PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/462
ze dne 19. března 2015,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy pro povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek, pro spolupráci a výměnu informací mezi orgány dohledu v souvislosti se zvláštními účelovými jednotkami, jakož i pro stanovení formátů a tabulek pro informace, které mají zvláštní účelové jednotky podávat v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 211 odst. 2 písm. a) a b) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Zvláštní účelové jednotky musí před převzetím rizika od pojišťoven nebo zajišťoven získat od orgánu dohledu povolení ke zřízení. Podmínky a postupy pro udělení a odnětí tohoto povolení, včetně požadavků na dokumentaci, jsou upraveny směrnicí 2009/138/ES a toto nařízení by je mělo doplnit.
(2)
Pokud zvláštní účelová jednotka přebírá riziko od více než jedné pojišťovny nebo zajišťovny, měla by udržovat objem aktiv na úrovni nebo nad úrovní své souhrnné maximální expozice rizikům s ohledem na každý jednotlivý smluvní závazek. Při udělení povolení by orgán dohledu měl posoudit, zda je tato povinnost splněna, a vzít v úvahu každé jednotlivé smluvní ujednání a přenos rizika.
(3)
Je důležité stanovit postupy pro spolupráci a výměnu informací mezi orgány dohledu v případě, že je zvláštní účelová jednotka zřízena v členském státě, který není členským státem, v němž je zřízena pojišťovna nebo zajišťovna, od níž zvláštní účelová jednotka přebírá riziko. Spolupráce a výměna informací mezi orgány dohledu je důležitá zejména během procesu povolení zvláštní účelové jednotky. Je nezbytná k zajištění účinného a efektivního dohledu rovněž v případech, kdy dojde k podstatným změnám, jež mohou mít potenciálně vliv na to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky článku 211 směrnice 2009/138/ES, a v případech, kdy je povolení odňato nebo zanikne.
(4)
Požadavky na oznamování orgánům dohledu, které jsou stanoveny v článku 325 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (2), by měly orgánům dohledu umožnit posoudit, zda zvláštní účelové jednotky průběžně plní příslušné požadavky. Tyto požadavky by měly být doplněny tabulkami a formáty stanovenými v tomto nařízení.
(5)
Pro lepší pochopení příslušných technických pravidel, která mají být stanovena, je nezbytné definovat pojem „zvláštní účelová jednotka s více ujednáními“.
(6)
Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA).
(7)
Orgán EIOPA uskutečnil o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění zřízené podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (3).
(8)
V zájmu posílení právní jistoty ohledně režimu dohledu během zaváděcího období stanoveného v článku 308a směrnice 2009/138/ES, které započne dne 1. dubna 2015, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví:
a)
postupy, které mají být dodrženy při udělení a odnětí povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek;
b)
postupy, které mají být dodrženy při spolupráci a výměně informací mezi orgánem dohledu členského státu, v němž je zvláštní účelová jednotka usazena, a orgánem dohledu členského státu, v němž je usazena pojišťovna nebo zajišťovna přenášející riziko;
c)
formáty a tabulky, které mají být používány pro každoroční podávání informací zvláštní účelovou jednotkou.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „zvláštní účelovou jednotkou s více ujednáními“ rozumí zvláštní účelová jednotka, která přebírá rizika na základě více než jednoho samostatného smluvního ujednání od jedné nebo více pojišťoven nebo zajišťoven.
Článek 3
Povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek
Za účelem zřízení sídla na území členského státu požádá zvláštní účelová jednotka o povolení orgán dohledu daného členského státu.
Článek 4
Rozhodnutí orgánu dohledu
1. Orgán dohledu členského státu, v němž je zvláštní účelová jednotka usazena nebo má být usazena, rozhodne o žádosti o povolení do šesti měsíců ode dne jejího obdržení.
2. Ve svém rozhodnutí o udělení povolení uvede orgán dohledu činnosti, pro které zvláštní účelová jednotka obdržela povolení, a případně podmínky týkající se těchto činností.
3. Zamítavé rozhodnutí musí být orgánem dohledu plně odůvodněno a oznámeno žadateli.
Článek 5
Požadavky na prokázání a doložení skutečností
Při podání žádosti o povolení orgánem dohledu musí zvláštní účelová jednotka doložením příslušných dokumentů prokázat, že splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a že je schopna splnit požadavky článku 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35. Při podání žádosti o povolení musí žadatel předložit přinejmenším dokumenty stanovené v příloze I. Dokumenty musí popisovat strukturu zvláštní účelové jednotky, přebírané riziko a financování zvláštní účelové jednotky.
Článek 6
Odnětí povolení
1. Orgán dohledu, který udělil povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky, může povolení této zvláštní účelové jednotky odejmout, pokud:
a)
zvláštní účelová jednotka již nesplňuje původní podmínky, za nichž jí bylo povolení uděleno;
b)
zvláštní účelová jednotka závažným způsobem neplní povinnosti stanovené předpisy, jež se na ni vztahují.
