SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/94/EU
ze dne 22. října 2014
o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise se ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ zaměřuje na zvyšování konkurenceschopnosti a energetické bezpečnosti účinnějším využíváním zdrojů a energie.
(2)
Bílá kniha Komise ze dne 28. března 2011 nazvaná „Plán jednotného evropského dopravního prostoru - vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ vyzvala ke snížení závislosti dopravy na ropě. Tohoto snížení má být dosaženo řadou politických iniciativ, mimo jiné vypracováním udržitelné strategie alternativních paliv a vytvořením odpovídající infrastruktury. V bílé knize Komise rovněž navrhla snížení emisí skleníkových plynů v dopravě do roku 2050 o 60 % v porovnání s úrovněmi v roce 1990.
(3)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (4) stanoví cíl 10 % tržního podílu pohonných hmot z obnovitelných zdrojů.
(4)
Na základě konzultací se zúčastněnými stranami a odborníky z členských států, jakož i odborných analýz zohledněných ve sdělení Komise ze dne 24. ledna 2013 nazvaném „Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva“, byly v současnosti jako hlavní alternativní paliva, která vykazují potenciál pro dlouhodobou náhradu ropy, určeny elektřina, vodík, biopaliva, zemní plyn a zkapalněný ropný plyn (LPG), a to rovněž s ohledem na možnost jejich souběžného a kombinovaného používání, například v systémech technologie dvojího spalování.
(5)
Zdroji energie se rozumějí všechny alternativní zdroje energie pro dopravu, jako je elektřina a vodík, z nichž není energie uvolňována spalováním ani oxidací bez spalování.
(6)
Syntetická paliva nahrazující motorovou naftu, benzin a palivo pro letecké turbínové motory lze vyrábět z různých výchozích surovin přeměnou biomasy, zemního plynu, uhlí nebo plastových odpadů na kapalná paliva, methan a dimethylether (DME). Syntetická parafinická naftová paliva, jako jsou hydrogenačně upravené rostlinné oleje (HVO) a motorová nafta vyrobená Fischer-Tropschovou syntézou, jsou zastupitelná a mohou být přimíchávána do fosilní motorové nafty ve velmi vysokém poměru nebo mohou být používána čistá ve všech stávajících nebo budoucích vozidlech konstruovaných na pohon motorovou naftou. Proto mohou být tato paliva distribuována, skladována a využívána za pomoci stávající infrastruktury. Syntetická paliva nahrazující benzin, jako jsou methanol a jiné alkoholy, mohou být míchána s benzinem a lze je po menších úpravách technicky využívat současnými technologiemi vozidel. Methanol lze využívat rovněž ve vnitrozemské i pobřežní lodní dopravě. Syntetická a parafinická paliva mohou snížit využívání zdrojů ropy v dodávkách energie pro dopravu.
(7)
LPG je alternativním palivem vyráběným zpracováním zemního plynu a rafinací ropy, s menší uhlíkovou stopou a značně nižšími emisemi znečišťujících látek, než je tomu u konvenčních paliv. Pokud jde o bio-LPG získávaný z různých zdrojů biomasy, očekává se, že se stane ve střednědobém a dlouhodobém horizontu životaschopnou technologií. LPG je možno využít v silniční dopravě (pro osobní a nákladní vozidla) pro všechny vzdálenosti. Lze jej využívat rovněž ve vnitrozemské i pobřežní lodní dopravě. Infrastruktura LPG je poměrně dobře rozvinutá a zahrnuje značné množství již funkčních plnicích stanic v Unii (přibližně 29 000). Rozmístění těchto plnicích stanic však není rovnoměrné a v řadě zemí je jejich počet nízký.
(8)
Aniž je dotčena definice alternativních paliv v této směrnici, je třeba zdůraznit, že existují další druhy čistých paliv, jež představují potenciální alternativy k palivům fosilním. Při výběru nových druhů alternativních paliv by se měly zvažovat slibné výsledky výzkumu a vývoje. Měly by být vytvořeny normy a právní předpisy, které neupřednostňují žádný konkrétní druh technologie, aby v oblasti alternativních paliv a zdrojů energie nebyl předem omezován další vývoj.
(9)
Ve zprávě skupiny na vysoké úrovni CARS 21 ze dne 6. června 2012 se uvádí, že absence celounijní harmonizované infrastruktury pro alternativní paliva brání tržnímu zavedení vozidel využívajících alternativní paliva a opožďuje jejich přínosy pro životní prostředí. Komise ve svém sdělení ze dne 8. listopadu 2012 nazvaném „2020: Akční plán pro konkurenceschopný a udržitelný automobilový průmysl v Evropě“ přijala hlavní doporučení zprávy skupiny na vysoké úrovni CARS 21 a na jejich základě předložila akční plán. Tato směrnice je jedním z klíčových opatření týkajících se infrastruktury pro alternativní paliva oznámených Komisí.
(10)
Mělo by se zamezit tříštění vnitřního trhu plynoucí z nekoordinovaného zavádění alternativních paliv na trh. Koordinované rámce politiky všech členských států by proto měly poskytnout dlouhodobou jistotu nezbytnou pro soukromé i veřejné investice do technologií vozidel a paliv a budování infrastruktury a posloužit tak dvojímu cíli - minimalizaci závislosti dopravy na ropě a omezení dopadu dopravy na životní prostředí. Členské státy by proto měly zřídit vnitrostátní rámce politiky uvádějící jejich vnitrostátní obecné a specifické cíle a podporující akce pro rozvoj trhu s alternativními palivy, včetně zavedení nezbytné infrastruktury, která má být vybudována, a to v úzké spolupráci s regionálními a místními orgány a s dotčeným průmyslovým odvětvím, při zohlednění potřeb malých a středních podniků. Bude-li to zapotřebí, měly by členské státy na regionální nebo makroregionální úrovni spolupracovat s dalšími sousedními členskými státy prostřednictvím konzultací nebo společných rámců politiky, zejména tam, kde je nutná kontinuita pokrytí infrastrukturou pro alternativní paliva přes státní hranice nebo výstavba nové infrastruktury v blízkosti hranic, včetně různých možností nediskriminačního přístupu pro dobíjecí a plnicí stanice. Koordinace těchto vnitrostátních rámců politiky a jejich soudržnost na úrovni Unie by měla být podpořena spoluprací mezi členskými státy a posuzováním a podáváním zpráv Komisí. S cílem usnadnit členským státům podávání zpráv obsahujících informace stanovené v příloze I by Komise měla přijmout nezávazné pokyny.
(11)
Je nezbytné přijmout koordinovaný přístup za účelem plnění dlouhodobých energetických potřeb všech druhů dopravy. Politiky by měly vycházet především z využívání alternativních paliv se zaměřením na zvláštní potřeby jednotlivých druhů dopravy. Při vypracovávání vnitrostátních rámců politiky by měly být zohledněny potřeby různých druhů dopravy provozovaných na území dotčeného členského státu, včetně těch, pro něž jsou dostupné jen omezené alternativy fosilních paliv.
(12)
Komise by měla prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi členskými státy usnadnit rozvíjení a provádění vnitrostátních rámců politiky jednotlivých členských států.
(13)
Za účelem podpory alternativních paliv a rozvoje související infrastruktury mohou vnitrostátní rámce politiky zahrnovat více plánů, strategií nebo jiných dokumentů plánování, jež jsou vypracovány samostatně nebo integrovaně či v jiné podobě, a to na správní úrovni určené členskými státy.
(14)
Pro opatření Unie a členských států na podporu infrastruktury pro alternativní paliva by měla být způsobilá paliva zařazená do vnitrostátních rámců politiky, aby se veřejná podpora zaměřila na koordinovaný rozvoj vnitřního trhu k dosažení mobility na úrovni Unie s využitím vozidel a plavidel konstruovaných na pohon alternativními palivy.
(15)
Tato směrnice by neměla vytvořit další finanční zátěž pro členské státy nebo regionální a místní orgány. Členské státy by měly mít možnost tuto směrnici provést využitím široké škály regulačních i jiných pobídek a opatření v úzké spolupráci se subjekty soukromého sektoru, které by měly při podpoře rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva plnit klíčovou úlohu.
(16)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (5) může být rozvoj nových technologií a inovací, zejména v zájmu dekarbonizace dopravy, financován Unií. Uvedené nařízení rovněž umožňuje, aby na opatření, která využívají synergie mezi alespoň dvěma odvětvími, na něž se vztahuje (tedy doprava, energetika a telekomunikace), byly poskytnuty další finanční prostředky. Komisi je dále nápomocen Koordinační výbor pro Nástroj pro propojení Evropy s cílem koordinovat pracovní programy, aby se ve snaze plně využít výhod možných synergií mezi těmito odvětvími umožnily víceodvětvové výzvy k podávání návrhů. Nástroj pro propojení Evropy by proto přispěl k zavádění infrastruktury pro alternativní paliva.
(17)
Podporu pro výzkum a inovace týkající se vozidel na alternativní pohon a související infrastruktury poskytne také rámcový program Horizont 2020, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (6), zejména prostřednictvím specifické společenské výzvy „Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava“. Tento specifický zdroj financování by měl rovněž přispět k rozvíjení infrastruktury alternativních paliv a měl by být plnohodnotně považován za další příležitost pro zajištění udržitelného trhu v oblasti mobility v celé Unii.
(18)
Pro stimulaci investic do udržitelné dopravy a podporu zavádění souvislé sítě infrastruktury pro alternativní paliva v Unii by Komise a členské státy měly podporovat opatření zaměřená na vnitrostátní a regionální rozvoj v této oblasti. Měly by podporovat výměnu osvědčených postupů při zavádění a řízení infrastruktury pro alternativní paliva mezi místními a regionálními iniciativami rozvoje a za tímto účelem by měly podporovat využívání evropských strukturálních a investičních fondů, zejména Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti.
(19)
Opatření na podporu infrastruktury pro alternativní paliva by měla být prováděna v souladu s pravidly pro státní podporu stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Členské státy mohou považovat za nutné podpořit v souladu s platnými pravidly pro státní podporu ty subjekty, kterých se tato směrnice týká. Veškerá vnitrostátní opatření na podporu infrastruktury pro alternativní paliva oznámená Komisi by měla být posouzena bezodkladně.
(20)
Hlavní směry pro transevropské dopravní sítě (TEN-T) uznávají, že alternativní paliva alespoň částečně nahrazují zdroje fosilní ropy v dodávce energie do dopravy, přispívají k její dekarbonizaci a zvyšují environmentální výkonnost odvětví dopravy. Hlavní směry pro TEN-T požadují ohledně nových technologií a inovací, aby TEN-T umožnily dekarbonizaci u všech druhů dopravy prostřednictvím podněcování energetické účinnosti, zaváděním alternativních pohonných systémů a poskytováním odpovídající infrastruktury. Hlavní směry pro TEN-T rovněž požadují, aby vnitrozemské i námořní přístavy, letiště a silnice hlavní sítě zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (7) (dále jen „hlavní síť TEN-T“) zajistily dostupnost alternativních čistých paliv. V rámci Nástroje pro propojení Evropy činí nástroje pro financování TEN-T zavádění těchto nových technologií a inovací na hlavní síti TEN-T, včetně infrastruktury pro alternativní čistá paliva, způsobilým pro granty. Na zavádění infrastruktury pro alternativní čistá paliva na širší komplexní síti bude možno získat finanční pomoc z Nástroje pro propojení Evropy v podobě zadávání zakázek a finančních nástrojů, jako jsou projektové dluhopisy.
(21)
Biopaliva, jak jsou definována ve směrnici 2009/28/ES, jsou v současnosti nejvýznamnějším druhem alternativních paliv - jejich podíl na celkovém množství paliv spotřebovaném v dopravě Unie v roce 2011 představoval 4,7 %. Pokud jsou vyráběna udržitelným způsobem, mohou rovněž přispět k podstatnému snížení celkového objemu emisí CO2. Mohla by poskytovat čistou energii všem druhům dopravy.
(22)
Nedostatečný harmonizovaný rozvoj infrastruktury pro alternativní paliva v celé Unii brání vzniku úspor z rozsahu na straně nabídky i mobilitě v celé Unii na straně poptávky. Je třeba vybudovat nové sítě infrastruktury, například pro elektřinu, zemní plyn (zkapalněný zemní plyn (LNG) a stlačený zemní plyn (CNG)) a případně vodík. Je důležité vzít na vědomí jednotlivé fáze vývoje každé technologie paliv a s ní spojené infrastruktury, včetně vyspělosti obchodních modelů pro soukromé investory, dostupnosti alternativních paliv a jejich přijetí uživateli. Je třeba zajistit technologickou neutralitu a vnitrostátní rámce politiky by měly řádně zohlednit požadavek na podporu komerčního vývoje alternativních paliv. Navíc by při vypracovávání vnitrostátních rámců politiky měla být zohledněna hustota zalidnění a zeměpisné charakteristiky.
(23)
Elektřina nabízí potenciál zvýšit energetickou účinnost silničních vozidel a přispět ke snížení CO2 v dopravě. Tento zdroj energie je nezbytný pro zavádění elektrických vozidel včetně vozidel kategorie L, jak je uvedena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (8) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 (9), což může přispět ke zlepšení kvality ovzduší a ke snížení hluku v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě osídlených oblastech. Členské státy by měly zajistit, aby veřejně přístupné dobíjecí stanice byly budovány s příslušným pokrytím, s cílem umožnit elektrickým vozidlům, aby mohla být provozována alespoň v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech a případně v sítích určených členskými státy. Je třeba stanovit počet těchto dobíjecích stanic při zohlednění odhadovaného počtu elektrických vozidel registrovaných v každém členském státě na konci roku 2020. Orientačně by se měl odpovídající průměrný počet dobíjecích stanic rovnat alespoň jedné dobíjecí stanici na 10 automobilů, a to při zohlednění také typu automobilů, technologie dobíjení a dostupných soukromých dobíjecích stanic. Je třeba instalovat odpovídající počet veřejně přístupných dobíjecích stanic, zejména na stanicích veřejné dopravy, jako jsou přístavní terminály pro cestující, letiště či železniční stanice. Soukromí majitelé elektrických vozidel jsou do značné míry závislí na přístupu k dobíjecím stanicím na hromadných parkovištích situovaných například u bytových domů, kanceláří a podniků. Veřejné orgány by měly přijmout opatření, která uživatelům těchto vozidel pomohou tím, že zajistí, aby developeři a správci lokalit poskytli příslušnou infrastrukturu s dostatečným počtem dobíjecích stanic pro elektrická vozidla.
(24)
Členské státy by měly zajistit vybudování veřejně přístupné infrastruktury na dodávku elektřiny pro motorová vozidla. Pro stanovení přiměřeného počtu veřejně přístupných dobíjecích stanic ve svém vnitrostátním rámci politiky by členské státy měly mít možnost zohlednit počet již existujících veřejně přístupných dobíjecích stanic na svém území a jejich specifikace a rozhodnout, zda zaměřit úsilí na zavádění běžných nebo vysoce výkonných dobíjecích stanic.
(25)
Elektromobilita je rychle se rozvíjející oblastí. Současné technologie rozhraní dobíjení zahrnují kabelové přípojky, je však třeba zohlednit rovněž budoucí technologie rozhraní, jako je bezdrátové dobíjení nebo výměna baterií. Právní předpisy musí zajistit, aby byla usnadněna technologická inovace. Tuto směrnici je proto třeba podle potřeby aktualizovat s cílem zohlednit budoucí normy pro technologie, jako je bezdrátové dobíjení a výměna baterií.
(26)
Veřejně přístupnou dobíjecí nebo plnicí stanicí může být například dobíjecí nebo plnicí stanice či vybavení v soukromém vlastnictví přístupné veřejnosti prostřednictvím registračních karet či poplatků, dobíjecí nebo plnicí stanice systémů společného využívání automobilů, které umožňují přístup třetím stranám prostřednictvím předplatného, či dobíjecí nebo plnicí stanice na veřejném parkovišti. Dobíjecí nebo plnicí stanice, které umožňují soukromým uživatelům fyzický přístup na základě povolení nebo předplatného, by měly být považovány za veřejně přístupné dobíjecí nebo plnicí stanice.
(27)
Elektřina a vodík jsou zvláště atraktivními zdroji energie pro zavádění elektrických vozidel, vozidel s palivovými články a vozidel kategorie L v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech, což může přispět ke zlepšení kvality ovzduší a ke snížení hluku. Elektromobilita významnou měrou přispívá ke splnění ambiciózních cílů Unie pro rok 2020 v oblasti klimatu a energetiky. Ostatně směrnice 2000/28/ES, provedená členskými státy do 5. prosince 2010, stanoví povinné cíle pro všechny členské státy ohledně podílu energie z obnovitelných zdrojů za účelem dosažení cíle Unie, aby do roku 2020 nejméně 20 % energie pocházelo z obnovitelných zdrojů a aby konkrétně v odvětví dopravy 10 % energie pocházelo z obnovitelných zdrojů.
(28)
Při dobíjení elektrických vozidel na dobíjecích stanicích by se měly používat, je-li to technicky proveditelné a finančně únosné, inteligentní měřicí systémy s cílem přispět ke stabilitě elektrizační soustavy dobíjením baterií ze sítě v období nízké obecné poptávky po elektřině a umožnit bezpečné a pružné zpracování údajů. V dlouhodobém výhledu by to elektrickým vozidlům rovněž mohlo umožnit v době vysoké obecné poptávky po elektřině dodávat energii zpět do sítě. Inteligentní měřicí systémy, jak jsou definovány ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (10), umožňují poskytování údajů v reálném čase, což je potřebné k zajištění stability sítě a k podpoře rozumného využívání služeb dobíjení. Inteligentní měřicí systémy poskytují přesné a jasné informace o nákladech a dostupnosti služeb dobíjení a tak podporují dobíjení v obdobích „mimo špičku“, tedy v době nízké obecné poptávky po elektřině a nízkých cen elektřiny. Využitím inteligentních měřicích systémů se optimalizuje dobíjení ku prospěchu elektrizační soustavy a spotřebitelů.
(29)
Pokud jde o dobíjecí stanice pro elektrická vozidla, které nejsou veřejně přístupné, měly by se členské státy zaměřit na posouzení technické a finanční proveditelnosti synergií s plány zavádění inteligentních měřicích systémů na základě bodu 2 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (11). Provozovatelé distribuční soustavy plní z hlediska dobíjecích stanic významnou úlohu. Provozovatelé distribuční soustavy, z nichž někteří mohou být součástí vertikálně integrovaného podniku vlastnícího nebo provozujícího dobíjecí stanice, by měli při plnění svých úkolů spolupracovat nediskriminačním způsobem s dalšími vlastníky a provozovateli dobíjecích stanic, zejména poskytováním informací potřebných pro účinný přístup k systému a jeho používání.
(30)
Při rozvoji infrastruktury pro elektrická vozidla by měla interakce této infrastruktury s elektrizační soustavou a s politikou Unie pro elektřinu dodržovat zásady stanovené podle směrnice 2009/72/ES. Zřizování a provozování dobíjecích stanic pro elektrická vozidla by mělo probíhat na konkurenčním trhu s otevřeným přístupem pro všechny strany se zájmem o zavádění nebo provozování dobíjecí infrastruktury.
