li jindikaw in-nuqqas jew l-eżistenza ta’ kwalunkwe interess dirett jew indirett, li jista’ jitqies li jippreġudika l-indipendenza tagħhom. Dawk id-dikjarazzjonijiet għandhom ikunu preċiżi u kompluti. Dawn għandhom isiru bil-miktub mad-dħul tagħhom fis-servizz u għandhom jiġġeddu kull sena. Dawn għandhom jiġu aġġornati kull meta meħtieġ, b’mod partikolari f’każ ta’ tibdil rilevanti fiċ-ċirkostanzi personali tal-persuni kkonċernati.
2. Qabel kull laqgħa li jattendu, il-Membri tal-Bord Amministrattiv u tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà, id-Direttur Eżekuttiv, kif ukoll l-esperti nazzjonali sekondati u l-osservaturi u l-esperti esterni li qed jipparteċipaw f’gruppi ta’ ħidma ad hoc għandhom b’mod preċiż u komplut jiddikjaraw in-nuqqas jew l-eżiztenza ta’ kwalunkwe interess li jista’ jitqies li jippreġudika l-indipendenza tagħhom fir-rigward ta’ kwalunkwe punti fuq l-aġenda, u għandhom jastjenu milli jipparteċipaw fid-diskussjoni u l-votazzjoni dwar tali punti.
3. Il-Bord Amministrattiv u l-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà għandhom jistabbilixxu, fir-regoli ta’ proċedura tagħhom, l-arranġamenti prattiċi għar-regola dwar id-dikjarazzjoni ta’ interess imsemmi fil-paragrafi 1 u 2 u għall-prevenzjoni u l-ġestjoni ta’ kunflitti ta’ interess.
Artikolu 23
Parteċipazzjoni ta’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali
1. L-Aġenzija għandha tkun miftuħa għall-parteċipazzjoni ta’ pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali. Tali parteċipazzjoni u l-kondizzjonijiet għaliha għandhom jiġu stabbiliti fi ftehim bejn l-Unjoni u dak il-pajjiż terz jew dik l-organizzazzjoni internazzjonali, f’konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
2. F’konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti ta’ dawk il-ftehimiet, għandhom jiġu żviluppati arranġamenti prattiċi għall-parteċipazzjoni ta’ pajjiżi terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali fil-ħidma tal-Aġenzija, inklużi arranġamenti relatati mal-parteċipazzjoni tagħhom fl-inizjattivi mwettqa mill-Aġenzija, mal-kontribuzzjonijiet finanzjarji u mal-persunal.
Artikolu 23a
Akkwist konġunt mal-Istati Membri
Għat-twettiq tal-kompiti tagħha, l-Aġenzija għandha tkun awtorizzata li tagħti kuntratti b’mod konġunt mal-Istati Membri f’konformità mar-Regolament Delegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (**********).
(**********) Regolament Delegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 tad-29 ta’ Ottubru 2012 dwar ir-regoli ta’ applikazzjoni tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni (ĠU L 362, 31.12.2012, p. 1).”;" 						
(13)
L-Artikolu 26 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 26
Reviżjoni, evalwazzjoni u awditu
1. Sal-31 ta’ Diċembru 2016, u kull ħames snin wara dan, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-Aġenzija dwar, b’mod partikolari, l-impatt, l-effikaċja, l-operat tajjeb, il-metodi ta’ ħidma u l-ħtiġijiet tagħha, u l-użu tar-riżorsi fdati lilha. Din l-evalwazzjoni għandha tinkludi b’mod partikolari evalwazzjoni ta’ kwalunkwe bidla fl-iskop jew natura tal-kompiti tal-Aġenzija u tal-impatt finanzjarju ta’ tali bidla. Hija għandha tindirizza l-applikazzjoni tal-politika tal-Aġenzija dwar il-kunflitt ta’ interess u għandha wkoll tirrifletti kwalunkwe ċirkostanza li setgħet inċidiet fuq l-indipendenza u l-awtonomija tal-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà.
2. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport dwar l-evalwazzjoni kif ukoll il-konklużjonijiet tagħha dwarha lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Bord Amministrattiv u lill-Bord ta’ Akkreditament ta’ Sigurtà tal-Aġenzija. Ir-riżultati tal-evalwazzjoni għandhom ikunu ppubblikati.
3. Evalwazzjoni waħda minn kull tnejn għandha tinkludi analiżi tal-bilanċ tal-Aġenzija fir-rigward tal-objettivi u l-kompiti tagħha. Jekk il-Kummissjoni tqis li ż-żamma tal-Aġenzija ma għadhiex ġustifikata fir-rigward tal-objettivi u l-kompiti li ġew assenjati lilha, il-Kummissjoni tista’, fejn ikun xieraq, tipproponi li jitħassar dan ir-Regolament.
4. L-awditjar estern dwar il-prestazzjoni tal-Aġenzija jista’ jsir fuq it-talba tal-Bord Amministrattiv jew tal-Kummissjoni.”.
Artikolu 2
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta’ April 2014.