2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. b) má orgán dohledu za to, že zvláštní účelová jednotka závažným způsobem neplní povinnosti, tehdy, pokud nesplňuje požadavek plného finančního pokrytí a podle názoru orgánu dohledu není schopna v přiměřené lhůtě tento požadavek opětovně splnit.
3. Rozhodnutí o odnětí povolení musí být plně odůvodněno a zvláštní účelové jednotce neprodleně oznámeno.
Článek 7
Zvláštní účelová jednotka s více ujednáními
1. Při podání žádosti o povolení orgánu dohledu ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními musí žadatel navíc prokázat ke spokojenosti orgánu dohledu, že její solventnost nemůže být nepříznivě ovlivněna likvidačním řízením kterékoli pojišťovny nebo zajišťovny, jež na ni přenášejí rizika, a že je vždy schopna dodržet solventnostní požadavek.
2. Při prokazování, že solventnost zvláštní účelové jednotky s více ujednáními nemůže být nepříznivě ovlivněna likvidačním řízením kterékoli pojišťovny nebo zajišťovny, jež na ni přenášejí rizika, musí zvláštní účelová jednotka s více ujednáními předložit dostatečné doklady, které jejímu orgánu dohledu umožní posoudit její celkovou souhrnnou maximální expozici rizikům a souhrnnou maximální expozici rizikům ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny.
3. Při podání žádosti o povolení orgánu dohledu ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními musí žadatel předložit dostatečné doklady o tom, že splňuje podmínky stanovené v článcích 319 až 321 a 326 prováděcího nařízení s ohledem na každé samostatné smluvní ujednání, aby bylo možné určit, zda tato zvláštní účelová jednotka s více ujednáními splňuje solventnostní požadavky.
4. Pokud žadatel není schopen předložit dostatečné doklady v souladu s ustanoveními odstavců 1 až 3, orgán dohledu žádost o povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními zamítne.
Článek 8
Průběžná spolupráce mezi orgány dohledu
1. Pokud je zvláštní účelová jednotka, která přebírá riziko od pojišťovny či zajišťovny, zřízena v členském státě jiném než členský stát, v němž je povolena pojišťovna nebo zajišťovna, musí příslušné orgány dohledu průběžně spolupracovat.
2. Orgány dohledu si vyměňují informace důležité pro výkon úkolů dohledu, včetně informací o veškerých plánovaných opatřeních v oblasti dohledu ve vztahu ke zvláštní účelové jednotce nebo pojišťovně či zajišťovně přenášející riziko, pokud to může ovlivnit dohled nad touto zvláštní účelovou jednotkou nebo pojišťovnou či zajišťovnou přenášející riziko. Za těchto okolností spolu orgány dohledu komunikují bez zbytečného odkladu.
Článek 9
Předchozí konzultace před udělením povolení
Orgán dohledu, od něhož je požadováno povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky, před udělením povolení konzultuje orgán dohledu členského státu, ve kterém je zřízena pojišťovna nebo zajišťovna přenášející riziko.
Článek 10
Sdělení změn
Orgán dohledu nad zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu sdělí veškeré relevantní informace, které obdržel od zvláštní účelové jednotky podle čl. 325 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a které se týkají změn, jež by mohly ovlivnit to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, orgánu dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku. Orgán dohledu bez zbytečného odkladu informuje o tom, že zvláštní účelová jednotka porušila solventnostní požadavky.
Článek 11
Sdělení odnětí povolení
V případě odnětí povolení zvláštní účelové jednotky orgán dohledu nad touto zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku.
Článek 12
Předání roční zprávy
Orgán dohledu nad zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu předá orgánu dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku roční zprávu, kterou mu zvláštní účelová jednotka předložila podle čl. 325 odst. 3 a 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35. V případě zvláštní účelové jednotky s více ujednáními předá její orgán dohledu ostatním orgánům dohledu pouze ty části zprávy, jež se týkají pojišťovny nebo zajišťovny zřízené v členském státě jednotlivých orgánů dohledu.
Článek 13
Kvantitativní obsah roční zprávy
V souladu s článkem 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 předkládá zvláštní účelová jednotka svému orgánu dohledu každoročně kvantitativní informace ve formátech a tabulkách stanovených v příloze II a v souladu s pokyny uvedenými v příloze III, přičemž tyto informace zahrnují:
a)
obsah zprávy podle tabulky SPV.01.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.01.01;
b)
základní informace o zvláštní účelové jednotce podle tabulky SPV.01.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.01.02;
c)
údaje z rozvahy zvláštní účelové jednotky se zvlášť uvedenými podstatnými třídami aktiv, závazků a položkami vlastního kapitálu, včetně dluhových nebo jiných mechanismů financování, podle tabulky SPV.02.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.02.01;
d)
údaje z podrozvahy zvláštní účelové jednotky podle tabulky SPV.02.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.02.02;
e)
rizika převzatá na základě každého samostatného smluvního ujednání týkajícího se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny podle tabulky SPV.03.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.03.01;
f)
výčet dluhových cenných papírů nebo jiných mechanismů financování emitovaných ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny podle tabulky SPV.03.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.03.02.
