PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1371/2013
ze dne 16. prosince 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření jsou platná a šetření, které vedlo k jejich uložení, je původní šetření.
(2)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 672/2012 (3) byla platná opatření již rozšířena na Malajsii a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 21/2013 (4) na Tchaj-wan a Thajsko.
1.2 Žádost
(3)
Dne 25. února 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(4)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(5)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indie a Indonésie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula ze zasílání některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Indii a Indonésii a/nebo vyhotovením nepravdivého prohlášení o původu čínských výrobků.
(6)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie a Indonésie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(7)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 322/2013 (5) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie.
1.4 Šetření
(9)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indie a Indonésie, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, Indii a Indonésii známým Komisi nebo výrobcům/vývozcům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.
(10)
Přihlásili se dva vyvážející výrobci v Indii a jeden dovozce v Unii, který není ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky. Dovozce v Unii později Komisi sdělil, že dovážel jiné výrobky a v minulosti nedovezl žádný výrobek, který je předmětem šetření. Odpověď na dotazník neposkytl žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Níže uvedení vyvážející výrobci v Indii předložili vyplněný formulář s žádostí o osvobození:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (dále jen „Montex“), a
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Společnost Urja Products Pvt.Ltd. následně informovala Komisi, že není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, a že její výrobek má odlišné technické vlastnosti a využití (výrobek jiných kódů KN). Inspekce na místě byla proto provedena pouze v prostorách společnosti Montex.
1.5 Období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. dubna 2009 do 31. března 2013 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2012 do 31. března 2013 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Indií, Indonésií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro dotčený výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Dotčený výrobek je definován v původním šetření takto: otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Indie a Indonésie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce
2.3.1 Indie
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dvě společnosti v Indii předložily vyplněný formulář s žádostí o osvobození. Vzhledem k tomu, že jedna z těchto společností, Urja Products Pvt.Ltd., není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, zůstala pouze jedna spolupracující společnost, a to společnost Montex. Tato společnost představovala ve srovnání s celkovým vývozem z Indie pouze 1 % vývozu z této země do Unie během období, o němž se podává zpráva. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indie založena na dostupných údajích.
2.3.2 Indonésie
(18)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník neposkytla žádná společnost v Indonésii. Ze společností v Indonésii nespolupracovala žádná. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indonésie založena na dostupných údajích.
2.3.3 ČLR
(19)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se ČLR založena na dostupných údajích.
2.4 Změna obchodních toků
(20)
Za účelem zjištění, zda došlo ke změně obchodních toků, byl posouzen dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Indie a Indonésie do Unie a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie a Indonésie. Vzhledem k poměrně malé či nulové spolupráci indických, indonéských a čínských společností (viz oddíl 2.3 výše) bylo posouzení dovozu podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založeno na dostupných údajích.
(21)
Za tímto účelem byly při analýze použity statistiky COMEXT (6), statistiky obchodu z Indie a Indonésie získané od vnitrostátních orgánů těchto zemí a statistiky Global Trade Information Services (7). Jako období dvanácti měsíců bylo použito účetní období, které začíná 1. dubna a končí 31. března.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách COMEXT zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4.1 Dovoz do Unie
(23)
Statistiky COMEXT vykazují podstatnou změnu obchodních toků v období šetření (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Objem dovozu(v milionech m2) (8)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
ČLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indie
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonésie
0,004
0,16
3,22
33,31
Zdroj: Statistiky COMEXT
Dovoz z ČLR
(24)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (9) a konečných opatření v srpnu 2011 (10). Tabulka 1 ukazuje, že v období 2010/2011 a 2011/2012 vývoz z ČLR do Unie poklesl z 385,85 milionu m2 na 110,30 milionu m2 (přibližně o 70 %) a v období 2010/2011 a 2012/2013 dále na 85,9 milionu m2 (přibližně o 80 %).
Dovoz z Indie
(25)
V účetním období 2009/2010 bylo podle statistik COMEXT z Indie do Unie dovezeno množství 0,35 milionu m2, v účetním období 2010/2011 0,28 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 a v účetním období 2012/2013 se jednalo o 13,13 milionu m2.
(26)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, společnost Montex vyvezla do Unie velmi malé množství výrobku, který byl v období šetření předmětem šetření - ve srovnání s celkovým vývozem z Indie se jedná o 1 % vývozu z Indie do Unie v období 2012/2013. Dále bylo zjištěno, že společnost Montex vyváží výrobek, který je předmětem šetření, pod nesprávným kódem KN - 7019 52. Vývoz této společnosti bylo proto nutno přidat do statistik COMEXT, jak ukazuje tabulka 1.