(31)
Přístupem dodavatelů elektřiny v Unii k dobíjecím stanicím by neměly být dotčeny výjimky podle článku 44 směrnice 2009/72/ES.
(32)
V roce 2010 pověřila Komise evropské normalizační organizace (mandát M468), aby vydaly nové normy nebo revidovaly stávající normy v zájmu zajištění interoperability a propojitelnosti mezi elektrickými dobíjecími stanicemi a nabíječi elektrických vozidel. CEN/CENELEC zřídil pracovní skupinu, která v říjnu 2011 vydala zprávu. Přestože tato zpráva obsahuje řadu doporučení, nebylo dosaženo shody ohledně výběru jediného normalizovaného rozhraní. Jsou proto třeba další opatření pro dosažení nevlastnického řešení, které zajistí interoperabilitu v celé Unii.
(33)
Rozhraní pro nabíjení elektrických vozidel by mohlo zahrnovat více zásuvek nebo vozidlových zásuvkových přípojek, pokud alespoň jedna z nich je v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v této směrnici, s cílem umožnit dobíjení podle různých norem. Avšak volba společné přípojky pro elektrická vozidla pro celou Unii (typu 2 a typu Combo 2) učiněná v této směrnici by neměla mít nepříznivý dopad na členské státy, které již investovaly do zavádění jiných normalizovaných technologií pro dobíjecí stanice, a neměla by mít vliv na stávající dobíjecí stanice zřízené před vstupem této směrnice v platnost. Elektrická vozidla, která jsou v provozu již před vstupem této směrnice v platnost, by mělo být možno dobít, i pokud byla konstruována k dobíjení na dobíjecích stanicích, které neodpovídají technickým specifikacím stanoveným v této směrnici. Volba zařízení pro běžné a vysoce výkonné dobíjecí stanice by měla splňovat zvláštní bezpečnostní požadavky platné na vnitrostátní úrovni.
(34)
Zařízení pro odběr elektřiny z pevniny mohou sloužit námořní a vnitrozemské vodní dopravě jako zdroj čisté energie, zejména v námořních a vnitrozemských přístavech, v nichž je špatná kvalita ovzduší nebo vysoká hladina hluku. Elektřina z pevniny může přispět ke snížení dopadu námořních lodí a plavidel vnitrozemské plavby na životní prostředí.
(35)
Normalizace dodávky elektřiny z pevniny by neměla bránit využívání systémů již vybudovaných před vstupem této směrnice v platnost. Členské státy by zejména měly umožnit údržbu a modernizaci stávajících systémů s cílem zajistit účinné využití během jejich životnosti, aniž by bylo požadováno úplné dodržení technických specifikací stanovených v této směrnici.
(36)
Dodávka elektřiny pro letadla stojící na letištích může snížit spotřebu paliva a hluk, zlepšit kvalitu ovzduší a omezit dopady na změnu klimatu. Členské státy by proto měly zajistit, aby byla potřeba dodávky elektřiny na letištích zohledněna v jejich vnitrostátních rámcích politiky.
(37)
Vozidla na vodíkový pohon, včetně vozidel kategorie L na vodíkový pohon, jsou v současnosti na trhu velmi málo rozšířena, ale vytvoření dostatečné infrastruktury vodíkových plnicích stanic je pro umožnění širšího zavádění vozidel na vodíkový pohon nezbytné.
(38)
Členské státy, které rozhodnou o zahrnutí vodíkových plnicích stanic do svých vnitrostátních rámců politiky, by měly zajistit vybudování veřejně přístupné infrastruktury pro dodávku vodíku pro motorová vozidla, čímž bude zajištěn provoz vozidel na vodíkový pohon v sítích určených členskými státy. Kde je to vhodné, měla by být zohledněna přeshraniční spojení s cílem umožnit vozidlům na vodíkový pohon provoz v celé Unii.
(39)
Pokud jde o vozidla na zemní plyn, je v Unii nyní v provozu přibližně 3 000 plnicích stanic. Mohly by být vybudovány další plnicí stanice, jež by byly zásobovány ze stávajících dobře rozvinutých rozvodných sítí zemního plynu v Unii, pokud je kvalita plynu vhodná pro použití plynovými vozidly využívajícími běžné i pokročilé technologie. Stávající rozvodnou síť zemního plynu by bylo možné doplnit o místní plnicí stanice využívající místně vyráběný biomethan.
(40)
Společná infrastruktura pro zemní plyn vyžaduje společné technické specifikace pro její technická zařízení i pro kvalitu plynu. Kvalita zemního plynu používaného v Unii závisí na jeho původu, jeho složkách, například biomethanu přimíchaném do zemního plynu, a na způsobu, jakým se zemní plyn zpracovává v distribučním řetězci. Proto by rozdílné technické charakteristiky mohly být na překážku optimálnímu využívání motorů a mohly by snížit jejich energetickou účinnost. Technický výbor CEN/TC 408 - Projekční výbor v tomto ohledu pracuje na souboru specifikací kvality pro zemní plyn využívaný v dopravě a pro zavedení biomethanu do rozvodné sítě zemního plynu.
(41)
Členské státy by měly prostřednictvím svých vnitrostátních rámců politiky zajistit vybudování přiměřeného počtu veřejně přístupných plnicích stanic pro dodávku CNG nebo stlačeného biomethanu pro motorová vozidla s cílem zajistit, aby motorová vozidla na CNG mohla být provozována v městských či příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech i v celé Unii, a to alespoň ve stávající hlavní síti TEN-T. Při vytváření sítě pro dodávku CNG pro motorová vozidla by členské státy měly zajistit, aby byly vybudovány veřejně přístupné plnicí stanice, při zohlednění minimální délky dojezdu motorových vozidel na CNG. Orientačně by nezbytná průměrná vzdálenost mezi plnicími stanicemi měla být přibližně 150 km. V zájmu zajištění fungování trhu a interoperability by měly veškeré CNG plnicí stanice pro motorová vozidla poskytovat plyn v kvalitě vyžadované pro použití vozidly na CNG využívajícími běžné i pokročilé technologie.
(42)
LNG je atraktivní palivovou alternativou pro plavidla, která mají splnit požadavky na snížení obsahu síry v lodních palivech v kontrolních oblastech emisí SOx, což se týká poloviny lodí evropské pobřežní plavby, jak stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/33/EU (12). Hlavní síť LNG plnicích stanic by měla být v námořních přístavech k dispozici do konce roku 2025 a ve vnitrozemských přístavech do konce roku 2030. LNG plnicí stanice zahrnují mimo jiné terminály, nádrže, mobilní kontejnery, zásobovací plavidla a čluny na LNG. Počáteční důraz na hlavní síť by neměl vyloučit možnost, aby byl LNG v dlouhodobém výhledu k dispozici také v přístavech mimo hlavní síť, zejména v přístavech významných pro plavidla neprovozující dopravu. Rozhodnutí o umístění LNG plnicích stanic v přístavech by mělo vycházet z analýzy nákladů a přínosů, včetně posouzení přínosu pro životní prostředí. Rovněž by měly být zohledněny platné bezpečnostní předpisy. Zaváděním infrastruktury pro LNG, které stanoví tato směrnice, by neměl být narušen vývoj jiných perspektivních energeticky účinných alternativních paliv.
(43)
Komise a členské státy by měly usilovat o změnu Evropské dohody o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách (ADN), podepsané v Ženevě 26. května 2000, v platném znění, s cílem umožnit velkoobjemovou přepravu LNG na vnitrozemských vodních cestách. Úpravou oddílu III.1 přílohy III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES (13) by související změny měly být použitelné na veškerou dopravu v oblasti Unie. Je třeba provést nezbytné změny směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES (14) s cílem umožnit účinné a bezpečné využívání LNG k pohonu plavidel vnitrozemské plavby. Navrhované změny by neměly být v rozporu s ustanoveními ADN použitelnými na území Unie na základě oddílu III.1 přílohy III směrnice 2008/68/ES.
(44)
Členské státy by měly zajistit vhodnou distribuční soustavu mezi skladovacími stanicemi pro LNG a LNG plnicími stanicemi. Pokud jde o silniční dopravu, má pro rozvoj ekonomicky udržitelné mobility s LNG zásadní význam dostupnost a zeměpisné umístění plnicích stanic pro cisternová vozidla na převoz LNG.
(45)
LNG, včetně zkapalněného biomethanu, by rovněž mohl těžkým nákladním vozidlům poskytnout nákladově efektivní technologii ke splnění přísných mezních hodnot emisí znečišťujících látek norem Euro VI, jak je uvedeno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 (15).
(46)
Základem pro zavádění infrastruktury pro LNG by měla být hlavní síť TEN-T, neboť zahrnuje hlavní dopravní toky a umožňuje síťové přínosy. Při vytváření sítě pro dodávku LNG pro těžká nákladní motorová vozidla by členské státy měly zajistit, aby byly alespoň podél stávající hlavní sítě TEN-T vybudovány veřejně přístupné plnicí stanice, a to v odpovídajících vzdálenostech zohledňujících minimální délku dojezdu těžkých nákladních motorových vozidel na LNG. Orientačně by nezbytná průměrná vzdálenost mezi plnicími stanicemi měla být přibližně 400 km.
(47)
Zavádění LNG i CNG plnicích stanic by mělo být odpovídajícím způsobem koordinováno s budováním hlavní sítě TEN-T.
(48)
Do 31. prosince 2025 je třeba vybudovat přiměřený počet veřejně přístupných LNG a CNG plnicích stanic, alespoň podél hlavní sítě TEN-T existující k uvedenému dni, a poté i na dalších úsecích hlavní sítě TEN-T, které jsou zpřístupněny vozidlům.
(49)
Vzhledem k narůstající rozmanitosti druhů paliv pro motorová vozidla a v souvislosti s pokračujícím růstem silniční mobility občanů v celé Unii je třeba poskytnout uživatelům vozidel jasné a snadno srozumitelné informace o palivech dostupných na plnicích stanicích a o kompatibilitě jejich vozidla s různými palivy nebo dobíjecími stanicemi na trhu Unie, aniž je dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/30/ES (16). Členské státy by měly mít možnost rozhodnout o zavedení těchto informačních opatření rovněž pro vozidla, která jsou již v provozu.
(50)
Nebude-li k dispozici evropská norma pro dané alternativní palivo, měly by mít členské státy možnost používat pro účely informování uživatelů a pro označování jiné normy.
(51)
Snadné a jednoduché porovnání informací o cenách jednotlivých paliv by mohlo hrát důležitou úlohu, pokud jde o to, umožnit uživatelům vozidel lépe posoudit příslušné náklady na jednotlivá paliva dostupná na trhu. Proto by mělo být možné, aby při uvádění cen paliv na plnicích stanicích, zejména u zemního plynu a vodíku, bylo pro informaci zobrazeno porovnání jednotkových cen s konvenčními palivy, jako například „ekvivalent jednoho litru benzinu“.
(52)
Vzhledem k narůstající rozmanitosti druhů paliv pro motorová vozidla je nezbytné poskytnout uživatelům vozidel údaje o zeměpisném umístění veřejně přístupných plnicích a dobíjecích stanic pro alternativní paliva, na které se vztahuje tato směrnice. Poskytují-li společnosti nebo internetové stránky tyto informace, měly by proto být přístupné otevřeně a nediskriminačně všem uživatelům.
(53)
Pro vytváření politiky založené na faktech je obzvláště důležité na všech úrovních shromažďovat osvědčené postupy a koordinované údaje prostřednictvím činností sledování, jako je portál ekologických vozidel a evropská observatoř elektromobility.
(54)
Klíčové informace týkající se dostupnosti dobíjecích a plnicích stanic a veškeré další informace nezbytné pro mobilitu v celé Unii by měly být případně zahrnuty do informačních služeb o dopravě a cestování jakožto součásti inteligentního dopravního systému.
(55)
Za účelem zajištění toho, aby byla ustanovení této směrnice přizpůsobena vývoji trhu a technickému pokroku, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o technické specifikace plnicích a dobíjecích stanic a příslušné normy. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti postupovala podle svých zvyklostí a vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(56)
Mezinárodní námořní organizace (IMO) pracuje na jednotných a mezinárodně uznávaných normách pro oblast bezpečnosti a životního prostředí pro námořní dopravu. S ohledem na globální povahu námořní dopravy je třeba předejít rozporu s mezinárodními normami. Proto by Unie měla zajistit, aby technické specifikace pro námořní dopravu přijaté podle této směrnice byly v souladu s mezinárodními předpisy přijatými IMO.
(57)
Technické specifikace pro interoperabilitu dobíjecích a plnicích stanic by měly být stanoveny v evropských nebo mezinárodních normách. Evropské normalizační organizace by měly přijmout evropské normy podle článku 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (17) a tyto normy by měly být založeny na aktuálních mezinárodních normách nebo případně probíhajících mezinárodních normalizačních pracích. Pro dosud nepřijaté normy by práce měla vycházet z vypracovávaných norem: „Pokyny pro systémy a instalace na dodávku LNG jakožto paliva pro lodě“ (ISO/DTS 18683), „Plnicí stanice pro zemní plyn - LNG stanice pro plnění vozidel“ (ISO/DIS 16924) a „Plnicí stanice pro zemní plyn - CNG stanice pro plnění vozidel“ (ISO/DIS 16923). Komise by měla být zmocněna k aktualizaci odkazů na technické specifikace uvedené v evropských nebo mezinárodních normách prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.
(58)
Při uplatňování směrnice by Komise měla konzultovat příslušné odborné skupiny, včetně alespoň evropské skupiny odborníků pro budoucí pohonné hmoty, složené z odborníků z odvětví a občanské společnosti, a společné skupiny odborníků pro dopravu a životní prostředí, v níž se setkávají odborníci z členských států.
(59)
Komise zřídila skupinu odborníků nazvanou Evropské fórum pro udržitelnou lodní dopravu, jež má napomoci Komisi při provádění činností Unie v oblasti udržitelnosti námořní dopravy. V rámci tohoto fóra byla zřízena podskupina pro námořní LNG, která má mandát navrhnout fóru vypracování norem nebo předpisů pro námořní LNG jakožto palivo pro lodě, vztahujících se na aspekty techniky, provozu, bezpečnosti, zabezpečení, odborné přípravy a životního prostředí při čerpání LNG. Byl rovněž zřízen Evropský výbor pro tvorbu technických norem, jenž by se měl zabývat technickými normami v oblasti vnitrozemské plavby. Je obzvláště důležité, aby Komise postupovala obvyklým způsobem a aby před přijetím aktů v přenesené pravomoci o požadavcích na čerpání LNG, včetně bezpečnostních aspektů s ním souvisejících, vedla konzultace s odborníky včetně Evropského fóra pro udržitelnou lodní dopravu a Evropského výboru pro tvorbu technických norem.
(60)
Ústřední komise pro plavbu na Rýně (CCNR) je mezinárodní organizace, která se zabývá všemi otázkami týkajícími se vnitrozemské plavby. Dunajská komise je mezinárodní mezivládní organizací pro zajištění a rozvoj volné plavby po Dunaji. Je obzvláště důležité, aby Komise postupovala obvyklým způsobem a aby před přijetím aktů v přenesené pravomoci ohledně vnitrozemské plavby vedla konzultace s odborníky včetně CCNR a Dunajské komise.
(61)
Projednávají-li odborníci otázky související s touto směrnicí, jež se netýkají jejího provádění a porušování, čímž plní funkci odborné skupiny, měl by Evropský parlament obdržet úplné informace a dokumentaci a případně i pozvání k účasti na příslušných zasedáních.
(62)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení této směrnice by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci ke stanovení společných postupů a specifikací. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (18).
(63)
S cílem zajistit, aby alternativní paliva pro dopravu byla poskytována v kvalitě požadované pro použití v motorech se současnou i budoucí technologií a poskytovala vysokou úroveň environmentální výkonnosti z hlediska emisí CO2 a jiných znečišťujících látek, by Komise měla sledovat jejich zavádění na trh. Proto by Komise měla případně navrhnout nezbytná právní opatření s cílem zajistit harmonizovanou vysokou úroveň kvality paliva v celé Unii.
(64)
S cílem dosáhnout nejširšího možného využití alternativních paliv pro dopravu při zajištění technologické neutrality a podporovat udržitelnou elektromobilitu v celé Unii by Komise měla, považuje-li to za vhodné, přijmout vhodná opatření, jako je přijetí akčního plánu k provádění strategie stanovené ve sdělení nazvaném „Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva“. Za tímto účelem by Komise mohla zohlednit potřeby a vývoj jednotlivých trhů v členských státech.
(65)
Jelikož cíle této směrnice, totiž podpory širokého tržního rozvoje alternativních paliv, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy jednotlivě, ale spíše jej, z důvodu potřeby opatření s cílem uspokojit poptávku po kritickém množství vozidel na alternativní paliva a nákladově efektivní vývoj evropského odvětví a umožnit mobilitu vozidel na alternativní paliva v celé Unii, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Předmět
Touto směrnicí se zřizuje společný rámec opatření pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v Unii s cílem minimalizovat závislost dopravy na ropě a omezit její dopad na životní prostředí. Tato směrnice stanoví minimální požadavky na vytvoření infrastruktury pro alternativní paliva, včetně dobíjecích stanic pro elektrická vozidla a plnicích stanic se zemním plynem (LNG a CNG) a vodíkem, které mají být naplněny prostřednictvím vnitrostátních rámců politiky členských států, a rovněž společné technické specifikace pro tyto dobíjecí a plnicí stanice a požadavky na informace pro uživatele.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„alternativními palivy“ paliva nebo zdroje energie, které slouží alespoň zčásti jako náhrada zdrojů fosilní ropy v dodávkách energie pro dopravu a které mají potenciál přispět k její dekarbonizaci a zvýšit environmentální výkonnost odvětví dopravy. Patří mezi ně mimo jiné:
-
elektřina,
-
vodík,
-
biopaliva ve smyslu čl. 2 bodu i) směrnice 2009/28/ES,
-
syntetická a parafinická paliva,
-
zemní plyn, včetně biomethanu, v plynné formě (stlačený zemní plyn (CNG)) a ve zkapalněné formě (zkapalněný zemní plyn (LNG)), a
-
zkapalněný ropný plyn (LPG);
2)
„elektrickým vozidlem“ motorové vozidlo s pohonem zahrnujícím alespoň jedno neperiferní elektrické zařízení jakožto měnič energie s elektricky dobíjeným systémem ukládání energie, který je možno dobíjet externě;
3)
„dobíjecí stanicí“ rozhraní schopné dobíjet v určitém okamžiku jedno elektrické vozidlo nebo u něhož je možno provést výměnu baterie v určitém okamžiku u jednoho elektrického vozidla;
4)
„běžnou dobíjecí stanicí“ dobíjecí stanice, která umožňuje přenos elektřiny do elektrického vozidla s výkonem 22 kW nebo nižším, s výjimkou zařízení o výkonu 3,7 kW nebo nižším, jež jsou umístěna v domácnostech nebo jejichž hlavním účelem není dobíjet elektrická vozidla a jež nejsou veřejně přístupná;
5)
„vysoce výkonnou dobíjecí stanicí“ dobíjecí stanice, která umožňuje přenos elektřiny do elektrického vozidla s výkonem vyšším než 22 kW;
6)
„dodávkami elektřiny z pevniny“ poskytování elektřiny na pobřeží pro kotvící námořní lodě nebo plavidla vnitrozemské plavby prostřednictvím normalizovaného rozhraní;
7)
„veřejně přístupnou dobíjecí nebo plnicí stanicí“ dobíjecí nebo plnicí stanice na dodávku alternativního paliva, která uživatelům poskytuje nediskriminační přístup v celé Unii. Nediskriminační přístup může zahrnovat různé podmínky ověření, použití a platby;
8)
„plnicí stanicí“ plnicí zařízení pro poskytování jakéhokoliv paliva s výjimkou LNG prostřednictvím pevného nebo mobilního zařízení;
9)
„LNG plnicí stanicí“ plnicí zařízení pro poskytování LNG sestávající z pevného či mobilního zařízení, pobřežního zařízení nebo jiných systémů.