Článek 14
Kvalitativní obsah roční zprávy
V souladu s článkem 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 předkládá zvláštní účelová jednotka svému orgánu dohledu každoročně kvalitativní informace obsahující tyto údaje:
a)
přiměřený popis základny, metod a předpokladů používaných při oceňování aktiv;
b)
přiměřený popis základny, metod a předpokladů používaných při stanovení souhrnné maximální expozice rizikům;
c)
podrobnosti o jakémkoli střetu zájmů mezi zvláštní účelovou jednotkou, pojišťovnami nebo zajišťovnami a věřiteli z dluhových nástrojů či jiných mechanismů financování;
d)
podrobnosti o všech významných transakcích uzavřených zvláštní účelovou jednotkou během posledního období, o němž se podává zpráva;
e)
informace prokazující, že zvláštní účelová jednotka je stále plně finančně kryta, a to včetně:
i)
popisu rizik, která zvláštní účelová jednotka přebírá, včetně rizika likvidity a kvantifikovatelných rizik,
ii)
informací o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala;
f)
pokud zvláštní účelová jednotka nesplňovala požadavek plného finančního pokrytí nepřetržitě po celé období, o němž se podává zpráva, oznámí příslušné informace o neplnění požadavku a jeho nápravě podle článku 326 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 během daného období;
g)
kvalitativní informace o všech změnách, jež by mohly ovlivnit to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35.
Článek 15
Popis rizik, která zvláštní účelová jednotka přebírá
Při popisu přebíraných rizik v roční zprávě, jak vyžaduje článek 14, uvede zvláštní účelová jednotka tyto informace:
a)
zda se jedná především o rizika životní, nebo neživotní;
b)
jaké druhy rozhodných událostí se na uvedená rizika vztahují;
c)
zda v období, o němž se podává zpráva, nastala rozhodná skutečnost, která vyvolala vznesení nároku vůči aktivům zvláštní účelové jednotky;
d)
zda byly během období, o němž se podává zpráva, na základě vzneseného nároku vyplaceny nějaké částky a pokud ano, jaká částka byla dosud vyplacena a zda rozhodná událost nepříznivě ovlivnila likviditu zvláštní účelové jednotky;
e)
zda se rizikový profil zvláštní účelové jednotky podstatně změnil v porovnání s předchozím obdobím nebo s původními podmínkami, které byly oznámeny orgánu dohledu při povolení zvláštní účelové jednotky.
Článek 16
Informace o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala
Při sdělení informací o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala, jak vyžaduje článek 14, uvede zvláštní účelová jednotka tyto informace:
a)
výtěžek z emise dluhových nástrojů nebo z jiného mechanismu financování a zda byly nástroje plně splaceny ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny;
b)
rozdělení mechanismu financování podle druhů tiers, specifikace tranší nebo tiers, včetně informací o použitém externím nebo interním ratingu pro emitované dluhové nástroje a případně které ratingové agentury byly využity;
c)
důvody, proč jsou finanční ujednání považována za dostatečně spolehlivá, aby zajistila trvalou ochranu možných nároků pojišťovny nebo zajišťovny přenášející riziko na zvláštní účelovou jednotku, aby zachovala schopnost zvláštní účelové jednotky poskytnout plnění, k němuž je v okamžiku splatnosti částek povinna, a aby zajistila strukturu vyplácení dluhových nebo jiných mechanismů financování;
d)
dluhové nástroje, které byly částečně nebo úplně anulovány, zpětně odkoupeny nebo vyplaceny v době od jejich emise a zvlášť v současném období, o němž se podává zpráva.
Článek 17
Způsob podávání zpráv
Zvláštní účelové jednotky předkládají orgánu dohledu kvantitativní informace podle článku 13 elektronicky a kvalitativní informace podle článku 15 v elektronicky čitelném formátu.
Článek 18
Měna a jednotky
1. Zvláštní účelové jednotky předkládají veškeré peněžní údaje ze zprávy uvedené v článku 13 v měně, ve které zvláštní účelová jednotka připravuje výkazy. Pro tento účel se ostatní měny převedou na měnu vykazování pomocí platného směnného kurzu ke konci období, o němž se podává zpráva.