Dovoz z Indonésie
(27)
V účetním období 2009/2010 podle statistik COMEXT bylo z Indonésie na trh Unie dovezeno množství 0,004 milionu m2, v období 2010/2011 0,16 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 z 3,22 milionu m2 na 33,31 milionu m2.
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indie a Indonésie
(28)
Ve stejném období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu z ČLR do Indie a Indonésie.
Tabulka 2
Objem dovozu (v milionech m2)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
Indie
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonésie
5,78
4,01
8,94
11,54
Zdroj: Celní statistika ČLR
Vývoz z ČLR do Indie
(29)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie zvýšil ze 4,8 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 29,3 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
Vývoz z ČLR do Indonésie
(30)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indonésie zvýšil z 5,78 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 11,54 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
2.4.3 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Indie a Indonésie do Unie a vývozu z ČLR do Indie a Indonésie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.5 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce mimo jiné zahrnují zasílání výrobku, na který se vztahují platná opatření, přes třetí země v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
V průběhu šetření byly shromážděny důkazy o praktikách překládky v Indonésii a Indii a/nebo o nesprávných osvědčeních o původu. V některých případech byl například dovážený dotčený výrobek do Unie přepravován přes Dubaj nebo Singapur s osvědčením o původu v Indonésii/Indii a část dovozu do Unie byla přepravována prostřednictvím jedné indické společnosti, která při šetření nespolupracovala. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, s výjimkou společnosti Montex, poukazuje rovněž na to, že v Indonésii a Indii nedochází ke skutečné výrobě, která by zdůvodňovala úroveň vývozu z Indonésie a Indie do Unie. Lze důvodně předpokládat, že pokud by skuteční výrobci existovali, usilovali by o to, aby nebyli spojováni s obcházením antidumpingových opatření tak, že by se do šetření zapojili mezi prvními. Kromě toho šetření neprokázalo existenci skutečné výroby v obou dotčených zemích, kromě výroby společnosti Montex. Rovněž prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že čínské výrobky jsou při vývozu do Unie předmětem překládky v Indii a Indonésii a/nebo jsou dováženy s nesprávným osvědčením o původu.
(34)
Existence překládky výrobků pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii je tudíž potvrzena.
2.6 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii a s ní spojenou nakládku.
2.7 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Dále bylo posuzováno, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie mařil vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství a ceny. Údaje databáze COMTEX byly použity jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi v Indii a Indonésii. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Indie do Unie z 0,35 milionu m2 v období 2009/2010 na 13,10 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl značný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010. Rovněž nárůst dovozu z Indonésie do Unie z 0,04 milionu m2 v období 2009/2010 na 33,31 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl považován za podstatný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indonésie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010.
(38)
Za účelem posoudit, zda byly vyrovnávací účinky platných opatření mařeny, pokud jde o ceny, byly ceny dovozu z Indonésie a Indie srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou v původním nařízení. Úroveň pro odstranění újmy stanovená v původním nařízení byla upravena s ohledem na inflaci. Vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indie a Indonésie byla upravena s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření, pokud jde o dovoz z ČLR. Ze srovnání vyplynulo, že vývozní ceny při vývozu z dotčených zemí do Unie jsou značně nižší. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou rovněž mařeny z hlediska množství i cen.
2.8 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se použila běžná hodnota, jak je stanovena v původním šetření.
(41)
Vývozní ceny při vývozu z Indie a Indonésie byly podle článku 18 základního nařízení založeny na dostupných údajích. Vývozní cena byla průměrnou vývozní cenou některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z obou dotčených zemí v průběhu období, o němž se podává zpráva, jak je uvedeno v databázi COMEXT. Vývoz uskutečňovaný indickou společností Montex se z důvodu nesprávného zařazení jejích výrobků (viz 25. bod odůvodnění) do statistik nepromítl a nebyl použit pro výpočet dumpingového rozpětí.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Vzhledem k tomu, že dostupné údaje neumožnily stanovit úroveň úprav, musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Indii a Indonésii.
(46)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz stejného výrobku, avšak zasílaného z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(47)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indie
(49)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, po oznámení zahájení řízení se přihlásili dva vyvážející výrobci (společnosti Montex a Urja Products), poskytli odpovědi na dotazníky a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení požádali o osvobození.