Článek 3
Vnitrostátní rámce politiky
1. Každý členský stát přijme vnitrostátní rámec politiky pro rozvoj trhu, pokud jde o alternativní paliva v odvětví dopravy a zavádění příslušné infrastruktury. Rámec obsahuje alespoň:
-
posouzení současného stavu a budoucího rozvoje trhu, pokud jde o alternativní paliva v odvětví dopravy, a to i s ohledem na jejich možné souběžné a kombinované používání, a rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva, při zohlednění přeshraniční kontinuity, je-li to relevantní,
-
vnitrostátní obecné a specifické cíle pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva podle čl. 4 odst. 1, 3 a 5, čl. 6 odst. 1, 2, 3, 4, 6, 7 a 8 a případně čl. 5 odst. 1. Tyto vnitrostátní cíle jsou stanoveny a je možno je revidovat na základě posouzení vnitrostátní, regionální nebo celounijní poptávky, při zajištění souladu s minimálními požadavky na infrastrukturu stanovenými v této směrnici,
-
opatření nezbytná k zajištění dosažení vnitrostátních obecných a specifických cílů obsažených ve vnitrostátním rámci politiky,
-
opatření, jež mohou napomoci při zavádění infrastruktury pro alternativní paliva ve službách veřejné dopravy,
-
určení městských a příměstských aglomerací, jiných hustě osídlených oblastí a sítí, které mají být v závislosti na potřebách trhu vybaveny veřejně přístupnými dobíjecími stanicemi v souladu s čl. 4 odst. 1,
-
určení městských a příměstských aglomerací, jiných hustě obydlených oblastí a sítí, které mají být v závislosti na potřebách trhu vybaveny CNG plnicími stanicemi v souladu s čl. 6 odst. 7,
-
posouzení potřeby nainstalovat LNG plnicí stanice v přístavech mimo hlavní síť TEN-T,
-
zvážení potřeby nainstalovat dodávku elektřiny na letištích pro použití letadly stojícími na letištích.
2. Členské státy zajistí, aby se ve vnitrostátních rámcích politiky zohlednily potřeby různých druhů dopravy provozovaných na jejich území, včetně těch, pro něž jsou dostupné jen omezené alternativy fosilních paliv.
3. Ve vnitrostátních rámcích politiky se zohlední případné zájmy regionálních a místních orgánů a dotčených zúčastněných stran.
4. V případě potřeby členské státy prostřednictvím konzultací nebo společných rámců politiky spolupracují s cílem zajistit, aby opatření nezbytná k dosažení cílů této směrnice byla soudržná a koordinovaná.
5. Opatření na podporu infrastruktury pro alternativní paliva musí být prováděna v souladu s pravidly pro státní podporu obsaženými ve Smlouvě o fungování EU.
6. Vnitrostátní rámce politiky musí být v souladu s platnými právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí a ochrany klimatu.
7. Členské státy oznámí své vnitrostátní rámce politiky Komisi do 18. listopadu 2016.
8. Na základě vnitrostátních rámců politiky Komise zveřejní a pravidelně aktualizuje informace o vnitrostátních obecných a specifických cílech předložených jednotlivými členskými státy, pokud jde o:
-
počet veřejně přístupných dobíjecích stanic,
-
LNG plnicí stanice v námořních a vnitrozemských přístavech,
-
veřejně přístupné LNG plnicí stanice pro motorová vozidla,
-
veřejně přístupné CNG plnicí stanice pro motorová vozidla.
V příslušných případech zveřejní rovněž informace o:
-
veřejně přístupných vodíkových plnicích stanicích,
-
infrastruktuře pro dodávky elektřiny z pevniny v námořních a vnitrozemských přístavech,
-
infrastruktuře pro dodávky elektřiny pro letadla stojící na letištích.
9. Komise je nápomocna členským státům při podávání zpráv o jejich vnitrostátních rámcích politiky prostřednictvím pokynů uvedených v čl. 10 odst. 4, posuzuje soudržnost vnitrostátních rámců politiky na úrovni Unie a napomáhá členským státům při spolupráci stanovené v odstavci 4 tohoto článku.
Článek 4
Dodávky elektřiny pro dopravu
1. Členské státy zajistí prostřednictvím svých vnitrostátních rámců politiky, aby byl do 31. prosince 2020 vybudován přiměřený počet veřejně přístupných dobíjecích stanic, s cílem umožnit provoz elektrických vozidel alespoň v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech a případně v sítích určených členskými státy. Počet takových dobíjecích stanic se stanoví mimo jiné se zřetelem k odhadovanému počtu registrovaných elektrických vozidel na konci roku 2020, jenž je uveden v jejich vnitrostátních rámcích politiky, jakož i k osvědčeným postupům a doporučením vydaným Komisí. Je-li to vhodné, zohlední se zvláštní potřeby týkající se instalace veřejně přístupných dobíjecích stanic na stanicích veřejné dopravy.
2. Komise posoudí uplatňování požadavků uvedených v odstavci 1 a případně předloží návrh na změnu této směrnice, přičemž zohlední vývoj na trhu s elektrickými vozidly, s cílem zajistit, aby byl do 31. prosince 2025 v každém členském státě vybudován další počet veřejně přístupných dobíjecích stanic, a to alespoň na hlavní síti TEN-T, v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech.
3. Členské státy rovněž přijmou opatření v rámci svých vnitrostátních rámců politiky s cílem podpořit a usnadnit zavádění veřejně nepřístupných dobíjecích stanic.
4. Členské státy zajistí, aby běžné dobíjecí stanice pro elektrická vozidla, s výjimkou bezdrátových či indukčních jednotek, zavedené nebo obnovené od 18. listopadu 2017 splňovaly alespoň technické specifikace stanovené v bodě 1.1 přílohy II a zvláštní bezpečnostní požadavky platné na vnitrostátní úrovni.
Členské státy zajistí, aby vysoce výkonné dobíjecí stanice pro elektrická vozidla, s výjimkou bezdrátových či indukčních jednotek, zavedené nebo obnovené od 18. listopadu 2017 splňovaly alespoň technické specifikace stanovené v bodě 1.2 přílohy II.
5. Členské státy zajistí, aby byla v jejich vnitrostátních rámcích politiky posouzena potřeba dodávky elektřiny z pevniny pro plavidla vnitrozemské plavby a námořní lodě v námořních a vnitrozemských přístavech. Tato dodávka elektřiny z pevniny musí být přednostně nainstalována v přístavech hlavní sítě TEN-T a v dalších přístavech do 31. prosince 2025, ledaže není žádná poptávka a náklady neodpovídají přínosům, včetně přínosů pro životní prostředí.
6. Členské státy zajistí, aby instalace pro dodávku elektřiny z pevniny pro námořní dopravu zavedené nebo obnovené od 18. listopadu 2017 splňovaly technické specifikace stanovené v bodě 1.7 přílohy II.
7. Při dobíjení elektrických vozidel na veřejně přístupných dobíjecích stanicích se používají, je-li to technicky proveditelné a ekonomicky přiměřené, inteligentní měřicí systémy ve smyslu čl. 2 bodu 28 směrnice 2012/27/EU, které splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 2 uvedené směrnice.
8. Členské státy zajistí, aby provozovatelé veřejně přístupných dobíjecích stanic mohli volně nakupovat elektřinu od kteréhokoliv dodavatele elektřiny z Unie, pokud s tím dodavatel souhlasí. Provozovatelům dobíjecích stanic je povoleno poskytovat na smluvním základě zákazníkům služby dobíjení elektrických vozidel, a to i jménem a na účet jiných poskytovatelů služeb.
9. Všechny veřejně přístupné dobíjecí stanice poskytnou uživatelům elektrických vozidel rovněž možnost jednorázového dobití bez uzavření smlouvy s dotčeným dodavatelem elektřiny nebo provozovatelem.
10. Členské státy zajistí, aby ceny účtované provozovateli veřejně přístupných dobíjecích stanic byly přiměřené, snadno a jasně porovnatelné, transparentní a nediskriminační.
11. Členské státy zajistí, aby provozovatelé distribučních soustav spolupracovali na nediskriminačním základě se všemi osobami, které zřizují nebo provozují veřejně přístupné dobíjecí stanice.
12. Členské státy zajistí, aby právní úprava umožňovala uzavřít smlouvu na dodávky elektřiny pro dobíjecí stanici i s jiným dodavatelem, než je dodavatel elektřiny do domácnosti nebo prostor, kde je tato dobíjecí stanice umístěna.
13. Aniž je dotčeno nařízení (EU) č. 1025/2012, sleduje Unie vývoj u příslušných evropských normalizačních orgánů ohledně evropských norem obsahujících podrobné technické specifikace pro bezdrátové dobíjecí stanice a výměnu baterií pro motorová vozidla a pro dobíjecí stanice pro motorová vozidla kategorie L a pro elektrické autobusy.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 za účelem:
a)
doplnění tohoto článku a bodů 1.3, 1.4, 1.5, 1.6 a 1.8 přílohy II s cílem požadovat soulad infrastruktury, která má být zavedena nebo obnovena, s technickými specifikacemi obsaženými v evropských normách, které mají být vypracovány podle odstavce 13 tohoto článku, v případech, kdy příslušné evropské normalizační organizace doporučily pouze jedno technické řešení s technickými specifikacemi, jak je uvedeno v příslušné evropské normě;
b)
aktualizace odkazů na normy uvedené v technických specifikacích stanovených v bodě 1 přílohy II, jsou-li tyto normy nahrazeny svými novými zněními přijatými příslušnými normalizačními organizacemi.
Je obzvláště důležité, aby Komise postupovala obvyklým způsobem a před přijetím aktů v přenesené pravomoci vedla konzultace s odborníky, včetně odborníků členských států.
V těchto aktech v přenesené pravomoci se stanoví přechodná období v délce nejméně 24 měsíců před tím, než se technické specifikace v nich obsažené nebo jejich změny stanou pro infrastrukturu, která má být zavedena či obnovena, závaznými.
Článek 5
Dodávky vodíku pro silniční dopravu
1. Členské státy, které se rozhodnou do svého vnitrostátního rámce politiky zahrnout veřejně přístupné vodíkové plnicí stanice, zajistí, aby byl do 31. prosince 2025 dostupný přiměřený počet takových stanic s cílem umožnit provoz motorových vozidel na vodíkový pohon, včetně vozidel s palivovými články, v sítích určených těmito členskými státy, případně včetně přeshraničních spojení.
2. Členské státy zajistí, aby veřejně přístupné vodíkové plnicí stanice zavedené nebo obnovené od 18. listopadu 2017 splňovaly technické specifikace stanovené v bodě 2 přílohy II.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 s cílem aktualizovat odkazy na normy uvedené v technických specifikacích stanovených v bodě 2 přílohy II, jsou-li tyto normy nahrazeny svými novými zněními přijatými příslušnými normalizačními organizacemi.
Je obzvláště důležité, aby Komise postupovala obvyklým způsobem a před přijetím aktů v přenesené pravomoci vedla konzultace s odborníky, včetně odborníků členských států.
V těchto aktech v přenesené pravomoci se stanoví přechodná období v délce nejméně 24 měsíců před tím, než se technické specifikace v nich obsažené nebo jejich změny stanou pro infrastrukturu, která má být zavedena či obnovena, závaznými.
Článek 6
Dodávky zemního plynu pro dopravu
1. Členské státy zajistí prostřednictvím svých vnitrostátních rámců politiky, aby byl do 31. prosince 2025 vybudován přiměřený počet LNG plnicích stanic v námořních přístavech s cílem umožnit provoz plavidel pro vnitrozemskou plavbu či námořních lodí na LNG po celé hlavní síti TEN-T. Členské státy v případě nutnosti spolupracují se sousedními členskými státy s cílem zajistit přiměřené pokrytí hlavní sítě TEN-T.
2. Členské státy zajistí prostřednictvím svých vnitrostátních rámců politiky, aby byl do 31. prosince 2030 vybudován přiměřený počet LNG plnicích stanic ve vnitrozemských přístavech s cílem umožnit provoz plavidel pro vnitrozemskou plavbu či námořních lodí na LNG po celé hlavní síti TEN-T. Členské státy v případě nutnosti spolupracují se sousedními členskými státy s cílem zajistit přiměřené pokrytí hlavní sítě TEN-T.
3. Členské státy ve svých vnitrostátních rámcích politiky určí námořní a vnitrozemské přístavy, které mají poskytovat přístup k LNG plnicím stanicím uvedeným v odstavcích 1 a 2; přitom zváží skutečné potřeby trhu.
4. Členské státy zajistí prostřednictvím svých vnitrostátních rámců politiky, aby byl do 31. prosince 2025 vybudován přiměřený počet veřejně přístupných LNG plnicích stanic, a to alespoň ve stávající hlavní síti TEN-T, s cílem umožnit provoz těžkých nákladních motorových vozidel na LNG v celé Unii, je-li po tom poptávka, ledaže náklady neodpovídají přínosům, včetně přínosů pro životní prostředí.
5. Komise posoudí uplatňování požadavku uvedeného v odstavci 4 a do 31. prosince 2027 podle potřeby předloží návrh na změnu této směrnice, v němž zohlední trh s těžkými nákladními motorovými vozidly na LNG, s cílem zajistit, aby byl v každém členském státě vybudován přiměřený počet veřejně přístupných LNG plnicích stanic.
6. Členské státy zajistí, aby byla na jejich území dostupná náležitá distribuční soustava LNG, včetně nakládacích zařízení pro cisternová vozidla na převoz LNG, pro dodávky plnicím stanicím uvedeným v odstavcích 1, 2 a 4. Odchylně od výše uvedeného mohou sousedící členské státy v rámci svých vnitrostátních rámců politiky pro účely plnění tohoto požadavku sdílet své zdroje. Na dohody o sdílení zdrojů se vztahují povinnosti podávání zpráv členských států podle této směrnice.
7. Členské státy zajistí prostřednictvím svých vnitrostátních rámců politiky, aby byl do 31. prosince 2020 vybudován přiměřený počet veřejně přístupných CNG plnicích stanic, s cílem umožnit, v souladu s čl. 3 odst. 1 šestou odrážkou, provoz motorových vozidel na CNG v městských a příměstských aglomeracích a v jiných hustě obydlených oblastech a případně v sítích určených členskými státy.
8. Členské státy zajistí prostřednictvím svých vnitrostátních rámců politiky, aby byl do 31. prosince 2025 vybudován přiměřený počet veřejně přístupných CNG plnicích stanic, a to alespoň podél stávající hlavní sítě TEN-T, s cílem umožnit provoz motorových vozidel na CNG v celé Unii.
9. Členské státy zajistí, aby CNG plnicí stanice pro motorová vozidla zavedené nebo obnovené od 18. listopadu 2017 splňovaly technické specifikace stanovené v bodě 3.4 přílohy II.
10. Aniž je dotčeno nařízení (EU) č. 1025/2012, sleduje Unie vývoj u příslušných evropských či mezinárodních normalizačních organizací ohledně norem, včetně podrobných technických specifikací, pro:
a)
LNG plnicí stanice pro námořní a vnitrozemskou vodní dopravu;
b)
LNG a CNG plnicí stanice pro motorová vozidla.
11. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 za účelem:
a)
doplnění tohoto článku a bodů 3.1, 3.2 a 3.4 přílohy II s cílem požadovat soulad infrastruktury, která má být zavedena nebo obnovena, s technickými specifikacemi obsaženými v normách, které mají být vypracovány podle odst. 10 písm. a) a b) tohoto článku, v případech, kdy příslušné evropské normalizační organizace doporučily pouze jedno technické řešení s technickými specifikacemi, jak je uvedeno v příslušné evropské normě, v souladu s případnými příslušnými mezinárodními normami;
b)
aktualizace odkazů na normy uvedené v technických specifikacích stanovených v bodě 3 přílohy II, jsou-li tyto normy nahrazeny svými novými zněními přijatými příslušnými evropskými nebo mezinárodními normalizačními organizacemi.
Je obzvláště důležité, aby Komise postupovala obvyklým způsobem a před přijetím aktů v přenesené pravomoci vedla konzultace s odborníky, včetně odborníků členských států.
V těchto aktech v přenesené pravomoci se stanoví přechodná období v délce nejméně 24 měsíců před tím, než se technické specifikace v nich obsažené nebo jejich změny stanou pro infrastrukturu, která má být zavedena či obnovena, závaznými.
12. Neexistuje-li norma obsahující podrobné technické specifikace LNG plnicích stanic pro námořní a vnitrozemskou vodní dopravu uvedená v odst. 10 písm. a), a zejména neexistují-li specifikace týkající se čerpání LNG, je Komise při zohlednění prací probíhajících v IMO, v Ústřední komisi pro plavbu na Rýně, v Dunajské komisi a na dalších příslušných mezinárodních fórech oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 s cílem stanovit:
-
požadavky na rozhraní související s přepravou LNG v palivových zásobnících v námořní a vnitrozemské vodní dopravě,
-
požadavky týkající se bezpečnostních aspektů skladování LNG na pevnině a postupu při jeho čerpání v námořní a vnitrozemské vodní dopravě.
Je obzvláště důležité, aby Komise postupovala obvyklým způsobem a aby před přijetím těchto aktů v přenesené pravomoci vedla konzultace s příslušnými skupinami odborníků na námořní dopravu a na vnitrozemskou vodní dopravu, včetně odborníků z vnitrostátních orgánů v oblasti námořní a vnitrozemské vodní dopravy.
Článek 7
Informace pro uživatele
1. Aniž je dotčena směrnice 2009/30/ES, zajistí členské státy, aby byly poskytovány relevantní, soudržné a jasné informace, pokud jde o motorová vozidla, do kterých je možné pravidelně čerpat jednotlivá paliva uvedená na trh nebo která je možné pravidelně dobíjet na dobíjecích stanicích. Tyto informace se zpřístupní v příručkách pro motorová vozidla, na plnicích a dobíjecích stanicích, na motorových vozidlech a u prodejců motorových vozidel na jejich území. Tento požadavek se vztahuje na všechna motorová vozidla, jakož i příručky pro ně, uvedená na trh po 18. listopadu 2016.