2. Zvláštní účelové jednotky předkládají číselné hodnoty podle následujících formátů:
a)
datová pole s údaji typu „měna“ se vyplňují s minimální přesností na jednotky;
b)
datová pole s údaji typu „celé číslo“ se vyplňují s přesností na jednotky bez desetinných míst.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. března 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/462
tad-19 ta' Marzu 2015
li jistabbilixxi standards tekniċi ta' implimentazzjoni fir-rigward tal-proċeduri għall-approvazzjoni superviżorja biex jiġu stabbiliti veikoli bi skop speċjali, għall-kooperazzjoni u l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet superviżorji dwar veikoli bi skop speċjali kif ukoll biex jiġu stabbiliti l-formati u l-mudelli għal informazzjoni li għandha tiġi rrapportata minn veikoli bi skop speċjali skont id-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2009/138/KE tal-25 ta' Novembru 2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni (Solvibbiltà II) (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 211(2)(a) u l-Artikolu 211(2)(b) tiegħu,
Billi:
(1)
Veikoli bi skop speċjali jeħtieġu l-approvazzjoni superviżorja biex jiġu stabbiliti qabel jieħdu r-riskji minn impriżi tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni. Il-kundizzjonijiet u l-proċeduri li għandhom jiġu segwiti għall-għoti u l-irtirar ta' din l-approvazzjoni, inklużi rekwiżiti ta' dokumentazzjoni, huma rregolati mid-Direttiva 2009/138/KE u għandhom ikunu kkumplimentati minn dan ir-Regolament.
(2)
Fejn veikolu bi skop speċjali jassumi r-riskji minn aktar minn impriża waħda tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni, il-veikolu bi skop speċjali għandu jżomm assi ekwivalenti għall-iskopertura għar-riskju massima aggregata tiegħu jew aktar waqt li jqis kull obbligu kuntrattwali individwali. Meta tingħata l-approvazzjoni superviżorja, l-awtorità superviżorja għandha tivvaluta jekk dan l-obbligu huwiex qed jintlaħaq u tikkunsidra kull arranġament kuntrattwali individwali u t-trasferiment ta' riskju.
(3)
Huwa importanti li jiġu stabbiliti l-proċeduri għall-kooperazzjoni u l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet superviżorji, fejn il-veikolu bi skop speċjali huwa stabbilit fi Stat Membru li mhuwiex l-Istat Membru li fih hija stabbilita l-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni, li għaliha tassumi riskju. Il-kooperazzjoni u l-iskambju ta' informazzjoni bejn dawk l-awtoritajiet superviżorji hija partikolarment importanti matul il-proċess tal-approvazzjoni superviżorja tal-veikolu bi skop speċjali. Barra minn hekk, jekk ikun hemm bidliet materjali li potenzjalment jaffettwaw il-konformità tal-veikolu bi skop speċjali mar-rekwiżiti tal-Artikolu 211 tad-Direttiva 2009/138/KE u meta l-awtorizzazzjoni tiġi rtirata jew tiskadi, il-kooperazzjoni u l-iskambju ta' informazzjoni bejn dawk l-awtoritajiet superviżorji huma meħtieġa biex tkun żgurata superviżjoni effettiva u effiċjenti.
(4)
Ir-rekwiżiti ta' rappurtar superviżorju, li huma stabbiliti fl-Artikolu 325 tar-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) 2015/35 (2), għandhom jippermettu lill-awtoritajiet superviżorji tal-veikolu bi skop speċjali biex jivvalutaw il-konformità kontinwa mar-rekwiżiti rilevanti. Dawk ir-rekwiżiti għandhom jiġu kkumplimentati mill-mudelli u l-formati stabbiliti f'dan ir-Regolament.
(5)
Għal fehim aktar ċar tar-regoli tekniċi xierqa li għandhom jiġu stabbiliti, jeħtieġ li jiġi definit it-terminu veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti.
(6)
Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq l-abbozz tal-istandards tekniċi ta' implimentazzjoni sottomess mill-Awtorità Ewropea tal-Assigurazzjoni u l-Pensjonijiet tax-Xogħol (EIOPA) lill-Kummissjoni.
(7)
L-EIOPA wettqet konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħa dwar l-abbozz tal-istandards tekniċi ta' implementazzjoni li fuqu huwa bbażat dan ir-Regolament, analizzat il-kosti u l-benefiċċji potenzjali relatati u talbet l-opinjoni tal-Grupp tal-Partijiet Interessati tas-Settur tal-Assigurazzjoni u tar-Riassigurazzjoni stabbilit skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (UE) Nru 1094/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3),
(8)
Sabiex tissaħħaħ iċ-ċertezza legali dwar ir-reġim superviżorju matul il-perjodu ta' introduzzjoni progressiva previst fl-Artikolu 308a tad-Direttiva 2009/138/KE, li se jibda fl-1 ta' April 2015, huwa importanti li jiġi żgurat li dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ malajr kemm jista' jkun, l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi:
(a)
Il-proċeduri li għandhom jiġu segwiti għall-għoti u l-irtirar tal-approvazzjoni superviżorja biex jiġu stabbiliti entittajiet bi skop speċjali;
(b)
il-proċeduri li għandhom jiġu segwiti għal kooperazzjoni u skambju ta' informazzjoni bejn l-awtorità superviżorja tal-Istat Membru li fih huwa stabbilit il-veikolu bi skop speċjali u l-awtorità superviżorja tal-Istat Membru li fiha hija stabilita l-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li jittrasferixxu r-riskju;
(c)
il-formati u l-mudelli li għandhom jintużaw għar-rappurtar annwali ta' informazzjoni permezz tal-veikolu bi skop speċjali.