(50)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že jedna z těchto dvou společností, společnost Urja Products, není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení se na uvedenou společnost nevztahuje.
(51)
Bylo zjištěno, že společnost Montex se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tato společnost prokázala, že je skutečným výrobcem, jehož výrobní kapacita přesahuje objem vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Tato společnost předložila úplný soubor údajů; tyto údaje byly ověřeny na místě. Ověřené údaje, které se týkají vzniku uvedené společnosti, nákupu strojního zařízení, postupu výroby, kapacity, zásob, nákupu surovin a výrobních nákladů, podporují vyvozený závěr. Uvedený výrobce mimoto prokázal, že není ve spojení s žádnými výrobci/vývozci v ČLR, kteří podléhají stávajícím opatřením, nebo se společnostmi, které se podílejí na obcházení platných opatření. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
4.2 Indonésie
(52)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepodal žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Při šetření nebyl zjištěn žádný skutečný výrobce výrobku, který je předmětem šetření.
4.3 Noví výrobci/vývozci
(53)
Výrobci v Indii a Indonésii, kteří se neúčastnili tohoto šetření nebo v období, o němž se podává zpráva, nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, do Unie, mohou podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení. Budou požádáni o vyplnění dotazníku, aby Komise mohla stanovit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(54)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(55)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015), s výjimkou dotčeného výrobku vyráběného společností Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (doplňkový kód TARIC B265).
2. Použití osvobození uděleného společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ v Indii a Indonésii či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. Dovoz uskutečňovaný společnostmi, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011,nůže být osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 v souladu s ustanoveními základního nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1371/2013
tas-16 ta’ Diċembru 2013
li jestendi d-dazju definittiv antidumping impost mir-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti drappijiet b'malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina għal importazzjonijiet ta' ċerti drappijiet b'malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ kunsinjati mill-Indja u mill-Indoneżja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Indja u mill-Indoneżja kif ukoll jekk le
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 13 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1 Il-miżuri eżistenti
(1)
Bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 791/2011 (2), (“ir-Regolament oriġinali”), il-Kunsill impona dazju antidumping definittiv ta' 62,9 % fuq importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b'malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”) fuq il-kumpaniji l-oħra kollha ħlief dawk imsemmija fl-Artikolu 1(2) u fl-Anness 1 ta' dan ir-Regolament. Dawn il-miżuri huma l-miżuri fis-seħħ u l-investigazzjoni li wasslet għall-miżuri hija l-investigazzjoni oriġinali.
(2)
Qabel, il-miżuri fis-seħħ kienu estiżi għall-Malasja, permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 672/2012 (3), u għat-Tajwan u t-Tajlandja, permezz tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 21/2013 (4).
1.2 It-talba
(3)
Fl-25 ta' Frar 2013, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) irċeviet talba skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku biex tinvestiga l-possibbiltà ta’ evażjoni tal-miżuri antidumping imposti fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ u biex l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mill-Indja u l-Indoneżja, sew jekk ikunu ddikjarati li joriġinaw mill-Indja u mill-Indoneżja kif ukoll jekk le, ikunu soġġetti għar-reġistrazzjoni.
(4)
Din it-talba tressqet minn Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras “Stikla Skiedra” AS u Vitrulan Technical Textiles GmbH, erba' produtturi fl-Unjoni ta' ċerti drappijiet b'malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ.
(5)
It-talba kien fiha biżżejjed evidenza prima facie għax wara li ġew imposti l-miżuri fis-seħħ, kien hemm bidla sinifikanti fix-xejra tal-kummerċ li tinvolvi l-esportazzjonijiet mir-RPĊ, l-Indja u l-Indoneżja lejn l-Unjoni, li għaliha ma kienx hemm raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr l-impożizzjoni tal-miżuri fis-seħħ. Din il-bidla fix-xejra tal-kummerċ allegatament nibtet mit-trasbord ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ li jseħħ fl-Indja u fl-Indoneżja u/jew minħabba dikjarazzjonijiet foloż tal-oriġini tal-prodotti Ċiniżi.