2. Poskytování informací podle odstavce 1 vychází z ustanovení o označování ohledně slučitelnosti paliv podle norem evropských normalizačních organizací stanovujících technické specifikace paliv. Odkazují-li takové normy ke grafickému vyjádření, včetně systému barevného kódování, musí být grafické vyjádření jednoduché a snadno srozumitelné a být umístěno jasně viditelným způsobem:
a)
na příslušných čerpadlech a jejich výdejních pistolích na všech plnicích stanicích ode dne uvedení paliv na trh;
b)
na všech víčkách palivových nádrží u doporučených motorových vozidel slučitelných s tímto palivem nebo v jejich těsné blízkosti a v příručkách pro motorová vozidla, jsou-li tato motorová vozidla uvedena na trh po 18. listopadu 2016.
3. Při uvádění cen paliv na plnicích stanicích se ve vhodných případech, zejména u zemního plynu a vodíku, pro informaci zobrazí porovnání jednotkových cen. Zobrazení těchto informací nesmí uživatele uvádět v omyl ani vést k nejasnostem.
S cílem zvýšit informovanost spotřebitelů a zajistit transparentnost cen paliv způsobem jednotným v celé Unii je Komise oprávněna přijmout prostřednictvím prováděcích aktů společnou metodiku srovnávání jednotkových cen alternativních paliv.
4. Pokud normy evropských normalizačních organizací stanovící technické specifikace paliva neobsahují ustanovení o označování pro účely souladu s dotčenými normami nebo pokud ustanovení o označování neodkazují ke grafickému vyjádření, včetně systému barevného kódování, nebo pokud ustanovení o označování nejsou vhodná pro dosažení cílů této směrnice, může Komise pro účely jednotného provádění odstavců 1 a 2 pověřit evropské normalizační organizace vypracováním specifikací označování slučitelnosti nebo přijmout prováděcí akty stanovující grafické vyjádření slučitelnosti, včetně systému barevného kódování, pro paliva uvedená na trh Unie, která dle posouzení Komise dosahují úrovně 1 % celkového objemu prodejů ve více než v jednom členském státě.
5. Jsou-li aktualizována ustanovení o označování v příslušných normách evropských normalizačních organizací, jsou-li přijaty prováděcí akty týkající se označování nebo jsou-li podle potřeby vypracovány nové normy evropských normalizačních organizací pro alternativní paliva, vztahují se odpovídající požadavky na označování na všechny plnicí a dobíjecí stanice a na motorová vozidla registrovaná na území členských států 24 měsíců po jejich aktualizaci nebo přijetí.
6. Prováděcí akty uvedené v tomto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2.
7. Členské státy zajistí, aby případné údaje o zeměpisném umístění veřejně přístupných plnicích a dobíjecích stanic pro alternativní paliva, na něž se vztahuje tato směrnice, byly přístupné všem uživatelům na otevřeném a nediskriminačním základě. U dobíjecích stanic mohou tyto údaje zahrnovat data o dostupnosti v reálném čase a historická data o dobíjení i data o dobíjení v reálném čase.
Článek 8
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 4, 5 a 6 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 17. listopadu 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 4, 5 a 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 4, 5 a 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 9
Postup ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 10
Zprávy a přezkum
1. Každý členský stát předloží Komisi zprávu o provádění vnitrostátního rámce politiky do 18. listopadu 2019 a každé tři následující roky. Tyto zprávy obsahují informace uvedené v příloze I a případně obsahují příslušné zdůvodnění úrovně dosažení vnitrostátních obecných a specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 1.
2. Do 18. listopadu 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o posouzení vnitrostátních rámců politiky a jejich soudržnosti na úrovni Unie, včetně posouzení úrovně dosažení vnitrostátních obecných a specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 1.
3. Komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice každé tři roky počínaje 18. listopadem 2020.
Zpráva Komise obsahuje:
-
posouzení opatření přijatých členskými státy,
-
posouzení účinků této směrnice na vývoj trhu, pokud jde o infrastrukturu pro alternativní paliva, a jejího přispění k trhu s alternativními palivy pro dopravu, jakož i jejího dopadu na hospodářství a životní prostředí,
-
informace o technickém pokroku a vývoji trhu, pokud jde o alternativní paliva v odvětví dopravy a příslušnou infrastrukturu, na něž se vztahuje tato směrnice, a veškerá další alternativní paliva.
Komise může uvést příklady osvědčených postupů a učinit odpovídající doporučení.
Zpráva Komise rovněž posoudí požadavky a lhůty stanovené v této směrnici, pokud jde o vytvoření infrastruktury a provádění specifikací, s ohledem na technický, hospodářský a tržní vývoj příslušných alternativních paliv, a podle potřeby se k ní připojí legislativní návrh.
4. Komise přijme pokyny týkající se podávání zpráv ze strany členských států o prvcích uvedených v příloze I.
5. Komise do 31. prosince 2020 přezkoumá provádění této směrnice a podle potřeby předloží návrh na její změnu stanovením nových společných technických specifikací pro infrastrukturu pro alternativní paliva v oblasti působnosti této směrnice.
6. Komise do 31. prosince 2018 přijme, považuje-li to za vhodné, akční plán pro provádění strategie stanovené ve sdělení nazvaném „Čisté zdroje energie pro dopravu: Evropská strategie pro alternativní paliva“ s cílem dosáhnout nejširšího možného využití alternativních paliv pro dopravu při zajištění technologické neutrality a podpořit udržitelnou elektromobilitu v celé Unii. Za tímto účelem může rovněž zohlednit potřeby a vývoj jednotlivých trhů v členských státech.
Článek 11
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18. listopadu 2016. Jejich znění sdělí neprodleně Komisi.
2. Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 12
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
DIRETTIVA 2014/94/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-22 ta' Ottubru 2014
dwar l-installazzjoni ta' infrastruttura tal-karburanti alternattivi
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 91 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tat-3 ta' Marzu 2010 intitolata “Ewropa 2020: Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv”, il-Kummissjoni timmira li ssaħħaħ il-kompetittività u s-sigurtà tal-enerġija b'użu aktar effiċjenti tar-riżorsi u tal-enerġija.
(2)
Il-White Paper tal-Kummissjoni tat-28 ta' Marzu 2011 intitolata “Pjan direzzjonali għal Żona Unika Ewropea tat-Trasport - Lejn Sistema tat-Trasport Kompetittiva u li Tuża r-Riżorsi b'Mod Effiċjenti” appellat biex titnaqqas id-dipendenza tat-trasport fuq iż-żejt. Jeħtieġ li dan jinkiseb permezz ta' għadd ta' inizjattivi ta' politika, inkluż l-iżvilupp ta' strateġija sostenibbli għall-karburanti alternattivi kif ukoll tal-infrastruttura adegwata. Il-White Paper tal-Kummissjoni pproponiet ukoll tnaqqis ta' 60 % fl-emissjonijiet ta' gassijiet b'effett ta' serra mit-trasport sal-2050, meta mqabbla mal-livelli tal-1990.
(3)
Id-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) tistabbilixxi objettiv ta' sehem tas-suq ta' 10 % għal sorsi rinnovabbli tal-enerġija fil-karburanti tat-trasport.
(4)
Abbażi tal-konsultazzjoni mal-partijiet interessati u l-esperti nazzjonali, kif ukoll mill-għarfien espert riflessi fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-24 ta' Jannar 2013 intitolata “l-Enerġija Nadifa għat-Trasport: strateġija Ewropea dwar il-fjuwils alternattivi”, l-elettriku, l-idroġenu, il-bijokarburanti, il-gass naturali, u l-gass likwifikat miż-żejt (LPG) ġew identifikati bħala attwalment il-karburanti alternattivi ewlenin b'potenzjal li jissostitwixxu ż-żejt fit-tul, anke fid-dawl tal-użu simultanju u kkumbinat possibbli tagħhom, pereżempju permezz ta' sistemi ta' teknoloġija b'żewġ tipi ta' karburant.
(5)
Sorsi tal-enerġija tfisser is-sorsi alternattivi kollha tal-enerġija għat-trasport, bħall-elettriku u l-idroġenu, li ma jeħtieġx li jkunu rilaxxati permezz tal-kombustjoni jew l-ossidazzjoni mingħajr kombustjoni.
(6)
Il-karburanti sintetiċi, li jissostitwixxu d-diżil, il-petrol u l-karburant tal-avjazzjoni, jistgħu jiġu prodotti minn bażijiet differenti, li jbiddlu l-bijomassa, il-gass, il-faħam jew l-iskart tal-plastik f'karburanti likwidi, il-metan u d-dimetiletere (DME). Il-karburanti ta' diżil paraffiniku sintetiku, bħaż-żjut veġetali idrotrattati (HVO) u d-diżil Fischer-Tropsch, huma funġibbli u jistgħu jitħalltu fid-diżil fossili fi proporzjonijiet għoljin ħafna ta' taħlit, jew jistgħu jintużaw mhux imħallta f'vetturi attwali jew futuri li jaħdmu bid-diżil. Għalhekk, dawk il-karburanti jistgħu jiġu distribwiti, maħżuna jew użati mal-infrastruttura eżistenti. Il-karburanti sintetiċi li jissostitwixxu l-petrol, bħall-metanol u alkoħols oħrajn, jistgħu jitħalltu mal-petrol u jistgħu jintużaw teknikament mat-teknoloġija tal-vetturi attwali b'adattamenti żgħar. Il-metanol jista' jintuża wkoll għan-navigazzjoni fuq l-ilma intern u t-trasport marittimu fuq distanzi qosra. Il-karburanti sintetiċi u paraffiniċi għandhom potenzjal li jnaqqsu l-użu ta' sorsi taż-żejt fil-provvista tal-enerġija lit-trasport.
(7)
L-LPG jew l-awtogass huwa karburant alternattiv, idderivat mill-ipproċessar tal-gass naturali u r-raffinar taż-żejt, li għandu marka tal-karbonju aktar baxxa u emissjonijiet li jniġġsu sinifikattivament inqas mill-karburanti konvenzjonali. Il-bijo-LPG idderivat minn diversi sorsi ta' bijomassa huwa mistenni li jiżviluppa bħala teknoloġija vijabbli fuq perijodu ta' żmien medju sa twil. L-LPG jista' jintuża għat-trasport bit-triq (għall-karozzi u t-trakkijiet) għall-firxiet kollha ta' distanzi. Jista' jintuża wkoll għan-navigazzjoni fuq l-intern u t-trasport marittimu fuq distanzi qosra. L-infrastruttura tal-LPG hija relattivament żviluppata sew b'għadd sinifikanti ta' stazzjonijiet ta' distribuzzjoni diġà preżenti fl-Unjoni (madwar 29 000). Madankollu, id-distribuzzjoni ta' dawk l-istazzjonijiet ta' distribuzzjoni hija irregolari, b'penetrazzjoni baxxa f'għadd ta' pajjiżi.
(8)
Mingħajr preġudizzju għad-definizzjoni tal-karburanti alternattivi f'din id-Direttiva, għandu jiġi nnotat li jeżistu tipi addizzjonali ta' karburanti nodfa li jistgħu jirrappreżentaw alternattivi potenzjali għall-karburanti fossili. Għandhom jitqiesu r-riżultati promettenti mir-riċerka u l-iżvilupp meta jiġu magħżula tipi ġodda ta' karburanti alternattivi. L-istandards u l-leġislazzjoni għandhom jiġu mfassla b'tali mod li ma jagħtux preferenza għal xi tip partikolari ta' teknoloġija, sabiex ma jfixklux l-iżvilupp ulterjuri ta' karburanti alternattivi u trasportaturi tal-enerġija.
(9)
Ir-rapport tal-Grupp ta' Livell Għoli CARS 21 tas-6 ta' Ġunju 2012 iddikjara li n-nuqqas ta' infrastruttura armonizzata għall-karburanti alternattivi mal-Unjoni kollha jfixkel l-introduzzjoni fis-suq ta' vetturi li jużaw karburanti alternattivi u jdewwem il-benefiċċji ambjentali tagħhom. Fil-Komunikazzjoni tagħha tat-8 ta' Novembru 2012 intitolata “CARS 2020: Pjan ta' Azzjoni għal industrija tal-karozzi kompetittiva u sostenibbli fl-Ewropa”, il-Kummissjoni laqgħet ir-rakkomandazzjonijiet ewlenin tar-rapport tal-Grupp ta' Livell Għoli CARS 21, u ppreżentat Pjan ta' Azzjoni bbażat fuqhom. Din id-Direttiva hija waħda mill-azzjonijiet ewlenin dwar l-infrastruttura tal-karburanti alternattivi mħabbra mill-Kummissjoni.
(10)
Għandha tiġi evitata l-frammentazzjoni tas-suq intern minħabba l-introduzzjoni mhux ikkoordinata fis-suq tal-karburanti alternattivi. Għaldaqstant, oqfsa ta' politika kkoordinati tal-Istati Membri kollha għandhom jipprovdu s-sigurtà fit-tul meħtieġa għall-investiment privat u pubbliku fit-teknoloġija tal-vetturi u tal-karburanti, kif ukoll fil-bini tal-infrastruttura, għall-għan doppju tal-minimizzazzjoni tad-dipendenza fuq iż-żejt u l-mitigazzjoni tal-impatt ambjentali tat-trasport. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu oqfsa ta' politika nazzjonali li jiddeskrivu l-miri u l-objettivi nazzjonali, kif ukoll l-azzjonijiet ta' appoġġ tagħhom għall-iżvilupp tas-suq fir-rigward tal-karburanti alternattivi, inkluż l-iskjerament tal-infrastruttura meħtieġa li għandha tiġi installata, b'kooperazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet reġjonali u lokali u mal-industrija kkonċernata, filwaqt li jittieħed kont tal-ħtiġijiet tal-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju. Fejn meħtieġ, l-Istati Membri għandhom jikkooperaw ma' Stati Membri oħra fil-viċin tagħhom, fil-livell reġjonali jew makroreġjonali, permezz ta' konsultazzjoni jew ta' oqfsa konġunti ta' politika, b'mod partikolari fejn ikunu meħtieġa l-kontinwità tal-kopertura tal-infrastruttura għall-karburanti alternattivi bejn il-fruntieri nazzjonali, jew il-bini ta' infrastruttura ġdida qrib il-fruntieri nazzjonali, inklużi għażliet differenti ta' aċċess mhux diskriminatorju għall-punti tal-iċċarġjar u ta' riforniment. Il-koordinazzjoni ta' dawk l-oqfsa ta' politika nazzjonali u l-koerenza tagħhom fil-livell tal-Unjoni għandhom jiġu appoġġati b'kooperazzjoni bejn l-Istati Membri u l-valutazzjoni kif ukoll ir-rapportar mill-Kummissjoni. Sabiex jiġi ffaċilitat ir-rapportar mill-Istati Membri tal-informazzjoni prevista fl-Anness I, linji gwida mhux vinkolanti għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni.
(11)
Huwa meħtieġ approċċ koordinat sabiex jintlaħqu l-ħtiġijiet fit-tul f'termini ta' enerġija tal-modi ta' trasport kollha. B'mod partikolari, il-politiki għandhom jibnu fuq l-użu ta' karburanti alternattivi, b'enfasi fuq il-ħtiġijiet speċifiċi ta' kull mod ta' trasport. Fl-elaborazzjoni tal-oqfsa ta' politika nazzjonali, għandu jittieħed kont tal-ħtiġijiet tal-modi differenti ta' trasport li jeżistu fit-territorju tal-Istat Membru kkonċernat, inklużi dawk li għalihom huma disponibbli alternattivi limitati għall-karburanti fossili.
(12)
L-iżvilupp u l-implimentazzjoni tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tal-Istati Membri għandhom jiġu ffaċilitati mill-Kummissjoni permezz ta' skambju ta' informazzjoni u tal-aħjar prattika bejn l-Istati Membri.
(13)
Sabiex jiġu promossi l-karburanti alternattivi u tiġi żviluppata infrastruttura rilevanti, l-oqfsa ta' politika nazzjonali jistgħu jkunu jikkonsistu minn diversi pjanijiet, strateġiji jew dokumentazzjoni ta' ppjanar oħra żviluppati separatament jew b'mod integrat, jew f'forma oħra, u fil-livell amministrattiv deċiż mill-Istati Membri.
(14)
Il-karburanti inklużi fl-oqfsa nazzjonali tal-politika biss għandhom ikunu eliġibbli għall-miżuri ta' appoġġ tal-Unjoni u nazzjonali għall-infrastruttura tal-karburanti alternattivi, sabiex l-appoġġ pubbliku jkun jista' jiffoka fuq żvilupp koordinat tas-suq intern, lejn mobbiltà mal-Unjoni kollha bl-użu ta' vetturi u bastimenti li jużaw karburanti alternattivi.
(15)
Din id-Direttiva mhix intiża li tqiegħed piż finanzjarju addizzjonali fuq l-Istati Membri jew fuq l-awtoritajiet reġjonali u lokali. Għandu jkun possibbli li l-Istati Membri jimplimentaw din id-Direttiva bl-użu ta' firxa wiesgħa ta' inċentivi u miżuri regolatorji u mhux regolatorji, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-atturi tas-settur privat, li għandu jkollhom rwol ewlieni fl-appoġġ għall-iżvilupp ta' infrastruttura tal-karburanti alternattivi.
(16)
F'konformità mar-Regolament (UE) Nru 1316/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5), l-iżvilupp ta' teknoloġiji ġodda u l-innovazzjoni, b'mod partikolari fir-rigward tad-dekarbonizzazzjoni tat-trasport, huwa eliġibbli għal finanzjament mill-Unjoni. Dak ir-Regolament jipprevedi wkoll l-għoti ta' finanzjament addizzjonali għal azzjonijiet li jisfruttaw is-sinerġiji bejn tal-anqas tnejn mis-setturi koperti minnu(jiġifieri t-trasport, l-enerġija u t-telekomunikazzjoni). Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni hija assistita mill-Kumitat ta' Koordinazzjoni tal-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa (CEF) fil-koordinazzjoni tal-programmi ta' ħidma bil-għan li jkunu jistgħu jsiru sejħiet għal proposti multisettorjali, sabiex jittieħed vantaġġ sħiħ tas-sinerġiji possibbli bejn dawk is-setturi. Il-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa b'hekk tikkontribwixxi għall-installazzjoni tal-infrastruttura tal-karburanti alternattivi.
(17)
Il-programm qafas Orizzont 2020, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) ser jipprovdi wkoll appoġġ għar-riċerka u l-innovazzjoni fir-rigward tal-vetturi li jaħdmu b'karburanti alternattivi u l-infrastruttura relatata, b'mod partikolari permezz tal-Isfida tas-Soċjetà “Trasport intelliġenti, ekoloġiku u integrat”. Dak is-sors speċifiku ta' finanzjament għandu jikkontribwixxi wkoll għall-iżvilupp tal-infrastruttura tal-karburanti alternattivi u għandu jitqies bis-sħiħ bħala opportunità addizzjonali biex jiġi żgurat suq ta' mobbiltà sostenibbli fl-Unjoni kollha.