Artikolu 2
Definizzjoni
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, “veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti” tfisser veikolu bi skop speċjali li jassumi r-riskji f'aktar minn arranġament kuntrattwali wieħed separat minn impriża waħda jew aktar tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni.
Artikolu 3
L-approvazzjoni superviżorja biex jiġu stabbiliti veikoli bi skop speċjali
Il-veikolu bi skop speċjali jfittex l-awtorizzazzjoni mill-awtorità superviżorja tal-Istat Membru biex jistabbilixxi l-uffiċċju ewlieni tiegħu fit-territorju ta' dak l-Istat Membru.
Artikolu 4
Deċiżjoni tal-awtorità superviżorja
1. L-awtorità superviżorja tal-Istat Membru li fih huwa stabbilit jew għandu jkun stabbilit il-veikolu bi skop speċjali tiddeċiedi dwar applikazzjoni għal awtorizzazzjoni fi żmien sitt xhur mid-data li tirċiviha.
2. Fid-deċiżjoni tagħha li tagħti l-approvazzjoni superviżorja l-awtorità superviżorja tiddikjara l-attivitajiet li għalihom huwa awtorizzat il-veikolu bi iskop speċjali u, fejn rilevanti, kwalunkwe termini u kundizzjonijiet li għandhom x'jaqsmu ma' dawn l-attivitajiet.
3. Kwalunkwe deċiżjoni biex tiġi rifjutata awtorizzazzjoni tindika r-raġunijiet kollha u tiġi kkomunikata lill-applikant mill-awtorità superviżorja.
Artikolu 5
Rekwiżiti ta' dimostrazzjoni u dokumentazzjoni
Meta japplika għal approvazzjoni superviżorja biex jiġi stabbilit, il-veikolu bi skop speċjali juri li r-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 318 sa 324, 326 u 327 tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35 huma ssodisfati u li l-veikolu bi skop speċjali huwa kapaċi jissodisfa l-ħtiġiet tal-Artikolu 325 tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35 billi jipprovdi evidenza dokumentarja ta' dan fl-applikazzjoni tiegħu. Meta jippreżenta applikazzjoni għal awtorizzazzjoni, l-applikant jissottometti, tal-anqas, id-dokumentazzjoni ta' sostenn kif stabbilit fl-Anness I. Id-dokumentazzjoni tkopri l-istruttura tal-veikolu bi skop speċjali, ir-riskju li se jittieħed u l-finanzjament ta' dak il-veikolu bi skop speċjali.
Artikolu 6
Irtirar tal-awtorizzazzjoni
1. L-awtorità superviżorja li tagħti l-approvazzjoni superviżorja biex jiġi stabbilit il-veikolu bi skop speċjali tista' tirtira l-awtorizzazzjoni ta' dak il-veikolu bi skop speċjali fejn:
(a)
il-veikolu bi skop speċjali ma jissodisfax aktar il-kundizzjonijiet oriġinali li skonthom ingħatat l-approvazzjoni biex jiġi stabbilit dak l-veikolu bi skop speċjali;
(b)
l-impriża kkonċernata tonqos serjament fl-obbligi tagħha skont ir-regolamenti li għalihom hija suġġetta.
2. Fil-każ imsemmi fil-paragrafu (1)(b) ta' hawn fuq, l-awtorità superviżorja tikkunsidra li veikolu bi skop speċjali jkun ikkommetta nuqqas serju meta ma jikkonformax mar-rekwiżit li jibqa' kompletament iffinanzjat u l-awtorità superviżorja tikkunsidra li l-veikolu bi skop speċjali ma jistax jiirrestawra l-konformità tiegħu fi żmien raġonevoli.
3. Kull deċiżjoni dwar l-irtirar ta' awtorizzazzjoni tinkludi r-raġunijiet kollha u tiġi kkomunikata lill-veikolu bi skop speċjali mingħajr dewmien.