(6)
Barra minn hekk, l-evidenza enfasizzat il-fatt li l-effetti ta' rimedju tal-miżuri fis-seħħ kienu qed jiġu mhedda kemm f’termini ta’ kwantità kif ukoll ta’ prezz. L-evidenza wriet li dawn iż-żidiet fl-importazzjonijiet mill-Indja u l-Indoneżja saru bi prezzijiet aktar baxxi mill-prezz li ma jikkawżax dannu stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
(7)
Fl-aħħar nett, kien hemm evidenza li l-prezzijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ kkunsinjati mill-Indja u l-Indoneżja kienu l-oġġett tad-dumping b’rabta mal-valur normali stabbilit għal prodott simili matul l-investigazzjoni oriġinali.
1.3 Bidu
(8)
Wara li l-Kummissjoni ddeterminat, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li hemm biżżejjed evidenza prima facie biex tinbeda investigazzjoni skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, hija bdiet investigazzjoni skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 322/2013 (5) (“ir-Regolament li jagħti bidu”). Skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni, skont ir-Regolament li jagħti bidu, ordnat ukoll lill-awtoritajiet tad-dwana sabiex jirreġistraw l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mill-Indja u mill-Indoneżja.
1.4 Investigazzjoni
(9)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-awtoritajiet tar-RPĊ, l-Indja u l-Indoneżja, lill-produtturi/esportaturi f’dawn il-pajjiżi, lill-importaturi fl-Unjoni li taf li huma kkonċernati u lill-industrija tal-Unjoni, bil-bidu ta' investigazzjoni. Intbagħtu kwestjonarji lill-produtturi/esportaturi fir-RPĊ u fl-Indja u l-Indoneżja li taf bihom il-Kummissjoni jew li preżentaw lilhom infushom qabel l-iskadenza stabbilita fil-premessa 15 tar-Regolament li jagħti bidu. Il-kwestjonarji ntbagħtu wkoll lill-importaturi fl-Unjoni. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fiż-żmien kif stipulat fir-Regolament li jagħti bidu. Il-partijiet kollha kienu infurmati li n-nuqqas ta’ koperazzjoni tista’ twassal għall-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u għal sejbiet li jkunu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
(10)
Żewġ produtturi esportaturi fl-Indja, u importatur mhux relatat fl-Unjoni ppreżentaw ruħhom u bagħtu t-tweġibiet għall-kwestjonarji. Aktar tard l-importatur tal-Unjoni informa lill-Kummissjoni li huwa importa prodotti oħra u li fil-passat ma importa l-ebda prodott li qiegħed jiġi investigat. L-ebda produttur esportatur fl-Indoneżja ma bagħat tweġiba. Dawn il-produtturi esporaturi Indjani bagħtu tweġiba għall-formola ta' eżenzjoni:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (“Montex”),
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Sussegwentement, Urja Products Pvt.Ltd. għarrfet lill-Kummissjoni li ma tipproduċix l-prodott investigat u li l-prodotti tagħha għandhom karatteristiċi tekniċi differenti kif ukoll użu differenti (filwaqt li jaqgħu taħt kodiċi NM oħrajn). Għaldaqstant, żjara ta’ verifika saret biss fil-bini ta’ Montex.
1.5 Il-perjodu tal-investigazzjoni
(12)
Il-perjodu tal-investigazzjoni kien ikopri l-perjodu mill-1 ta’ April 2009 sal-31 ta’ Marzu 2013 (“il-PI”). Tul il-PI nġabret id-dejta li kellha tiġi investigata, inter alia, l-allegata bidla fix-xejra tal-kummerċ. Inġabret dejta aktar ddettaljata għall-perjodu tar-rappurtar bejn l-1 ta’ April 2012 u l-31 ta’ Marzu 2013 (“il-PR”) sabiex tiġi eżaminata t-theddida possibbli għall-effett ta' rimedju tal-miżuri fis-seħħ u l-eżistenza tad-dumping.
2. IR-RIŻULTATI TAL-INVESTIGAZZJONI
2.1 Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(13)
Skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, il-valutazzjoni ta' jekk hemmx evażjoni saret billi suċċessivament twettqet analiżi dwar jekk kienx hemm tibdil fix-xejra tal-kummenrċ bejn ir-RPĊ, l-Indja, l-Indonezja u l-Unjoni; jekk dan it-tibdil ġiex minn prattika, proċess jew xogħol li ma kienx hemm x'jikkawżahom b'mod suffiċjenti jew x'jiġġustifikahom ekonomikament għajr l-impożizzjoni tad-dazju, jekk kienx hemm evidenza ta' dannu jew jekk l-effetti ta' rimendju tad-dazju kinux qed jiġu mminati b'rabta mal-prezzijiet u/jew il-kwantitajiet tal-prodott investigat; u jekk kienx hemm evidenza ta' dumping b'rabta mal-valuri normali preċedenti li kienu stabbiliti għall-prodott inkwistjoni, skont id-dispożizzjonijiet, jekk ikun meħtieġ, tal-Artikolu 2 tar-Regolament bażiku.