(18)
Sabiex jitħeġġeġ l-investiment fit-trasport sostenibbli u jiġi appoġġat l-użu ta' netwerk kontinwu ta' karburanti alternattivi fl-Unjoni, il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jappoġġaw miżuri nazzjonali u reġjonali għall-iżvilupp f'dan il-qasam. Huma għandhom jinkoraġġixxu skambji tal-aħjar prattiki fl-installazzjoni u l-ġestjoni tal-infrastruttura tal-karburanti alternattivi bejn l-inizjattivi għall-iżvilupp lokali u dawk reġjonali u, għal dan il-fini, għandhom jippromwovu l-użu tal-Fondi Ewropej Strutturali u ta' Investiment, b'mod partikolari l-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali u l-Fond ta' Koeżjoni.
(19)
Għandhom jiġu implimentati miżuri ta' appoġġ għal infrastruttura għall-karburanti alternattivi, f'konformità mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat li jinsabu fit-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE). L-Istati Membri jistgħu jqisu li hu meħtieġ li jipprovdu appoġġ lill-operaturi affettwati minn din id-Direttiva skont ir-regoli applikabbli dwar l-għajnuna mill-Istat. Kwalunkwe miżura ta' appoġġ nazzjonali għall-infrastruttura tal-karburanti alternattivi notifikata lill-Kummissjoni għandha tiġi vvalutata mingħajr dewmien.
(20)
Il-linji gwida tan-Netwerk Trans-Ewropew tat-Trasport (TEN-T) jirrikonoxxu li l-karburanti alternattivi iservu, tal-inqas parzjalment, bħala sostitut għas-sorsi taż-żejt fossili fil-forniment tal-enerġija lit-trasport, jikkontribwixxu għad-dekarbonizzazzjoni tagħha u jtejbu l-prestazzjoni ambjentali tas-settur tat-trasport. Il-linji gwida tat-TEN-T jitolbu, fir-rigward tat-teknoloġiji ġodda u l-innovazzjoni, li t-TEN-T għandu jippermetti d-dekarbonizzazzjoni tal-modi kollha tat-trasport kemm billi jistimula l-effiċjenza tal-enerġija kif ukoll bl-introduzzjoni ta' sistemi ta' propulsjoni alternattivi u l-installazzjoni tal-infrastruttura korrispondenti. Il-linji gwida tat-TEN-T jitolbu wkoll li l-portijiet interni u l-portijiet fil-baħar, l-ajruporti u t-toroq tan-netwerk ewlieni stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1315/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) (“Netwerk Ewlieni tat-TEN-T”) jipprevedu disponibbiltà ta' karburanti alternattivi. Fis-CEF, l-istrument ta' finanzjament tat-TEN-T jagħmel l-introduzzjoni fin-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T ta' dawk it-teknoloġiji l-ġodda u l-innovazzjoni, inkluża l-infrastruttura għal karburanti nodfa alternattivi, eliġibbli għall-għotjiet. Barra minn hekk, l-installazzjoni ta' infrastruttura għall-karburanti nodfa alternattivi f'netwerk komprensiv usa' ser tkun tista' tirċievi assistenza finanzjarja mis-CEF fil-forma ta' strumenti tal-akkwist u strumenti finanzjarji, bħall-bonds għall-finanzjament ta' proġetti.
(21)
Il-bijokarburanti, kif iddefiniti fid-Direttiva 2009/28/KE, huma attwalment l-aktar tip importanti ta' karburanti alternattivi, responsabbli għal 4,7 % tal-karburanti totali kkunsmati fit-trasport fl-UE fl-2011. Huma jistgħu jikkontribwixxu wkoll għal tnaqqis sostanzjali fl-emissjonijiet ta' CO2 inġenerali, jekk jiġu prodotti b'mod sostenibbli. Jistgħu jipprovdu enerġija nadifa lill-modi kollha tat-trasport.
(22)
In-nuqqas ta' żvilupp armonizzat ta' infrastruttura għall-karburanti alternattivi mal-Unjoni kollha jipprevjeni l-iżvilupp ta' ekonomiji ta' skala fuq in-naħa tal-provvista, u t-trawwim ta' mobbiltà mal-Unjoni kollha fuq in-naħa tad-domanda. Jeħtieġ li jinbnew netwerks ġodda ta' infrastruttura, bħal dawk għall-elettriku, għall-gass naturali (gass naturali likwifikat (LNG) u gass naturali kkompressat (CNG)) u, fejn adatt, għall-idroġenu. Huwa importanti li jiġu rikonoxxuti l-istadji differenti ta' żvilupp ta' kull teknoloġija tal-karburanti u l-infrastrutturi relatati, inklużi l-maturità tal-mudelli kummerċjali għal investituri privati u d-disponibbiltà u l-aċċettazzjoni mill-utent ta' karburanti alternattivi. Għandha tiġi żgurata n-newtralità teknoloġika u l-oqfsa tal-politiki nazzjonali għandhom jieħdu kont debitu tar-rekwiżit li jiġi appoġġat l-iżvilupp kummerċjali tal-karburanti alternattivi. Barra minn hekk, għandu jittieħed kont tad-densità tal-popolazzjoni u l-karatteristiċi ġeografiċi meta jiġu mfassla l-oqfsa tal-politiki nazzjonali.
(23)
L-elettriku għandu l-potenzjal li jżid l-effiċjenza tal-enerġija tal-vetturi tat-triq u li jikkontribwixxi għal tnaqqis tas-CO2 fit-trasport. Huwa sors ta' enerġija li huwa indispensabbli għall-użu tal-vetturi elettriċi, inkluż il-vetturi tal-kategorija L kif imsemmi fid-Direttiva 2007/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), u fir-Regolament (UE) Nru 168/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) li jistgħu jikkontribwixxu għat-titjib tal-kwalità tal-arja u t-tnaqqis tal-istorbju fl-agglomerazzjonijiet urbani/suburbani u żoni oħrajn b'densità għolja ta' popolazzjoni. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jinbena għadd adegwat ta' punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku, sabiex il-vetturi elettriċi jkunu jistgħu jiċċirkolaw tal-anqas fl-agglomerazzjonijiet urbani/suburbani u żoni oħra b'densità għolja ta' popolazzjoni, u, fejn adatt, f'netwerks determinati mill-Istati Membri. L-għadd ta' tali punti tal-iċċarġjar għandu jiġi stabbilit b'kont meħud tal-għadd stmat tal-vetturi elettriċi li ser ikunu rreġistrati sa tmiem l-2020 f'kull Stat Membru. Bħala indikazzjoni, l-għadd medju adegwat ta' punti tal-iċċarġjar għandu jkun ekwivalenti għal tal-anqas punt wieħed tal-iċċarġjar għal kull għaxar karozzi, b'kont meħud ukoll tat-tip ta' karozzi, it-teknoloġija tal-iċċarġjar u l-punti tal-iċċarġjar privati disponibbli. Għadd adegwat ta' punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku għandu jiġi installat, b'mod partikolari, fl-istazzjonijiet tat-trasport pubbliku, bħat-terminals tal-passiġġieri fil-portijiet, l-ajruporti jew l-istazzjonijiet ferrovjarji. Is-sidien privati ta' vetturi elettriċi jiddependu fil-biċċa l-kbira mill-aċċess għal punti tal-iċċarġjar f'parkeġġi kollettivi, bħal fi blokok tal-appartamenti u uffiċċji u postijiet tan-negozju. L-awtoritajiet pubbliċi għandhom jieħdu miżuri biex jassistu lill-utenti ta' tali vetturi billi jiżguraw li dawk li jiżviluppaw u jiġġestixxu s-siti jipprovdu infrastruttura adatta b'punti suffiċjenti għall-iċċarġjar ta' vetturi elettriċi.
(24)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li tinbena infrastruttura aċċessibbli għall-pubbliku għall-provvista tal-elettriku lil vetturi bil-mutur. Sabiex jiddefinixxu għadd adatt ta' punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku fil-qafas ta' politika nazzjonali tagħhom, għandu jkun possibbli li l-Istati Membri jieħdu kont tal-għadd ta' punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku li diġà għandhom fit-territorju tagħhom u tal-ispeċifikazzjonijiet tagħhom, u jiddeċiedu jekk jikkonċentrawx l-isforzi ta' installazzjoni fuq punti tal-iċċarġjar normali jew fuq dawk ta' qawwa għolja.
(25)
L-elettromobbiltà huwa qasam li qed jiżviluppa b'mod rapidu. It-teknoloġiji attwali tal-interfaċċi tal-iċċarġjar jinkludu l-konnetturi tal-kejbils, imma jeħtieġ li jiġu kkunsidrati wkoll it-teknoloġiji tal-interfaċċi futuri, bħal l-iċċarġjar mingħajr fili jew l-iskambju ta' batteriji. Il-leġislazzjoni għandha tiżgura li l-innovazzjoni teknoloġika hija ffaċilitata. Din id-Direttiva għalhekk għandha tiġi aġġornata kif adatt sabiex jittieħed kont tal-istandards futuri għal teknoloġiji bħall-iċċarġjar mingħajr fili u l-iskambju ta' batteriji.
(26)
Punt tal-iċċarġjar jew ta' riforniment aċċessibbli għall-pubbliku jista' jinkludi, pereżempju, punti tal-iċċarġjar jew ta' riforniment b'sjieda privata jew tagħmir aċċessibbli għall-pubbliku permezz ta' kards ta' reġistrazzjoni jew tariffi, punti tal-iċċarġjar jew ta' riforniment ta' skemi ta' car sharing li jippermettu aċċess lil utenti terzi permezz ta' abbonament, jew punti tal-iċċarġjar jew ta' riforniment fil-parkeġġipubbliċi. Punti tal-iċċarġjar jew ta' riforniment li jippermettu aċċess fiżiku lil utenti privati permezz ta' awtorizzazzjoni jew abbonament għandhom jitqiesu bħala punti tal-iċċarġjar jew ta' riforniment aċċessibbli għall-pubbliku.
(27)
L-elettriku u l-idroġenu huma sorsi tal-enerġija partikolarment attraenti għall-użu ta' vetturi elettriċi/biċ-ċelloli tal-karburant u vetturi tal-kategorija L f'agglomerazzjonijiet urbani/suburbani u żoni oħrajn b'densità għolja ta' popolazzjoni li jistgħu jikkontribwixxu għat-titjib tal-kwalità tal-arja u jnaqqsu l-istorbju. L-elettromobbiltà hija kontributur importanti biex jintlaħqu l-miri ambizzjużi tal-Unjoni fir-rigward tal-klima u l-enerġija għall-2020. Fil-fatt, id-Direttiva 2009/28/KE, trasposta mill-Istati Membri sal-5 ta' Diċembru 2010, stabbilixxiet objettivi obbligatorji għall-Istati Membri kollha għas-sehem tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli, bil-għan li jintlaħaq sal-2020 objettiv tal-UE ta' mill-inqas sehem ta' 20 % ta' enerġija minn sorsi rinnovabbli, u sehem ta' 10 % ta' enerġija rinnovabbli li tkun tintuża speċifikament fis-settur tat-trasport.
(28)
L-iċċarġjar ta' vetturi elettriċi fil-punti tal-iċċarġjar għandu, jekk ikun teknikament u finanzjarjament raġonevoli, jagħmel użu mis-sistemi ta' arloġġi intelliġenti sabiex jikkontribwixxu għall-istabbiltà tas-sistema tal-elettriku billi jiċċarġjaw il-batteriji min-netwerk ta' distribuzzjoni f'ħinijiet ta' domanda ġenerali baxxa għall-elettriku u jippermettu trattament sigur u flessibbli tad-data. Fil-perijodu fit-tul dan jista' wkoll jippermetti li l-vetturi elettriċi jalimentaw l-enerġija mill-batteriji lura fin-netwerk ta' distribuzzjoni f'ħinijiet ta' domanda ġenerali għolja għall-elettriku. Sistemi ta' arloġġi intelliġenti kif definit fid-Direttiva 2012/27/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10) jippermettu li tiġi prodotta data f'ħin reali li tkun meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-istabbiltà tan-netwerk ta' distribuzzjoni u jiġi mħeġġeġ 6l-użu razzjonali tas-servizzi tal-iċċarġjar. Is-sistemi ta' arloġġi intelliġenti jipprovdu informazzjoni preċiża u trasparenti dwar id-disponibbiltà tas-servizzi tal-iċċarġjar u kemm jiswew, biex b'hekk jiġi nkoraġġut l-iċċarġjar f'perijodi “off peak”, jiġifieri f'ħinijiet meta d-domanda ġenerali għall-elettriku tkun baxxa u l-prezzijiet tal-enerġija jkunu baxxi. L-użu tas-sistemi ta' arloġġi intelliġenti jottimizza l-iċċarġjar, b'benefiċċji għas-sistema tal-elettriku u għall-konsumaturi.
(29)
Fir-rigward tal-punti tal-iċċarġjar għal vetturi elettriċi li mhumiex aċċessibbli pubblikament, l-Istati Membri għandhom jimmiraw li jesploraw il-fattibbiltà teknika u finanzjarja ta' sinerġiji bi pjanijiet għall-introduzzjoni ta' arloġġi intelliġenti li jsegwu l-obbligu taħt l-Anness I.2 għad-Direttiva 2009/72/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11). L-operaturi tas-sistemi ta' distribuzzjoni għandhom rwol importanti fir-rigward tal-punti tal-iċċarġjar. Fl-iżvilupp tal-kompiti tagħhom, l-operaturi tas-sistemi ta' distribuzzjoni, li wħud minnhom jistgħu jkunu parti minn impriża integrata vertikalment li tkun is-sid jew l-operatur tal-punti tal-iċċarġjar, għandhom jikkooperaw fuq bażi mhux diskriminatorja ma' kwalunkwe sid jew operatur ieħor ta' punti tal-iċċarġjar, b'mod partikolari billi jipprovdulhom l-informazzjoni meħtieġa għall-aċċess u l-użu effiċjenti tas-sistema.
(30)
Fl-iżvilupp ta' infrastruttura għall-vetturi elettriċi, l-interazzjoni ta' dik l-infrastruttura mas-sistema tal-elettriku, kif ukoll il-politika tal-elettriku tal-Unjoni, għandhom ikunu konsistenti mal-prinċipji stabbiliti skont id-Direttiva 2009/72/KE. L-istabbiliment u l-operazzjoni tal-punti tal-iċċarġjar għall-vetturi elettriċi għandhom jiġu żviluppati bħala suq kompetittiv b'aċċess miftuħ għall-partijiet kollha interessati fl-introduzzjoni jew fl-operazzjoni tal-infrastrutturi tal-iċċarġjar.
(31)
L-aċċess tal-fornituri tal-elettriku tal-Unjoni għal punti tal-iċċarġjar għandu jkun mingħajr preġudizzju għad-derogi skont l-Artikolu 44 tad-Direttiva 2009/72/KE.
(32)
Fl-2010, il-Kummissjoni tat mandat (M468) lill-Organizzazzjonijiet Ewropej tal-Istandardizzazzjoni (ESOs) biex joħorġu standards ġodda, jew jirrevedu l-istandards eżistenti, bil-għan li jiżguraw l-interoperabbiltà u l-konnettività bejn punt tal-provvista tal-elettriku u sistema tal-iċċarġjar tal-vetturi elettriċi. Is-CEN/CENELEC waqqaf grupp ta' fokus, li ppubblika rapport f'Ottubru 2011. Filwaqt li r-rapport kien fih għadd ta' rakkomandazzjonijiet, ma ntlaħaq l-ebda kunsens dwar l-għażla ta' interfaċċa standard waħdanija. Għaldaqstant, jeħtieġ aktar azzjoni ta' politika sabiex tipprovdi soluzzjoni mhux proprjetarja li tiżgura l-interoperabbiltà mal-Unjoni kollha.
(33)
Interfaċċa għall-iċċarġjar ta' vetturi elettriċi tista' tinkludi bosta żbokkijiet ta' sokits jew konnetturi għall-vetturi sakemm wieħed minn dawn ikun f'konformità mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi stabbiliti f'din id-Direttiva, sabiex ikun permess l-iċċarġjar multistandard. Madankollu, l-għażla magħmula f'din id-Direttiva għall-konnetturi komuni fl-Unjoni kollha għall-vetturi elettriċi (Tip 2 u Combo 2) ma għandhomx ikunu ta' ħsara għall-Istati Membri ladarba diġà investew fl-installazzjoni ta' teknoloġiji standardizzati oħra għall-punti tal-iċċarġjar u m'għandhomx jaffettwaw punti tal-iċċarġjar eżistenti installati qabel id-dħul fis-seħħ ta' din id-Direttiva. Vetturi elettriċi li jkunu qed jiċċirkolaw diġà qabel id-dħul fis-seħħ ta' din id-Direttiva għandhom ikunu jistgħu jiċċarġjaw, anke jekk dawn ikunu ġew maħsuba li jiċċarġjaw f'punti tal-iċċarġjar li ma jikkonformawx mal-ispeċifikazzjonijiet stabbiliti f'din id-Direttiva. L-għażla tat-tagħmir għall-punti tal-iċċarġjar normali u ta' qawwa għolja għandha tkun konformi mar-rekwiżiti ta' sikurezza speċifiċi fis-seħħ fil-livell nazzjonali.
(34)
Faċilitajiet għall-provvista tal-elettriku max-xatt jistgħu jaqdu t-trasport marittimu u t-trasport tal-passaġġi fuq l-ilma intern bħala provvista ta' enerġija nadifa, partikolarment f'portijiet marittimi u dawk tan-navigazzjoni f'passaġġi fuq l-ilma intern fejn il-kwalità tal-arja mhix tajba jew fejn hemm livelli għoljin ta' storbju. L-elettriku max-xatt jista' jikkontribwixxi għal tnaqqis fl-impatt ambjentali tal-vapuri tal-baħar u l-bastimenti tal-passaġġi fuq l-ilma intern.
(35)
L-istandardizzazzjoni tal-provvista tal-elettriku max-xatt ma għandhiex timpedixxi l-użu ta' sistemi li jkunu diġà stabbiliti qabel id-dħul fis-seħħ ta' din id-Direttiva. B'mod partikolari, l-Istati Membri għandhom jippermettu l-manutenzjoni u l-aġġornament ta' sistemi eżistenti bil-għan li jiġi żgurat l-użu effiċjenti tagħhom tul il-ħajja kollha tagħhom, mingħajr ma tkun rikjesta konformità sħiħa mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi stabbiliti f'din id-Direttiva.
(36)
Il-provvista tal-elettriku lil ajruplani wieqfa fl-ajruporti tista' tnaqqas il-konsum tal-karburanti u l-istorbju, ittejjeb il-kwalità tal-arja u tnaqqas l-impatt fuq it-tibdil fil-klima. L-Istati Membri għalhekk għandhom jiżguraw li l-ħtieġa li tiġi installata provvista tal-elettriku fl-ajruporti tiġi kkunsidrata fl-oqfsa tal-politiki nazzjonali tagħhom.