Artikolu 7
Veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti
1. Meta japplika għal approvazzjoni superviżorja biex ikun stabbilit il-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti, l-applikant addizzjonalment juri għas-sodisfazzjon tal-awtorità superviżorja tiegħu li s-solvibbiltà tiegħu ma tistax tiġi effettwata ħażin mill-proċeduri ta' stralċ ta' kwalunkwe waħda mill-impriżi tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li jittrasferixxu r-riskji u li l-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti jista' dejjem iżomm ir-rekwiżit tas-solvibbiltà.
2. Meta jintwera li s-solvibbiltà tal-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti ma tistax tiġi affettwata ħażin mill-proċeduri ta' stralċ ta' kalunkwe waħda mll-impriżi tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li jitrasferixxu r-riskji, il-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti jipprovdi biżżejjed evidenza ta' sostenn biex jippermetti lill-awtorità superviżorja tiegħu tivvaluta l-iskopertura tar-riskju massima aggregata kumplessiva tal-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti u l-iskopertura tar-riskju massima aggregata ta' kull arranġament kuntrattwali individwali relatat mat-trasferiment ta' riskju minn impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni.
3. Meta japplika għal approvazzjoni superviżorja biex ikun stabbilit il-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti, l-applikant jipprovdi biżżejjed evidenza ta' sostenn li jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 319 sa 321 u 326 tal-Miżuri ta' Implimentazzjoni waqt li jqis kull arranġament kuntrattwali individwali sabiex ikun determinat jekk il-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti jikkonformax mar-rekwiżiti tas-solvibbiltà.
4. Fejn l-applikant ma jkunx jista' jipprovdi biżżejjed evidenza ta' sostenn skont id-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 1 sa 3, l-awtorità superviżorja tirrifjuta l-applikazzjoni għall-istabbiliment ta' veikolu bi skop speċjal b'diversi arranġamenti.
Artikolu 8
Kooperazzjoni kontinwa bejn l-awtoritajiet superviżorji
1. Fejn il-veikolu bi skop speċjali li jassumi riskju minn impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni jkun stabbilit fi Stat Membru li mhuwiex l-Istat Membru li fih l-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni hija awtorizzata, l-awtoritajiet superviżorji kkonċernati jikkooperaw fuq bażi kontinwa.
2. L-awtoritajiet superviżorji jiskambjaw informazzjoni rilevanti għall-eżerċizzju tal-kompiti superviżorji, inkluża informazzjoni dwar kwalunkwe azzjonijiet superviżorji ppjanati kontra l-veikolu bi skop speċjali jew l-impriżi tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni li jittrasferixxu riskju fejn dan jista' jaffettwa s-superviżjoni ta' dak il-veikolu bi skop speċjali jew tal-impriżi tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni li jittrasferixxu riskju. F'dawn iċ-ċirkustanzi, l-awtoritajiet superviżorji jikkomunikaw mingħajr dewmien.
Artikolu 9
Konsultazzjoni qabel ma tingħata awtorizzazzjoni
Qabel ma tagħti l-awtorizzazzjoni, l-awtorità superviżorja li minnha tintalab l-approvazzjoni superviżorja biex jiġi stabbilit veikolu bi skop speċjali tikkonsulta mal-awtorità superviżorja tal-Istat Membru fejn hija stabbilita l-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li tittrasferixxi r-riskju.
Artikolu 10
Komunikazzjoni ta' bidliet
L-awtorità superviżorja tal-veikolu bi skop speċjali tikkomunika mingħajr dewmien kwalunkwe tagħrif rilevanti riċevut minn veikolu ta' skop speċjali skont l-Artikolu 325(5) tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35 dwar kwalunkwe bidliet li jistgħu jaffettwaw il-konformit tal-veikolu bi skop speċjali mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 318 sa 324, 326 u 327 tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35 lill-awtorità superviżorja tal-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li tittrasferixxi r-riskju lil dak il-veikolu bi skop speċjali. L-awtorità superviżorja tikkomunika mingħajr dewmien il-ksur tar-rekwiżiti tas-solvibbiltà mill-veikolu bi skop speċjali.
Artikolu 11
Komunikazzjoni ta' rtirar ta' awtorizzazzjoni
Fil-każ ta' rtirar ta' awtorizzazzjoni ta' veikolu bi skop speċjali, l-awtorità superviżorja tal-veikolu bi skop speċjali tinnotifika lill-awtorità superviżorja tal-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li tittrasferixxi r-riskju lil dak il-veikolu bi skop speċjali mingħajr dewmien.
Artikolu 12
Komunikazzjoni tar-rapport annwali
L-awtorità superviżorja tal-veikolu bi skop speċjali taqsam ir-rapport annwali tal-veikolu bi skop speċjali, sottomess skont l-Artikolu 325(3) u (4) tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35, mal-awtorità superviżorja tal-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li titrasferixxi r-riskju lil dak il-veikolu bi skop speċjali, mingħajr dewmien. Fil-każ ta' veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti, l-awtorità superviżorja tal-veikolu bi skop speċjali b'diversi arranġamenti tista' taqsam biss mal-awtoritajiet superviżorji dawk il-partijiet tar-rapport li jirrigwardaw l-impriża tal-assigurazzjoni u tar-riassigurazzjoni stabbilita fl-Istat Membru ta' dawk l-awtoritajiet superviżorji.