2.2 Il-prodott ikkonċernat u l-prodott investigat
(14)
Il-prodott ikkonċernat huwa kif definit fl-investigazzjoni oriġinali: Drappijiet b'malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, bid-daqs taċ-ċellula ta' aktar minn 1,8 mm kemm fit-tul u kif ukoll fil-wisa' u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi d-diski tal-ħġieġ tal-fibra, li joriġinaw mir-RPĊ, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7019 51 00 u ex 7019 59 00.
(15)
Il-prodott investigat huwa l-istess bħal dak definit fil-premessa preċedenti, iżda jiġi kkunsinjat mill-Indja u l-Indoneżja, kemm jekk iddikjarat li joriġina mill-Indja u l-Indoneżja kif ukoll jekk le.
(16)
L-investigazzjoni wriet li d-drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, kif definiti hawn fuq, esportati lejn l-Unjoni mir-RPĊ u dawk ikkunsinjati lill-Unjoni mill-Indja u l-Indoneżja għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess użu, u għalhekk għandhom jitqiesu bħala prodotti simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
2.3 Livell ta’ kooperazzjoni
2.3.1 L-Indja
(17)
Kif iddikjarat fil-premessa 10 ta' hawn fuq, żewġ kumpaniji Indjani biss bagħtu tweġiba għall-formola ta' eżenzjoni. Billi waħda minnhom, Urja Products Pvt.Ltd., instab li ma kinitx produttur tal-prodott investigat, kien hemm biss kumpanija waħda li kkoperat, Montex. Il-kumpanija kienet tirrappreżenta biss 1 % tal-esportazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni fil-PR, meta mqabbla mal-esportazzjonijiet kollha mill-Indja. Dan wassal għall-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, u s-sejbiet rigward l-Indja kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
2.3.2 L-Indoneżja
(18)
Kif iddikjarat fil-premessa 10, l-ebda kumpanija Indoneżjana ma bagħtet tweġiba għall-kwestjonarju. Ma kienx hemm kooperazzjoni mill-kumpaniji Indoneżjani. Dan wassal għall-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, u s-sejbiet rigward l-Indoneżja kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
2.3.3 Ir-RPĊ
(19)
Il-produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkooperawx. Dan wassal għall-applikazzjoni tal-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, u s-sejbiet rigward ir-RPĊ kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli.
2.4 Il-bidla fix-xejra tal-kummerċ
(20)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk kienx hemm bidla fix-xejra tal-kummerċ, l-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-Indja u mill-Indoneżja tal-prodott investigat, u l-esportazzjonijiet tal-prodott investigat mir-RPĊ lejn l-Indja u l-Indoneżja kienu vvalutati. Dawn l-importazzjonijiet kienu stabbiliti abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku minħabba li l-kumpaniji Indjani, Indoneżjani u Ċiniżi ftit li xejn ikkooperaw jew ma kkooperawx (ara t-Taqsima 2.3 ta’ hawn fuq).
(21)
Għal dan l-għan ntużaw għall-analiżi l-istatistika COMEXT (6), statistika tal-kummerċ mill-Indja u l-Indoneżja li waslet mingħand l-awtoritajiet nazzjonali rispettivi, kif ukoll l-istatistika tal-Global Trade Information Services (7). Is-snin finanzjarji li jibdew fl-1 ta’ April u jispiċċaw fil-31 ta’ Marzu ntużaw sabiex isir użu ta' perjodi ta' 12-il xahar.
(22)
Il-volum ta’ importazzjonijiet irreġistrati fl-istatistika tal-COMEXT ikopri grupp akbar ta’ prodotti mill-prodott ikkonċernat u mill-prodott investigat. Madankollu, abbażi tal-istimi pprovduti mill-industrija tal-Unjoni, seta’ jiġi stabbilit li parti sinifikanti ta’ dak il-volum importat kopriet il-prodott ikkonċernat u l-prodott investigat. Għaldaqstant, dik id-dejta setgħet tintuża biex tiġi stabbilita bidla fix-xejra tal-kummerċ.