(37)
Il-vetturi bil-mutur li jaħdmu bl-idroġenu, inklużi l-vetturi L li jaħdmu bl-idroġenu, bħalissa għandhom rati baxxi ħafna ta' penetrazzjoni fis-suq, iżda l-bini ta' infrastruttura suffiċjenti għar-riforniment tal-idroġenu jkun essenzjali biex jagħmel possibbli l-użu tal-vetturi bil-mutur li jaħdmu bl-idroġenu fuq skala akbar.
(38)
L-Istati Membri li jiddeċiedu li jinkludu punti ta' riforniment tal-idroġenu fl-oqfsa tal-politiki nazzjonali tagħhom, għandhom jiżguraw li tinbena infrastruttura aċċessibbli għall-pubbliku għall-provvista tal-elettriku lil vetturi bil-mutur, sabiex tiġi żgurata ċ-ċirkolazzjoni tal-vetturi bil-mutur li jaħdmu bl-idroġenu fin-netwerks iddeterminati minn dawk l-Istati Membri. Fejn adatt, għandhom jiġu kkunsidrati rabtiet transkonfinali bil-ħsieb li l-vetturi bil-mutur li jaħdmu bl-idroġenu jkunu jistgħu jiċċirkolaw fl-Unjoni kollha.
(39)
F'dak li għandu x'jaqsam mal-vetturi li jaħdmu bil-gass naturali, hemm madwar 3 000 punti ta' riforniment attivi fl-Unjoni. Punti ta' riforniment addizzjonali jistgħu jiġu installati u pprovduti miż-żona li hija attwalment żviluppata sew li tkopri n-netwerks ta' distribuzzjoni tal-gass naturali fl-Unjoni, dment li l-kwalità tal-gass tkun adatta għall-użu f'vetturi tal-gass li jużaw it-teknoloġiji eżistenti u avvanzati. In-netwerk ta' distribuzzjoni attwali għall-gass naturali tista' tiġi ssupplimentata b'punti ta' riforniment lokali li jużaw bijometan prodott lokalment.
(40)
Infrastruttura komuni għall-gass naturali tirrikjedi speċifikazzjonijiet tekniċi komuni għall-hardware tagħha kif ukoll għall-kwalità tal-gass. Il-kwalità tal-gass naturali li jintuża fl-Unjoni tiddependi mill-oriġini tiegħu, mill-kostitwenti tiegħu, eż. il-bijometan imħallat fil-gass naturali, u mill-mod li bih il-gass jiġi ttrattat tul il-katina ta' distribuzzjoni. Għalhekk, firxa ta' karatteristiċi tekniċi tista' tipprevjeni l-użu ottimali tal-magni u tnaqqas l-effiċjenza tal-enerġija tagħhom. F'dan ir-rigward, il-Kumitat Tekniku CEN/TC 408 - Kumitat tal-Proġett qed jiżviluppa sett ta' speċifikazzjonijiet tal-kwalità għall-gass naturali li jintuża fit-trasport u għall-injezzjoni tal-bijometan fin-netwerk ta' distribuzzjoni tal-gass naturali.
(41)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw, permezz tal-oqfsa tal-politiki nazzjonali tagħhom, li jinbena għadd adegwat ta' punti ta' riforniment aċċessibbli għall-pubbliku għall-provvista tas- CNG jew bijometan ikkompressat għall-vetturi bil-mutur, sabiex tiġi żgurata li l-vetturi bil-mutur tas-CNG ikunu jistgħu jiċċirkolaw fl-agglomerazzjonijiet urbani/suburbani u żoni oħrajn b'densità għolja ta' popolazzjoni kif ukoll fl-Unjoni kollha, tal-anqas tul in-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T eżistenti. Meta jistabbilixxu n-netwerks tagħhom għall-provvista tas-CNG għall-vetturi bil-mutur, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-punti ta' riforniment aċċessibbli għall-pubbliku jkunu installati, b'kont meħud tad-distanza minima li jistgħu jkopru l-vetturi bil-mutur tas-CNG. Bħala indikazzjoni, id-distanza medja meħtieġa bejn il-punti ta' riforniment għandha tkun madwar 150 km. Biex jiġu żgurati l-funzjonament tas-suq u l-interoperabbiltà, il-punti kollha ta' riforniment tas-CNG għall-vetturi bil-mutur għandhom jipprovdu gass tal-kwalità meħtieġa għall-użu fil-vetturi b'teknoloġija attwali u avvanzata li jaħdmu bis-CNG.
(42)
L- LNG huwa karburant alternattiv attraenti għall-bastimenti, biex jilħqu r-rekwiżiti ta' tnaqqis tal-kontenut tal-kubrit fil-karburanti tal-baħar fiż-Żoni ta' Kontroll tal-Emissjonijiet SOx, li jolqtu nofs il-vapuri li jbaħħru fit-trasport marittimu Ewropew fuq distanzi qosra, kif previst fid-Direttiva 2012/33/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12). Netwerk ewlieni ta' punti ta' riforniment għal-LNG fil-portijiet marittimi u interni għandu jkun disponibbli, tal-inqas, sa tmiem l-2025 u l-2030 rispettivament. Il-punti ta' riforniment għal-LNG jinkludu, fost l-oħrajn, terminals tal-LNG, tankijiet, kontejners mobbli, bastimenti li jaħżnu u jfornu l-karburanti u barkuni. L-enfasi inizjali fuq in-netwerk ewlieni ma għandhiex teskludi l-possibbiltà li, fi żmien aktar fit-tul, l-LNG isir disponibbli wkoll f'portijiet barra min-netwerk ewlieni, partikolarment dawk il-portijiet li huma importanti għall-bastimenti li mhumiex involuti f'operazzjonijiet tat-trasport. Id-deċiżjoni dwar is-sit tal-punti ta' riforniment tal-LNG fil-portijiet għandha tkun ibbażata fuq analiżi tal-kost u l-benefiċċji, inkluż eżami tal-benefiċċji ambjentali. Għandhom jiġu kkunsidrati wkoll id-dispożizzjonijiet applikabbli relatati mas-sikurezza. L-installazzjoni tal-infrastruttura tal-LNG prevista f'din id-Direttiva m'għandhiex tfixkel l-iżvilupp ta' karburanti alternattivi futuri oħra effiċjenti fl-enerġija u b'potenzjal.
(43)
Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jimpenjaw ruħhom li jimmodifikaw il-Ftehim Ewropew dwar it-Trasport Internazzjonali ta' Oġġetti Perikolużi fuq Passaġġi tal-Ilma Interni, konkluż f'Ġinevra fis-26 ta' Mejju 2000, kif emendat (ADN), sabiex tkun permessa t-trasport fuq skala kbira tal-LNG f'passaġġi fuq l-ilma interni. L-emendi li dan jinvolvi għandhom isiru applikabbli għat-trasport kollu fit-territorju tal-Unjoni billi jiġi adattat l-Anness III, Taqsima III.1 tad-Direttiva 2008/68/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) dwar it-trasport intern ta' oġġetti perikolużi. Id-Direttiva 2006/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) għandha tiġi emendata, fejn meħtieġ, biex tippermetti l-użu effiċjenti u sigur tal-LNG għall-propulsjoni ta' bastimenti f'passaġġi fuq l-ilma interni. L-emendi proposti ma għandhomx ikunu f'konflitt mad-dispożizzjonijiet tal-ADN applikabbli fit-territorju tal-Unjoni bis-saħħa tal-Anness III, Taqsima III.1 tad-Direttiva 2008/68/KE.
(44)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw sistema ta' distribuzzjoni adatta bejn l-istazzjonijiet tal-ħażna u l-punti ta' riforniment għal-LNG. Fir-rigward tat-trasport bit-triq, id-disponibbiltà u s-sit ġeografiku tal-punti ta' tagħbija għal vetturi b'tank tal-LNG huma essenzjali għall-iżvilupp ta' mobbiltà tal-LNG ekonomikament sostenibbli.
(45)
L-LNG, inkluż il-bijometan likwifikat, jista' joffri ukoll teknoloġija kosteffiċjenti li tippermetti lill-vetturi tqal jilħqu l-limiti stretti ħafna ta' emissjonijiet ta' sustanzi li jniġġsu, skont l-istandards Euro VI kif imsemmi fir-Regolament (UE) Nru 595/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15).
(46)
In-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T għandu jkun il-bażi għall-installazzjoni tal-infrastruttura tal-LNG, billi jkopri l-flussi ewlenin tat-traffiku, u jagħti lok għal benefiċċji tan-netwerk. Meta jkunu qed jistabbilixxu n-netwerks tagħhom għall-forniment tal-LNG għal vetturi tqal b'mutur, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li jiġu installati l-punti ta' riforniment aċċessibbli għall-pubbliku, tal-anqas tul in-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T eżistenti, f'distanzi adegwati b'kont meħud tad-distanza minima ta' vetturi tqal b'mutur tal-LNG. Bħala indikazzjoni, id-distanza medja meħtieġa bejn il-punti ta' riforniment għandha tkun ta' madwar 400 kilometru.
(47)
L-installazzjoni tal-punti ta' riforniment kemm għal-LNG u għas-CNG għandha tkun ikkoordinata kif xieraq mal-implimentazzjoni tan-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T.
(48)
Għadd xieraq ta' punti ta' riforniment aċċessibbli għall-pubbliku tal-LNG u s-CNG għandu jiġi installat sal-31 ta' Diċembru 2025, tal-anqas tul in-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T eżistenti f'dik id-data, u wara dik id-data, fuq il-partijiet l-oħra tan-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T fejn dawn isiru aċċessibbli għall-vetturi.
(49)
Fid-dawl tad-diversità dejjem tikber fit-tipi ta' karburanti għall-vetturi bil-mutur, flimkien mat-tkabbir kontinwu fil-mobbiltà bit-triq taċ-ċittadini mal-Unjoni kollha, jeħtieġ li l-utenti tal-vetturi jiġu pprovduti b'informazzjoni ċara u faċli li tinftiehem dwar il-karburanti disponibbli fl-istazzjonijiet ta' riforniment u dwar il-kompatibbiltà tal-vettura tagħhom mal-karburanti differenti jew il-punti tal-iċċarġjar fis-suq tal-Unjoni tal-karburanti tat-trasport, mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 2009/30/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (16). L-Istati Membri għandhom ikunu jistgħu jiddeċiedu li jimplimentaw dawn il-miżuri ta' informazzjoni fir-rigward tal-vetturi fiċ-ċirkolazzjoni.
(50)
Fin-nuqqas ta' standard Ewropew għal karburant alternattiv partikolari, l-Istati Membri għandhom jitħallew jużaw standards oħrajn għall-informazzjoni tal-utent u t-tikkettar.
(51)
Informazzjoni sempliċi u li titqabbel faċilment rigward il-prezzijiet tal-karburanti differenti jista' jkollha rwol importanti biex tippermetti lill-utenti tal-vetturi jevalwaw aħjar il-kost relattiv tal-karburant individwali disponibbli fuq is-suq. Għaldaqstant, meta il-prezzijiet tal-karburanti jintwerew fi stazzjonijiet tal-karburanti, b'mod partikolari għall-gass naturali u l-idroġenu, għandu jkun possibbli li l-paragun tal-prezz ta' kull unità ma' dak ta' karburanti konvenzjonali, pereżempju ma' “ekwivalenti għal litru (1) petrol”, jintwera għall-finijiet ta' informazzjoni.
(52)
Fid-dawl tad-diversità li qed tiżdied fit-tipi ta' karburant għal vetturi bil-mutur, huwa meħtieġ li l-utenti tal-vetturi jiġu pprovduti b'data li tirrigwarda s-sit ġeografiku tar-riforniment u l-punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku ta' karburanti alternattivi koperti b'din id-Direttiva. Għalhekk, meta kumpanniji jew siti tal-internet jagħtu din l-informazzjoni, din għandha tkun aċċessibbli fuq bażi miftuħa u nondiskriminatorja lill-utenti kollha.
(53)
Huwa ta' importanza partikolari għal tfassil ta' politika bbażata fuq il-fatti fil-livelli kollha li jinġabru l-aħjar prattiki u data kkoordinata permezz ta' attivitajiet ta' monitoraġġ, bħall-Portal Vetturi Nodfa u l-Osservatorju Ewropew għall-Elettromobbiltà.
(54)
Informazzjoni ewlenija dwar id-disponibbiltà ta' punti tal-iċċarġjar u tar-riforniment u kwalunkwe informazzjoni oħra meħtieġa għall-mobbiltà fl-Unjoni kollha għandha tiġi inkluża, fejn applikabbli, fis-servizzi tal-informazzjoni dwar it-traffiku u l-ivvjaġġar bħala parti mis-sistema ta' trasport intelliġenti.
(55)
Sabiex jiġi żgurat l-adattament tad-dispożizzjonijiet ta' din id-Direttiva għall-iżvilupp tas-suq u l-progress tekniku, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti f'konformità mal-Artikolu 290 TFUE, fir-rigward tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-punti ta' riforniment u tal-iċċarġjar u standards rilevanti. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni ssegwi l-prattika normali tagħha u twettaq konsultazzjonijiet xierqa tul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell tal- ta' atti delegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, fil-ħin u adegwata ta' dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(56)
L-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI) tiżviluppa standards ta' sigurtà u ambjentali uniformi u rikonoxxuti internazzjonalment għat-trasport marittimu. Kunflitti mal-istandards internazzjonali għandhom jiġu evitati fid-dawl tan-natura globali tat-trasport marittimu. Għalhekk l-Unjoni għandha tiżgura li l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għat-trasport marittimu adottati skont din id-Direttiva jkunu konsistenti mar-regoli internazzjonali adottati mill-OMI.
(57)
L-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-interoperabbiltà tal-punti tal-iċċarġjar u ta' riforniment għandhom jiġu speċifikati fi istandards Ewropej jew internazzjonali. L-ESOs għandhom jadottaw l-istandards Ewropej f'konformità mal-Artikolu 10 tar-Regolament (UE) Nru 1025/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (17), u dawk l-istandards għandhom ikunu bbażati fuq standards internazzjonali attwali jew fuq ħidma attwali ta' standardizzazzjoni internazzjonali, fejn applikabbli. Għall-istandards li għadhom ma ġewx adottati, il-ħidma għandha tkun ibbażata fuq standards li qed jiġu żviluppati: “Linji gwida għas-sistemi u l-installazzjonijiet għall-provvista tal-LNG bħala karburant għall-bastimenti” (ISO/DTS 18683), “Stazzjonijiet ta' riforniment tal-gass naturali - Stazzjonijiet tal-LNG għar-riforniment tal-vetturi” (ISO/DIS 16924) u “Stazzjonijiet ta' riforniment tal-gass naturali - Stazzjonijiet tas-CNG għar-riforniment tal-vetturi” (ISO/DIS 16923). Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li taġġorna, permezz ta' atti delegati, ir-referenzi għall-ispeċifikazzjonijiet tekniċi mogħtija fi standards Ewropej jew internazzjonali.
(58)
Fl-applikazzjoni ta' din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta ma' gruppi ta' esperti rilevanti, inkluż tal-inqas il-Grupp Espert Ewropew dwar Karburanti Futuri għat-Trasport, li huwa magħmul minn esperti mill-industrija u mis-soċjetà ċivili, kif ukoll il-Grupp Espert Konġunt għat-Trasport u l-Ambjent, li jġib flimkien esperti mill-Istati Membri.
(59)
Grupp ta' esperti msejjaħ Forum Ewropew dwar Trasport Marittimu Sostenibbli (ESSF) ġie stabbilit mill-Kummissjoni sabiex jassistiha fl-implimentazzjoni tal-attivitajiet tal-Unjoni fil-qasam tas-sostenibbiltà tat-trasport marittimu. Sottogrupp għal-LNG marittimu ġie stabbilit taħt l-ESSF, bil-mandat li jipproponi lill-ESSF l-iżvilupp ta' standards jew regoli għal-LNG marittimu bħala karburant tal-vapuri li jkopri aspetti tekniċi, operazzjonali, ta' sigurtà, ta' sikurezza, ta' taħriġ u ambjentali tal-forniment tal-LNG lill-bastimenti. Kumitat Ewropew għall-Ħolqien ta' Standards Tekniċi (CESTE) ġie stabbilit biex jittratta l-istandards tekniċi fil-qasam tan-navigazzjoni fuq l-ilma intern. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni ssegwi l-prattika li normalment issegwi u twettaq konsultazzjonijiet mal-esperti, inklużi l-ESSF u s-CESTE, qabel ma tadotta l-atti delegati dwar ir-rekwiżiti tal-forniment tal-LNG lill-bastimenti, inklużi l-aspetti ta' sikurezza relatati miegħu.
(60)
Il-Kummissjoni Ċentrali għan-Navigazzjoni fuq ir-Renu (CCNR) hija organizzazzjoni internazzjonali li tindirizza l-kwistjonijiet kollha dwar in-navigazzjoni fuq l-ilma intern. Il-Kummissjoni tad-Danubju hija organizzazzjoni intergovernattiva internazzjonali li tipprovdi u tiżviluppa navigazzjoni libera fuq id-Danubju. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni ssegwi l-prattika li normalment issegwi u twettaq konsultazzjonijiet ma' esperti, inkluż s-CCNR u l-Kummissjoni tad-Danubju, qabel ma tadotta atti delegati dwar in-navigazzjoni fuq l-ilma intern.
(61)
Meta kwistjonijiet relatati ma' din id-Direttiva, bl-eċċezzjoni tal-implimentazzjoni jew il-ksur tagħha, ikunu qed jiġu eżaminati minn esperti, li għalhekk ikunu qed jaġixxu bħala gruppi ta' esperti, il-Parlament Ewropew għandu jirċievi informazzjoni u dokumentazzjoni sħiħa u, fejn opportun, stedina biex jattendi l-laqgħat rilevanti.
(62)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta' implimentazzjoni biex tistipula proċeduri u speċifikazzjonijiet komuni. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità ma-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18).
(63)
Biex jiġi żgurat li karburanti alternattivi għat-trasport jkunu tal-kwalità rekwiżita għall-użu fit-teknoloġija tal-magni attwali u futuri, u li joffru livell għoli ta' prestazzjoni ambjentali fir-rigward tas-CO2 u emissjonijiet ta' tniġġis oħra, il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-introduzzjoni tagħhom fis-suq. Għal dak il-għan, il-Kummissjoni għandha, jekk adatt, tipproponi l-miżuri legali meħtieġa biex tiżgura livell għoli armonizzat ta' kwalità ta' karburant fl-Unjoni kollha.