Artikolu 13
Il-kontenut kwantitattiv tar-rapport annwali
F'konformità mal-Artikolu 325 tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35, il-veikolu bi skop speċjali kull sena jippreżenta lill-awtorità superviżorja tiegħu informazzjoni kwantitattiva skont il-formati u l-mudelli, kif stabbilit fl-Anness II u skont l-istruzzjonijiet fl-Anness III, u jinkludi:
(a)
kontenut tal-preżentazzjoni, kif speċifikat fil-mudell SPV. 01.01 tal-Anness II, skont l-istruzzjonijiet fl-Anness III fir-referenza SPV. 01.01;
(b)
informazzjoni bażika dwar il-veikolu bi skop speċjali, kif speċifikat fil-mudell SPV.01.02 tal-Anness II, skont l-istruzzjonijiet fl-Anness III fir-referenza SPV.01.02;
(c)
dejta tal-karta bilanċjali tal-veikolu bi skop speċjali, li tiddistingwi bejn klassijiet materjali ta' assi, obbligazzjonijiet u entrati ta' ekwità, inkluż dejn jew mekkaniżmu ta' finanzjament ieħor maħruġ, kif speċifikat fil-mudell SPV.02.01 tal-Anness II, skont l-istruzzjonijiet fl-Anness III fir-referenza SPV.02.01;
(d)
dejta li ma tidhirx fil-karta bilanċjali tal-veikolu bi skop speċjali kif speċifikat fil-mudell SPV.02.02 tal-Anness II, skont l-istruzzjonijiet fl-Anness III fir-referenza SPV.02.02;
(e)
riskji meħuda għal kull arranġament kuntrattwali individwali relatat mat-trasferiment ta' riskju minn impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni, kif speċifikat fil-mudell SPV.03.01 tal-Anness II, skont l-istruzzjonijiet fl-Anness III fir-referenza SPV.03.01;
(f)
lista ta' titoli ta' dejn jew mekkaniżmi finanzjarji oħra maħruġa dwar kull arranġament kuntrattwali individwali relatat mat-trasferiment ta' riskju minn impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni, kif speċifikat fil-mudell SPV.03.02 tal-Anness II, skont l-istruzzjonijiet fl-Anness III fir-referenza SPV.03.02.
Artikolu 14
Kontenut Kwalitattivi tar-rapport annwali
F'konformità mal-Artikolu 325 tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35, il-veikolu bi skop speċjali kull sena jippreżenta lill-awtorità superviżorja tiegħu informazzjoni kwalitattiva li tkopri dan li ġej:
(a)
deskrizzjoni adegwata tal-bażi, il-metodi u s-suppożizzjonijiet użati għall-valutazzjoni tal-assi;
(b)
deskrizzjoni adegwata tal-bażi, il-metodi u s-suppożizzjonijiet użati sabiex tiġi determinata l-iskopertura tar-riskju massima aggregata;
(c)
dettalji ta' kwalunkwe kunflitti ta' interess bejn il-veikolu bi skop speċjali, l-impriżi tal-assigurazzjoni jew ir-riassigurazzjoni u l-fornituri ta' dejn jew finanzjament;
(d)
dettalji ta' kwalunkwe tranżazzjonijiet sinifikanti li jsiru mill-veikolu bi skop speċjali matul l-aħħar perjodu tar-rappurtar.
(e)
informazzjoni li turi li l-veikolu bi skop speċjali għadu ffinanzjat kompletament, inkluż:
(i)
deskrizzjoni tar-riskji, inklużi r-riskji tal-likwidità u riskji kwantifikabbli, li jittieħdu mill-veikolu bi skop speċjali;
(ii)
informazzjoni dwar l-istrumenti ta' dejn maħruġa jew mekkaniżmi finanzjarji li daħal għalihom;
(f)
jekk il-veikolu bi skop speċjali ma jkunx kontinwament konformi mar-rekwiżit li jkun iffinanzjat kompletament matul il-perjodu ta' rappurtar, il-veikolu bi skop speċjali jirrapporta kull informazzjoni relevanti dwar dak in-nuqqas ta' konformità u r-rettifika tiegħu skont l-Artikolu 326 tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35 waqt il-perjodu ta' rappurtar;
(g)
informazzjoni kwalitattiva dwar kwalunkwe bidliet li jistgħu jaffettwaw il-konformità tal-veikolu bi skop speċjali mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikoli 318 sa 324, 326 u 327 tar-Regolament ta' Delega (UE) 2015/35.
Artikolu 15
Deskrizzjoni tar-riskji meħuda mill-veikolu bi skop speċjali
Meta jiddeskrivi r-riskji meħuda, kif meħtieġ mill-Artikolu 14, il-veikolu bi skop speċjali jipprovdi informazzjoni fir-rapport annwali dwar:
(a)
jekk ir-riskji meħuda humiex fil-maġġor parti tip ta' riskji tal-ħajja jew mhux tal-ħajja;
(b)
x'tipi ta' eventi xkattaturi japplikaw għal dawn ir-riskji;
(c)
jekk event xkattatur seħħx fil-perjodu ta' rappurtar jew le, li jwassal għal pretensjoni kontra l-veikolu bi skop speċjali;
(d)
jekk xi ammonti li jirriżultaw minn pretensjoni kienux imħallsa matul il-perjodu ta' rappurtar, u jekk dan ikun il-każ, kemm minnhom tħallsu s'issa u jekk l-event xkattatur affettwax b'mod negattiv il-likwidità tal-veikolu bi skop speċjali;
(e)
jekk il-profil tar-riskju tal-veikolu bi skop speċjali nbidel materjalment mill-perjodu ta' rappurtar preċedenti jew mill-patti u kundizzjonijiet oriġinali kif ikkomunikati lill-awtorità superviżorja tiegħu mal-ħruġ tal-awtorizzazzjoni.
Artikolu 16
Informazzjoni dwar l-istrumenti ta' dejn maħruġa jew mekkaniżmi finanzjarji oħra li daħal għalihom
Meta jipprovdi informazzjoni dwar strumenti ta' dejn maħruġa jew mekkaniżmi finanzjarji oħra li daħal għalihom kif meħtieġ mill-Artikolu 14, il-veikolu bi skop speċjali jirrapporta dwar dan li ġej:
(a)
ir-rikavat tal-ħruġ ta' dejn jew mekkaniżmu ta' finanzjament ieħor u jekk dawn tħallsux kollha għal kull arranġament kuntrattwali individwali relatat mat-trasferiment ta' riskju minn impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni;
(b)
it-tipi ta' gradi tal-mekkaniżmu ta' finanzjament, waqt li jkunu speċifikati segmenti jew gradi, inkluża informazzjoni fuq il-klassifikazzjonijiet esterni riċevuti jew il-klassifikazzjonijiet interni użati għal strumenti tad-dejn maħruġa u liema aġenziji ta' klassifikazzjoni tal-kreditu ntużaw, jekk intużaw.
(c)
ir-raġunijiet għaliex il-kundizzjonijiet finanzjarji jitqiesu bħala robusti biżżejjed biex jiżguraw il-protezzjoni kontinwa ta' pretensjonijiet potenzjali tal-impriża tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni li jittrasferixxu r-riskju lill-veikolu bi skop speċjali, biex tinżamm il-kapaċità tiegħu li jissodisfa ammonti li huwa responsabbli għalihom kif isiru dovuti u biex tiġi żgurata l-istruttura ta' ħlas ta' dejn jew mekkaniżmi ta' finanzjament;
(d)
kwalunkwe strument ta' dejn li ġie kkanċellat, jerġa' jinxtara jew jinfeda, parzjalment jew b'mod sħiħ, peress li dawn l-istrumenti nħarġu separatament għall-perjodu ta' rappurtar attwali.
Artikolu 17
Mezzi għar-rappurtar
Veikoli bi skop speċjali jippreżentaw l-kontenut kwantitattiv tar-rapport imsemmi fl-Artikolu 13 lill-awtorità superviżorja b'mod elettroniku, u l-kontenut kwalitattiv tar-rapport imsemmi fl-Artikolu 15 f'format elettroniku li jinqara.
Artikolu 18
Munita u unitajiet
1. Veikoli bi skop speċjali jippreżentaw kwalunkwe dejta monetarja mir-rapport imsemmi fl-Artikolu 13 fil-munita tar-rappurtar tal-veikolu bi skop speċjali. Għal dan l-iskop, muniti oħra jinqalbu fil-munita tar-rappurtar, billi tintuża r-rata tal-kambju applikabbli fi tmiem il-perjodu ta' rappurtar.
2. Veikoli bi skop speċjali jippreżentaw il-valuri numeriċi bħala fatti skont il-formati li ġejjin:
(a)
punti tad-dejta bit-tip ta' dejta “Monetarja” jkunu rrappurtati bl-użu minimu ta' preċiżjoni ekwivalenti għal unitajiet;
(b)
Punti ta' dejta bit-tip ta' dejta “Numru sħiħ” ikunu rrappurtati billi ma jintużawx deċimali u preċiżjoni ekwivalenti għal unitajiet.
Artikolu 19
Id-dħul fis-seħħ
Dan ir-regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta' Marzu 2015.