(64)
Sabiex jinkiseb l-użu l-aktar wiesa' ta' karburanti alternattivi għat-trasport, filwaqt li biex tiġi żgurata n-newtralità teknoloġika, u biex tiġi promossa mobbiltà elettrika sostenibbli mal-Unjoni kollha, il-Kummissjoni għandha, jekk tqis li dan ikun xieraq, tieħu l-miżuri adegwati, bħall-adozzjoni ta' Pjan ta' Azzjoni għall-implimentazzjoni tal-istrateġija deskritta fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni bl-isem “Enerġija Nadifa għat-Trasport: strateġija Ewropea għal karburanti alternattivi”. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni tista' tqis il-ħtiġijiet u l-iżviluppi fis-swieq individwali fl-Istati Membri.
(65)
Billi l-objettiv ta' din id-Direttiva, jiġifieri li jitrawwem żvilupp estensiv tas-suq tal-karburanti alternattivi, ma jistax jintlaħaq b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri individwalment, iżda jista' pjuttost, minħabba l-ħtieġa ta' azzjoni li tissodisfa d-domanda għal massa kritika ta' vetturi li jaħdmu b'karburanti alternattivi u għal żviluppi kosteffiċjenti mill-industrija Ewropea, u biex tkun possibbli l-mobbiltà mal-Unjoni kollha tal-vetturi li jaħdmu b'karburanti alternattivi, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f'dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħaq dak l-objettiv,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Suġġett
Din id-Direttiva tistabbilixxi qafas komuni ta' miżuri għall-installazzjoni ta' infrastruttura tal-karburanti alternattivi fl-Unjoni sabiex timminimizza d-dipendenza fuq iż-żejt u biex jiġi mmitigat l-impatt tat-trasport fuq l-ambjent. Din id-Direttiva tistabbilixxi r-rekwiżiti minimi għall-bini ta' infrastruttura għall-karburanti alternattivi, inkluż punti tal-iċċarġjar għall-vetturi elettriċi u punti ta' riforniment għall-gass naturali (LNG u CNG) u għall-idroġenu, li għandha tiġi implimentata permezz tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tal-Istati Membri, kif ukoll l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi komuni għal tali punti ta' ċċarġjar u ta' riforniment, u r-rekwiżiti għall-informazzjoni tal-utent.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' din id-Direttiva, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“karburanti alternattivi” tfisser karburanti jew sorsi tal-enerġija li jservu, tal-anqas parzjalment, ta' sostitut għas-sorsi ta' żejt fossili fil-provvista tal-enerġija għat-trasport, u li għandhom il-potenzjal li jikkontribwixxu lejn id-dekarbonizzazzjoni u jsaħħu l-prestazzjoni ambjentali tas-settur tat-trasport. Dawn jinkludu, inter alia:
-
l-elettriku,
-
l-idroġenu,
-
il-bijokarburanti kif iddefiniti fil-punt (i) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2009/28/KE,
-
il-karburanti sintetiċi u paraffiniċi,
-
il-gass naturali, inkluż il-bijometan, f'forma gassuża (gass naturali kkompressat - (CNG)) u f'forma likwifikata (gass naturali likwifikat - (LNG)), u
-
il-gass likwifikat miż-żejt (LPG);
(2)
“vettura elettrika” tfisser vettura bil-mutur mgħammra b'sistema ta' propulsjoni li fiha tal-inqas magna elettrika mhux periferika waħda bħala konvertitur tal-enerġija b'sistema ta' ħażna ta' enerġija elettrika rikarikabbli, li tista' tiġi ċċarġjata esternament;
(3)
“punt tal-iċċarġjar” tfisser interfaċċa, li tista' tiċċarġja vettura waħda kull darba jew tbiddel batterija ta' vettura elettrika waħda kull darba;
(4)
“punt tal-iċċarġjar b'potenza normali” tfisser punt tal-iċċarġjar li jippermetti trasferiment tal-elettriku lil vettura elettrika b'potenza ugwali għal 22 kW jew inqas, eskluż tagħmir b'potenza ta' 3,7 kW jew inqas, li huwa installat f'unitajiet domestiċi privati jew li l-għan ewlieni tiegħu mhuwiex l-iċċarġjar ta' vetturi elettriċi u li mhuwiex aċċessibbli għall-pubbliku;
(5)
“punt tal-iċċarġjar b'potenza qawwija” tfisser punt tal-iċċarġjar li jippermetti trasferiment tal-elettriku lil vettura elettrika b'potenza ta' aktar minn 22 kW;
(6)
“provvista tal-elettriku max-xtut” tfisser il-forniment tal-enerġija elettrika max-xtut permezz ta' interfaċċa standardizzata lill-vapuri tat-tbaħħir jew bastimenti tal-passaġġi tal-ilma interni li jkunu fuq l-irmiġġ;
(7)
“punt tal-iċċarġjar jew ta' riforniment aċċessibbli għall-pubbliku” tfisser punt tal-iċċarġjar jew ta' riforniment li jforni karburant alternattiv li jipprovdi aċċess mhux diskriminatorju lill-utenti fl-Unjoni kollha. Aċċess mhux diskriminatorju jista' jinkludi kondizzjonijiet differenti ta' awtentikazzjoni, użu u ħlas;
(8)
“punt ta' riforniment” tfisser faċilità ta' riforniment għall-forniment ta' kwalunkwe karburant għajr l-LNG, permezz ta' installazzjoni fissa jew installazzjoni mobbli;
(9)
“punt ta' riforniment tal-LNG” tfisser faċilità ta' riforniment għall-forniment tal-LNG, li tikkonsisti minn faċilità fissa jew mobbli, faċilità fuq il-baħar, jew sistema oħra.
Artikolu 3
Oqfsa ta' politika nazzjonali
1. Kull Stat Membru għandu jadotta qafas ta' politika nazzjonali għall-iżvilupp tas-suq fir-rigward tal-karburanti alternattivi fis-settur tat-trasport u l-installazzjoni tal-infrastruttura rilevanti. Hi għandha tinkludi mill-anqas dan li ġej:
-
Evalutazzjoni tas-sitwazzjoni attwali u l-iżvilupp futur tas-suq fir-rigward ta' karburanti alternattivi fis-settur tat-trasport, inkluż fid-dawl tal-użu simultanju u kkumbinat possibbli tagħhom, u tal-iżvilupp ta' infrastruttura ta' karburanti alternattivi, filwaqt li tiġi kkunsidrata, fejn rilevanti, il-kontinwità transkonfinali;
-
miri u objettivi nazzjonali, skont l-Artikoli 4(1), 4(3), 4(5), 6(1), 6(2), 6(3), 6(4), 6(6), 6(7), 6(8) u, fejn applikabbli, l-Artikolu 5(1), għall-installazzjoni ta' infrastruttura ta' karburanti alternattivi. Dawk il-miri u l-objettivi nazzjonali għandhom jiġu stabbiliti u jistgħu jiġu riveduti abbażi ta' valutazzjoni tad-domanda nazzjonali, reġjonali jew fl-Unjoni kollha, filwaqt li tiġi żgurata l-konformità mar-rekwiżiti minimi tal-infrastruttura stabbiliti f'din id-Direttiva;
-
jintlaħqu l-miżuri meħtieġa biex jiġu żgurati l-miri u l-objettivi nazzjonali li jinsabu fil-qafas ta' politika nazzjonali tagħhom;
-
miżuri li jistgħu jippromwovu l-installazzjoni ta' infrastruttura ta' karburanti alternattivi fis-servizzi tat-trasport pubbliku;
-
għażla tal-agglomerazzjonijiet urbani/suburbani, ta' żoni u ta' netwerks oħra b'densità għolja ta' popolazzjoni, li, skont il-ħtiġijiet tas-suq, għandhom ikunu mgħammra b'punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku f'konformità mal-Artikolu 4(1);
-
għażla tal-agglomerazzjonijiet urbani/suburbani, ta' żoni u ta' netwerks oħra b'densità għolja ta' popolazzjoni, li, skont il-ħtiġijiet tas-suq, għandhom ikunu mgħammra b'punti ta' riforniment tas-CNG f'konformità mal-Artikolu 6(7);
-
valutazzjoni tal-ħtieġa għall-installazzjoni ta' punti ta' riforniment għal-LNG f'portijiet barra min-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T;
-
konsiderazzjoni tal-ħtieġa għall-installazzjoni ta' provvista tal-elettriku fl-ajruporti għall-użu minn ajruplani weqfin.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-oqfsa ta' politika nazzjonali jieħdu kont tal-ħtiġijiet tal-modi differenti ta' trasport li jeżistu fit-territorju tagħhom, inklużi dawk li għalihom huma disponibbli alternattivi limitati għall-karburanti fossili.
3. L-oqfsa ta' politika nazzjonali għandhom iqisu, fejn adatt, l-interessi tal-awtoritajiet reġjonali u lokali, kif ukoll dawk tal-partijiet interessati kkonċernati.
4. Fejn meħtieġ, l-Istati Membri għandhom jikkooperaw, permezz ta' konsultazzjonijiet jew oqfsa ta' politika konġunta, biex jiżguraw li l-miżuri meħtieġa biex jinkisbu l-objettivi ta' din id-Direttiva jkunu koerenti u koordinati.
5. Għandhom jiġu implimentati miżuri ta' appoġġ għal infrastruttura għall-fjuwils alternattivi, f'konformità mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat li jinsabu fit-TFUE.
6. L-oqfsa ta' politika nazzjonali għandhom ikunu f'konformità mal-leġislazzjoni tal-Unjoni fis-seħħ fir-rigward tal-protezzjoni tal-ambjent u tal-klima.
7. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw l-oqfsa tal-politika nazzjonali tagħhom lill-Kummissjoni sat-18 ta' Novembru 2016.
8. Abbażi tal-oqfsa ta' politika nazzjonali, il-Kummissjoni għandha tippubblika u taġġorna b'mod regolari l-informazzjoni dwar il-miri nazzjonali u l-objettivi ppreżentati minn kull Stat Membru fir-rigward ta':
-
l-għadd ta' punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku;
-
punti ta' riforniment tal-LNG fil-portijiet marittimi u interni
-
punti ta' riforniment tal-LNG aċċessibbli għall-pubbliku għall-vetturi bil-mutur;
-
punti ta' riforniment tas-CNG aċċessibbli għall-pubbliku għall-vetturi bil-mutur;
Fejn applikabbli, l-informazzjoni rigward dan li ġej għandha wkoll tiġi ppubblikata:
-
il-punti ta' riforniment tal-idroġenu aċċessibbli għall-pubbliku;
-
l-infrastruttura għall-provvista tal-elettriku max-xtut fil-portijiet marittimi u interni;
-
l-infrastruttura għall-provvista tal-elettriku għal ajruplani weqfin.
9. Il-Kummissjoni għandha tassisti lill-Istati Membri fir-rappurtar dwar l-oqfsa ta' politika nazzjonali permezz tal-linji gwida msemmija fl-Artikolu 10(4), għandha tivvaluta l-koerenza tal-oqfsa ta' politika nazzjonali fil-livell tal-Unjoni u għandha tassisti lill-Istati Membri fil-proċess ta' kooperazzjoni previst fil-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 4
Provvista tal-elettriku għat-trasport
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, permezz tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, li jiġu installati għadd xieraq ta' punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku sal-31 ta' Diċembru 2020, sabiex jiġi żgurat li l-vetturi elettriċi jkunu jistgħu jiċċirkolaw tal-anqas f'agglomerazzjonijiet urbani/suburbani u żoni oħra b'densità għolja ta' popolazzjoni, u fejn xieraq, f'netwerks determinati mill-Istati Membri. L-għadd ta' tali punti tal-iċċarġjar għandu jiġi stabbilit b'kont meħud, fost l-oħrajn, tal-għadd ta' vetturi elettriċi stmati li ser ikunu rreġistrati sa tmiem l-2020, kif indikat fl-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, kif ukoll l-aħjar prattiki u rakkomandazzjonijiet maħruġa mill-Kummissjoni. Il-ħtiġijiet partikolari relatati mal-installazzjoni ta' punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku fi stazzjonijiet tat-trasport pubbliku għandhom jitqiesu, fejn adatt.
2. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-applikazzjoni tar-rekwiżiti fil-paragrafu 1 u, kif xieraq, tippreżenta proposta biex temenda din id-Direttiva, b'kont meħud tal-iżvilupp tas-suq għall-vetturi elettriċi, sabiex jiġi żgurat li għadd addizzjonali ta' punti tal-iċċarġjar li jkunu aċċessibbli għall-pubbliku jiġu installati f'kull Stat Membru sal-31 ta' Diċembru 2025, tal-anqas fin-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T, f'agglomerazzjonijiet urbani/suburbani u żoni oħra b'densità għolja ta' popolazzjoni.
3. L-Istati Membri għandhom ukoll jieħdu miżuri fl-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom biex jinkoraġġixxu u jiffaċilitaw l-installazzjoni ta' punti tal-iċċarġjar mhux aċċessibbli għall-pubbliku.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-punti tal-iċċarġjar b'potenza normali għal vetturi elettriċi, esklużi l-unitajiet mingħajr fili jew induttivi, installati jew immodernizzati mit-18 ta' Novembru 2017, jikkonformaw tal-inqas mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fil-punt 1.1 tal-Anness II u ma' rekwiżiti ta' sigurtà speċifiċi fis-seħħ fil-livell nazzjonali.
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-punti tal-iċċarġjar b'potenza qawwija għal vetturi elettriċi, esklużi l-unitajiet mingħajr fili jew induttivi, installati jew immodernizzati mit-18 ta' Novembru 2017, tal-inqas jikkonformaw mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fil-punt 1.2 tal-Anness II.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-ħtieġa għall-provvista tal-elettriku max-xatt għall-bastimenti f'passaġġi tal-ilma interni jew vapuri tat-tbaħħir f'portijiet marittimi u interni tkun ivvalutata fl-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom. Tali provvista tal-elettriku max-xatt għandha tiġi installata bħala prijorità fil-portijiet tan-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T, u f'portijiet oħra, sal-31 ta' Diċembru 2025, dment li ma jkun hemm l-ebda domandau l-ispejjeż ma jkunux sproporzjonati meta mqabbla mal-benefiċċji, inklużi l-benefiċċji ambjentali.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-installazzjonijiet tal-provvista tal-elettriku max-xatt għat-trasport marittimu, installati jew immodernizzati sat-18 ta' Novembru 2017, jikkonformaw mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fil-punt 1.7 tal-Anness II.
7. L-iċċarġjar ta' vetturi elettriċi f'punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku għandu, jekk ikun teknikament fattibbli u ekonomikament raġonevoli, juża sistemi ta' arloġġi intelliġenti kif iddefiniti fil-punt (28) tal-Artikolu 2 tad-Direttiva 2012/27/UE, u għandu jikkonforma mar-rekwiżiti stipulati fl-Artikolu 9(2) tal-istess Direttiva.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi tal-punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku huma liberi li jixtru l-elettriku minn kwalunkwe fornitur tal-elettriku fl-Unjoni, soġġett għall-qbil tal-fornitur. L-operaturi ta' punti tal-iċċarġjar għandhom jitħallew jipprovdu servizzi tal-iċċarġjar għall-vetturi elettriċi għall-klijenti fuq bażi kuntrattwali, inkluż f'isem u għan-nom ta' fornituri ta' servizzi oħrajn.
9. Il-punti kollha tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku għandhom jipprevedu wkoll il-possibbiltà li utenti ta' vetturi elettriċi jkunu jistgħu jiċċarġjaw mingħajr ma jidħlu f'kuntratt mal-fornitur tal-elettriku jew l-operatur ikkonċernat.
10. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-prezzijiet mitluba mill-operaturi tal-punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku jkunu raġonevoli, kumparabbli b'mod ċar u faċli, trasparenti u mhux diskriminatorji.
11. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-operaturi tas-sistemi ta' distribuzzjoni jikkooperaw fuq bażi mhux diskriminatorja ma' kwalunkwe persuna li tistabbilixxi jew topera punti tal-iċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku.
12. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-qafas legali jippermetti li l-provvista tal-elettriku għal punt tal-iċċarġjar tkun is-suġġett ta' kuntratt ma' fornitur li mhijiex l-entità li tforni l-elettriku lill-unità domestika jew tal-bini fejn tali punt tal-iċċarġjar ikun jinsab.
13. Mingħajr preġudizzju għar-Regolament (UE) Nru 1025/2012, l-Unjoni għandha taħdem għall-iżvilupp mill-organizzazzjonijiet ta' standardizzazzjoni adatti ta' standards Ewropej, li jinkludu speċifikazzjonijiet tekniċi dettaljati għall-punti tal-iċċarġjar mingħajr fili u l-iskambju ta' batteriji għall-vetturi bil-mutur, u għall-punti tal-iċċarġjar għall-vetturi bil-mutur tal-kategorija L u l-karozzi tal-linja elettriċi.
14. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 8 biex:
(a)
tissupplimenta dan l-Artikolu u l-punti 1.3, 1.4, 1.5, 1.6 u 1.8 tal-Anness II sabiex tesiġi l-konformità tal-infrastrutturi li ser jiġu installati jew immodernizzati mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi inklużi fl-istandards Ewropej li għandhom jiġu żviluppati skont il-paragrafu 13 ta' dan l-Artikolu, fejn l-ESOs rilevanti rrakkomandaw soluzzjoni teknika waħda biss bl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi kif deskritti fi standard Ewropew rilevanti;
(b)
taġġorna r-referenzi għall-istandards imsemmija fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fil-punt 1 tal-Anness II meta dawk l-istandards jiġu ssostitwiti minn verżjonijiet ġodda tagħhom adottati mill-organizzazzjonijiet ta' standardizzazzjoni rilevanti.
Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni ssegwi l-prattika li normalment issegwi u twettaq konsultazzjonijiet ma' esperti, inklużi esperti tal-Istati Membri, qabel ma tadotta dawk l-atti delegati.
Dawk l-atti delegati għandhom jipprevedu perijodi transizzjonali ta' mill-inqas 24 xahar qabel ma l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi f'dawk l-atti delegati, jew fl- emendi tagħhom, isiru vinkolanti fuq l-infrastruttura li għandha tiġi installata jew immodernizzata.
Artikolu 5
Provvista tal-idroġenu għat-trasport bit-triq
1. L-Istati Membri li jiddeċiedu li jinkludu l-punti ta' riforniment tal-idroġenu aċċessibbli għall-pubbliku fl-oqfsa tal-politika nazzjonali tagħhom għandhom jiżguraw li, sal-31 ta' Diċembru 2025, ikun disponibbli numru adatt ta' punti bħal dawn sabiex tkun żgurata ċ-ċirkolazzjoni tal-vetturi bil-mutur li jaħdmu bl-idroġenu, inklużi vetturi biċ-ċelloli tal-karburant, fin-netwerks iddeterminati minn dawk l-Istati Membri, inkluż, fejn adatt, il-konnessjonijiet transkonfinali.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-punti ta' riforniment tal-idroġenu aċċessibbli għall-pubbliku installati jew immodernizzati sat-18 ta' Novembru 2017 jikkonformaw mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fil-punt 2 tal-Anness II.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta l-atti delegati skont l-Artikolu 8 biex jiġu aġġornati r-referenzi għall-istandards imsemmija fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi kif jinsabu fil-punt 2 tal-Anness II fejn dawk l-istandards huma sostitwiti minn verżjonijiet ġodda tagħhom adottati mill-organizzazzjonijiet ta' standardizzazzjoni rilevanti.
Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni ssegwi l-prattika li normalment issegwi u twettaq konsultazzjonijiet ma' esperti, inklużi esperti tal-Istati Membri, qabel ma tadotta dawk l-atti delegati.
Dawk l-atti delegati għandhom jipprevedu perijodi transizzjonali ta' mill-inqas 24 xahar qabel ma l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi f'dawk l-atti delegati, jew fl- emendi tagħho, isiru vinkolanti fuq l-infrastruttura li għandha tiġi installata jew immodernizzata.
Artikolu 6
Provvista ta' gass naturali għat-trasport
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, permezz tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, li għadd xieraq ta' punti ta' riforniment tal-LNG jiġu installati fil-portijiet marittimi sabiex l-inġenji f'passaġġi fuq l-ilma intern jew il-vapuri tat-tbaħħir ikunu jistgħu jiċċirkolaw man-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T sal-31 ta' Diċembru 2025. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw mal-Istati Membri ġirien, fejn meħtieġ, biex jiżguraw kopertura adegwata tan-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, permezz tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, li għadd xieraq ta' punti ta' riforniment tal-LNG jiġu installati fil-portijiet interni sabiex l-inġenji f'passaġġi fuq l-ilma intern jew il-vapuri tat-tbaħħir ikunu jistgħu jiċċirkolaw man-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T sal-31 ta' Diċembru 2030. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw mal-Istati Membri ġirien, fejn meħtieġ, biex jiżguraw kopertura adegwata tan-Netwerk Ewlieni tat-TEN-T.
3. L-Istati Membri għandhom jindikaw, fl-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, il-portijiet marittimi u interni li għandhom jipprovdu aċċess għall-punti ta' riforniment tal-LNG imsemmija fil-paragrafi 1 u 2, filwaqt li jqisu wkoll il-ħtiġijiet attwali tas-suq.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, permezz tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, li għadd xieraq ta' punti ta' riforniment għal-LNG li jkunu aċċessibbli għall-pubbliku jiġu installati sal-31 ta' Diċembru 2025, mill-inqas tul in-Netwerk Ewlieni eżistenti tat-TEN-T, sabiex jiġi żgurat li l-vetturi tqal b'mutur tal-LNG jkunu jistgħu jiċċirkolaw madwar l-Unjoni, fejn ikun hemm domanda, sakemm l-ispejjeż ma jkunux sproporzjonati għall-benefiċċji, inklużi l-benefiċċji ambjentali.
5. Il-Kummissjoni għandha tivvaluta l-applikazzjoni tar-rekwiżit fil-paragrafu 4 u, kif xieraq, tippreżenta proposta biex timmodifika din id-Direttiva sal-31 ta' Diċembru 2027, filwaqt li tqis is-suq tal-vetturi tqal b'mutur tal-LNG, sabiex jiġi żgurat li jiġu installati għadd xieraq ta' punti ta' riforniment għal-LNG f'kull Stat Membru.
6. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li fit-territorju tagħhom ikun hemm disponibbli sistema adatta ta' distribuzzjoni għall-provvista għal-LNG, inklużi faċilitajiet ta' tagħbija għall-vetturi b'tank tal-LNG, għall-provvista tal-punti ta' riforniment imsemmijin fil-paragrafi 1, 2 u 4. B'deroga, l-Istati Membri ġirien jistgħu, fil-kuntest tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, jifformaw ħażna komuni sabiex dan ir-rekwiżit jiġi ssodisfat. Ftehimiet dwar il-ħażna għandhom ikunu s-suġġett tal-obbligi ta' rappurtar tal-Istati Membri, taħt din id-Direttiva
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, permezz tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, li jiġu installati għadd xieraq ta' punti ta' riforniment tas-CNG aċċessibbli għall-pubbliku sal-31 ta' Diċembru 2020, sabiex jiġi żgurat, f'konformità mas-sitt inċiż tal-Artikolu 3(1), li vetturi b'mutur tas-CNG jkunu jistgħu jiċċirkolaw f'agglomerazzjonijiet urbani/suburbani u żoni oħra b'densità għolja ta' popolazzjoni, u fejn xieraq, f'netwerks determinati mill-Istati Membri.
8. L-Istati Membri għandhom jiżguraw, permezz tal-oqfsa ta' politika nazzjonali tagħhom, li għadd xieraq ta' punti ta' riforniment tas-CNG li jkunu aċċessibbli għall-pubbliku jiġu installati sal-31 ta' Diċembru 2025, mill-inqas tul in-Netwerk Ewlieni eżistenti tat-TEN-T, sabiex jiġi żgurat li l-vetturi b'mutur tas-CNG ikunu jistgħu jiċċirkolaw madwar l-Unjoni.
9. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-punti ta' riforniment tas-CNG għal vetturi bil-mutur installati jew immodernizzati mit-18 ta' Novembru 2017 jikkonformaw mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fil-punt 3.4 tal-Anness II.
10. Mingħajr preġudizzju għar-Regolament (UE) Nru 1025/2012, l-Unjoni għandha taħdem biex l-organizzazzjonijiet Ewropej jew internazzjonali ta' standardizzazzjoni rilevanti jiżviluppaw standards, li jinkludu speċifikazzjonijiet tekniċi ddettaljati:
(a)
għall-punti ta' riforniment tal-LNG għat-trasport marittimu u dak fuq il-passaġġi fuq l-ilma intern,
(b)
għall-punti ta' riforniment għall-vetturi b'mutur tal-LNG u tas-CNG.
11. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 8 biex:
(a)
tissupplimenta dan l-Artikolu u l-punti 3.1, 3.2 u 3.4 tal-Anness II, sabiex tkun rekwiżita l-konformità tal-infrastrutturi li għandhom jiġu skjerati jew immodernizzati mal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi mniżżla fl-istandards li għandhom jiġu żviluppati skont il-punti (a) u (b) tal-paragrafu 10 ta' dan l-Artikolu, fejn l-ESOs rilevanti jkunu rrakkomandaw soluzzjoni teknika waħda biss bi speċifikazzjonijiet tekniċi kif deskritt fi standard Ewropew rilevanti li jkun kompatibbli mal-istandards internazzjonali rilevanti, fejn ikun applikabbli,;
(b)
taġġorna r-referenzi għall-istandards imsemmijin fl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi mniżżla jew li għandhom jitniżżlu fil-punt 3 tal-Anness II fejn dawk l-istandards jiġu sostitwiti minn verżjonijiet ġodda tagħhom adottati mill-organizzazzjonijiet Ewropej jew internazzjonali ta' standardizzazzjoni rilevanti.
Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni ssegwi l-prattika li normalment issegwi u twettaq konsultazzjonijiet ma' esperti, inklużi esperti tal-Istati Membri, qabel ma tadotta dawk l-atti delegati.
Dawk l-atti delegati għandhom jipprevedu perijodi transizzjonali ta' mill-inqas 24 xahar qabel ma l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi f'dawk l-atti delegati, jew fl- emendi tagħhom, isiru vinkolanti fuq l-infrastruttura li għandha tiġi installata jew immodernizzata.
12. Fin-nuqqas ta' standard li jkun fih speċifikazzjonijiet tekniċi dettaljati għall-punti ta' riforniment tal-LNG għat-trasport marittimu u fuq passaġġi fuq l-ilma intern, imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 10, u b'mod partikolari fin-nuqqas ta' dawk l-ispeċifikazzjonijiet li jirrigwardaw il-forniment tal-LNG lill-bastimenti, il-Kummissjoni, filwaqt li tqis il-ħidma li qed issir fl-OMI, fis-CCNR, fil-Kummissjoni tad-Danubju u f'fora internazzjonali oħrajn rilevanti, għandha tingħata s-setgħa tadotta atti delegati skont l-Artikolu 8 biex tistipula:
-
rekwiżiti għall-interfaċċi tat-trasferimenti għall-forniment tal-LNG lill-bastimenti fit-trasport marittimu u dak fuq il-passaġġi fuq l-ilma intern;
-
rekwiżiti marbutin mal-aspetti ta' sikurezza tal-ħażna fuq l-art tal-LNG u tal-proċedura ta' forniment tal-LNG lill-bastimenti fit-trasport marittimu u fuq il-passaġġi fuq l-ilma intern.
Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni ssegwi l-prattika li normalment issegwi u jkollha konsultazzjonijiet ma' gruppi rilevanti ta' esperti dwar it-trasport marittimu u dwar it-trasport fuq il-passaġġi fuq l-ilma intern, inklużi esperti mill-awtoritajiet nazzjonali marittimi jew tan-navigazzjoni fuq il-passaġġi fuq l-ilma intern, qabel ma tadotta dawk l-atti delegati.
Artikolu 7
Informazzjoni għall-utent
1. Mingħajr preġudizzju għad-Direttiva 2009/30/KE, l-Istati Membri għandhom jiżguraw li ssir disponibbli informazzjoni rilevanti, konsistenti u ċara fir-rigward ta' dawk il-vetturi bil-mutur li jistgħu jieħdu l-karburant b'mod regolari b'karburanti individwali li jkunu tqiegħdu fis-suq, jew jiġu ċċarġjati minn punti ta' ċċarġjar. Informazzjoni bħal din għandha ssir disponibbli fil-manwali tal-vetturi bil-mutur, f'punti ta' riforniment u ta' ċċarġjar, f'vetturi bil-mutur u negozji ta' vetturi bil-mutur fit-territorju tagħhom. Dan ir-rekwiżit għandu japplika għal vetturi bil-mutur kollha, u l-manwali ta' dawn il-vetturi bil-mutur, li jkunu tqiegħdu fis-suq wara t-18 ta' Novembru 2016.
2. Il-provvista tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun ibbażata fuq id-dispożizzjonijiet ta' tikkettar li jirrigwardaw il-konformità tal-karburant skont l-istandards tal-ESOs li jistabbilixxu l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-karburanti. Fejn dawn l-istandards jirreferu għal espressjoni grafika, inkluż skema ta' kodiċi ta' kulur, l-espressjoni grafika għandha tkun sempliċi u faċli biex tinftiehem, u għandha titqiegħed b'mod li tkun viżibbli b'mod ċar:
(a)
fuq il-pompi korrispondenti u ż-żennuni tagħhom fil-punti ta' riforniment kollha, mid-data li fiha l-karburanti jitqiegħdu fis-suq;
(b)
fuq jew fil-viċin immedjat tal-għotjien kollha minn fejn jimtlew it-tankijiet tal-karburant tal-vetturi bil-mutur rakkomandati u kompatibbli ma' dak il-karburant u fil-manwali tal-vetturi bil-mutur, meta tali vetturi bil-mutur jitqiegħdu fis-suq wara t-18 ta' Novembru 2016.
3. Fejn ikun xieraq, u b'mod partikolari għall-gass naturali u għall-idroġenu, meta jintwerew il-prezzijiet tal-karburant fi stazzjon tal-karburant, għandu jintwera tqabbil bejn il-prezzijiet tal-unità rilevanti għal skopijiet ta' tagħrif. Il-wiri ta' dan it-tagħrif ma għandux iqarraq bl-utent jew jikkonfondih.
Sabiex jiżdied l-għarfien tal-konsumaturi u tiġi prevista t-trasparenza fil-prezzijiet tal-karburanti b'mod konsistenti madwar l-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, metodoloġija komuni għat-tqabbil tal-prezzijiet tal-unità tal-karburanti alternattivi.
4. Fejn l-istandards tal-ESO li jistipulaw l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi ta' karburant ma jinkludux dispożizzjonijiet dwar it-tikkettar għall-konformità mal-istandards ikkonċernati, fejn id-dispożizzjonijiet dwar it-tikkettar ma jagħmlux referenza għal espressjoni grafika inkluż skemi ta' kodiċi ta' kulur, jew fejn id-dispożizzjonijiet dwar it-tikkettar mhumiex adatti biex jintlaħqu l-objettivi ta' din id-Direttiva, il-Kummissjoni tista', għall-fini tal-implimentazzjoni uniformi tal-paragrafi 1 u 2, tagħti l-mandat lill-ESOs biex jiżviluppaw speċifikazzjonijiet dwar it-tikkettar ta' kompatibbiltà, jew tista' tadotta atti ta' implimentazzjoni li jiddeterminaw l-espressjoni grafika, li tinkludi skema ta' kodiċi ta' kulur, tal-kompatibbiltà għal karburanti introdotti fis-suq tal-Unjoni li jilħqu l-livell ta' 1 % tal-ammont totali ta' bejgħ, fil-valutazzjoni tal-Kummissjoni, f'iktar minn Stat Membru wieħed.
5. Jekk id-dispożizzjonijiet dwar it-tikkettar tal-istandards tal-ESO rispettivi jiġu aġġornati, jekk l-atti ta' implimentazzjoni dwar it-tikkettar jiġu adottati jew jekk jiġu żviluppati standards tal-ESO ġodda għall-karburanti alternattivi kif meħtieġ, ir-rekwiżiti ta' tikkettar korrispondenti għandhom japplikaw għall-punti ta' riforniment u ta' ċċarġjar u l-vetturi bil-mutur kollha rreġistrati fit-territorju tal-Istati Membri minn 24 xahar wara l-aġġornament jew adozzjoni rispettiva tagħhom.
6. L-atti ta' implimentazzjoni msemmija f'dan l-Artikolu għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 9(2).
7. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, meta tkun disponibbli, id-data li tindika s-sit ġeografiku tal-punti ta' riforniment u ċċarġjar aċċessibbli għall-pubbliku ta' karburanti alternattivi koperti b'din id-Direttiva tkun aċċessibbli fuq bażi miftuħa u mhux diskriminatorja lill-utenti kollha. Għall-punti tal-iċċarġjar, tali data, meta tkun disponibbli, tista' tinkludi informazzjoni dwar l-aċċessibbiltà fil-ħin reali kif ukoll informazzjoni storika jew dwar l-iċċarġjar fil-ħin reali.
Artikolu 8
Eżerċizzju tad-delega
1. Il-Kummissjoni tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti delegati msemmija fl-Artikoli 4, 5 u 6 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta' ħames snin mis-17 ta' Novembru 2014. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport fir-rigward tad-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa' xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta' ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża awtomatikament għal perijodi ta' durata identika, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponix tali estensjoni mhux iktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta' kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikoli 4, 5 u 6 tista' tiġi revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha ssir effettiva fil-jum wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fih. Ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikoli 4, 5 u 6 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien perijodu ta' xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż bi tliet xhur fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 9
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Meta l-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz ta' att ta' implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn ikun meħtieġ li l-opinjoni tal-kumitat tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, dik il-proċedura għandha tintemm mingħajr riżultat meta, qabel l-iskadenza għall-ħruġ tal-opinjoni, dan jiġi deċiż mill-president tal-kumitat jew jintalab minn maġġoranza sempliċi tal-membri tal-kumitat.
Artikolu 10
Rappurtar u reviżjoni
1. Kull Stat Membru għandu jressaq quddiem il-Kummissjoni rapport rigward l-implimentazzjoni tal-qafas ta' politika nazzjonali tiegħu sat-18 ta' Novembru 2019, u kull tliet snin wara dan. Dawk ir-rapporti għandhom ikopru l-informazzjoni elenkata fl-Anness I u għandhom, fejn xieraq, jinkludu ġustifikazzjoni rilevanti dwar il-livell tal-kisba tal-miri u l-objettivi nazzjonali msemmijin fl-Artikolu 3(1).
2. Sat-18 ta' Novembru 2017, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport dwar il-valutazzjoni tal-oqfsa ta' politika nazzjonali u l-koerenza tagħhom fil-livell tal-Unjoni, inkluża evalwazzjoni tal-livell ta' kisba tal-miri u l-objettivi nazzjonali msemmijin fl-Artikolu 3(1).
3. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport dwar l-applikazzjoni ta' din id-Direttiva lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill kull tliet snin b'effett mit-18 ta' Novembru 2020.
Ir-rapport tal-Kummissjoni għandu jinkludi l-elementi li ġejjin:
-
valutazzjoni tal-azzjonijiet meħudin mill-Istati Membri;
-
valutazzjoni tal-effetti ta' din id-Direttiva fuq l-iżvilupp tas-suq fir-rigward tal-infrastruttura tal-karburanti alternattivi u l-kontribut tagħha għas-suq tal-karburanti alternattivi għat-trasport, kif ukoll l-impatt tagħha fuq l-ekonomija u l-ambjent;
-
informazzjoni dwar il-progress tekniku u l-iżvilupp tas-suq fir-rigward tal-karburanti alternattivi fis-settur tat-trasport u tal-infrastruttura rilevanti koperta b'din id-Direttiva u ta' kwalunkwe karburant alternattiv ieħor.
Il-Kummissjoni tista' tiddeskrivi eżempji tal-aħjar prattiki u tagħti rakkomandazzjonijiet adatti.
Ir-rapport tal-Kummissjoni għandu jivvaluta wkoll ir-rekwiżiti u d-dati stipulati f'din id-Direttiva fir-rigward tal-bini tal-infrastruttura u l-implimentazzjoni ta' speċifikazzjonijiet, filwaqt li jitqiesu l-iżviluppi tekniċi, ekonomiċi u tas-suq tal-karburanti alternattivi rispettivi, flimkien ma' proposta leġislattiva fejn xieraq.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta linji gwida rigward ir-rappurtar mill-Istati Membri tal-elementi elenkati fl-Anness I.
5. Sal-31 ta' Diċembru 2020, il-Kummissjoni għandha tirrevedi l-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva, u, kif xieraq, tippreżenta proposta biex temenaha billi tistipula speċifikazzjonijiet tekniċi komuni ġodda għall-infrastruttura tal-karburanti alternattivi fl-ambitu ta' din id-Direttiva.
6. Sal-31 ta' Diċembru 2018, il-Kummissjoni għandha, jekk tqis li dan hu xieraq, tadotta Pjan ta' Azzjoni għall-implimentazzjoni tal-istrateġija deskritta fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni bl-isem “Enerġija Nadifa għat-Trasport: strateġija Ewropea għal karburanti alternattivi” sabiex jinkiseb l-usa' użu possibbli tal-karburanti alternattivi għat-trasport, filwaqt li tiġi żgurata n-newtralità teknoloġika, u tiġi promossa l-mobbiltà elettrika sostenibbli madwar l-Unjoni. Għal dak il-fini, hija tista' tqis il-ħtiġijiet u l-iżviluppi tas-swieq individwali fl-Istati Membri.
Artikolu 11
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa biex jikkonformaw ma' din id-Direttiva sat-18 ta' Novembru 2016. Huma għandhom minnufih jgħarrfu lill-Kummissjoni dwar dan.
2. Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jinkludu referenza għal din id-Direttiva, jew għandhom ikunu akkumpanjati minn tali referenza fil-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi għal tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
3. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 13
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, it-22 ta' Ottubru 2014.