2.4.1 Importazzjonijiet fl-Unjoni
(23)
L-istatistika COMEXT turi bidla sinifikanti fix-xejra tal-kummerċ matul il-PI (ara t-Tabella 1 ta' hawn taħt).
Tabella 1
Volumi ta’ importazzjoni (f'miljuni ta' m2) (8)
April 2009/Marzu 2010
April 2010/Marzu 2011
April 2011/Marzu 2012
April 2012/Marzu 2013
Ir-RPĊ
288,40
385,85
110,30
85,93
L-Indja
0,35
0,28
0,89
13,13
L-Indoneżja
0,004
0,16
3,22
33,31
Sors: L-istatistika COMEXT
Importazzjonijiet mir-RPĊ
(24)
Skont l-istatistika ta' COMEXT, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni naqsu b’mod drammatiku wara l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji fi Frar 2011 (9) u tal-miżuri definittivi f’Awwissu 2011 (10). It-tabella 1 ta' hawn fuq turi li bejn l-2010/2011 u l-2011/2012 l-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mir-RPĊ niżlu minn 385,85 miljun m2 għal 110,30 miljun m2 (b’madwar 70 %), u bejn l-2010/2011 u l-2012/2013 komplew jinżlu għal 85,9 miljun m2 (b’madwar 80 %).
Importazzjonijiet mill-Indja
(25)
Skont l-istatistika COMEXT, fis-sena finanzjarja 2009/2010 il-kwantitajiet importati mill-Indja lejn l-Unjoni kienu ta' 0,35 miljun m2, fis-sena finanzjarja 2010/2011 kienu ta' 0,28 miljun m2 u żdiedu drastikament bejn l-2011/2012 u l-2012/2013, sakemm laħqu 13,13-il miljun m2 fis-sena finanzjarja 2012/2013.
(26)
Kif iddikjarat fil-premessa 17 ta' hawn fuq, il-kumpanija Montex esportat kwantità żgħira ħafna tal-prodott investigat lejn l-Unjoni matul il-PI, - meta mqabbel mal-esportazzjonijiet kollha mill-Indja dan jirrappreżenta 1 % tal-esportazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni fil-perjodu 2012/2013. Barra minn hekk, instab li Montex tesporta l-prodott investigat taħt kodiċi NM ħażin - 7019 52. Għaldaqstant l-esportazzjonijiet tagħha kellhom jiżdiedu mal-istatistika COMEXT kif muri fit-Tabella 1 ta' hawn fuq.
Importazzjonijiet mill-Indoneżja
(27)
Skont l-istatistika COMEXT, fis-sena finanzjarja 2009/2010 il-kwantitajiet importati mill-Indoneżja lejn is-suq tal-Unjoni kienu ta' 0,004 miljun m2, fl-2010/2011 kienu jammontaw għal 0,16 miljun m2 u żdiedu drastikament bejn l-2011/2012 u l-2012/2013, minn 3,22 miljuni m2 għal 33,31 miljun m2 rispettivament.
2.4.2 L-esportazzjonijiet mir-RPĊ għall-Indja u l-Indoneżja
(28)
Matul l-istess perjodu, wieħed jista' wkoll josserva żieda drammatika fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Indja u l-Indoneżja.
Tabella 2
Volumi ta’ importazzjoni (f'miljuni ta' m2)
April 2009/Marzu 2010
April 2010/Marzu 2011
April 2011/Marzu 2012
April 2012/Marzu 2013
L-Indja
4,80
16,35
18,38
29,28
L-Indoneżja
5,78
4,01
8,94
11,54
Sors: L-istatistika doganali taċ-Ċina
L-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Indja
(29)
Skont l-istatistika tad-dwana Ċiniża, l-importazzjonijiet lejn l-Indja mir-RPĊ tal-prodott investigat żdiedu minn 4,8 miljuni m2 fis-sena finanzjarja 2009/2010 għal 29,3 miljun m2 fis-sena finanzjarja 2012/2013.
L-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Indoneżja
(30)
Skont l-istatistika tad-dwana Ċiniża, l-importazzjonijiet lejn l-Indoneżja mir-RPĊ tal-prodott investigat żdiedu minn 5,78 miljuni m2 fis-sena finanzjarja 2009/2010 għal 11,54-il miljun m2 fis-sena finanzjarja 2012/2013.
2.4.3 Il-konklużjoni dwar il-bidla fix-xejra tal-kummerċ
(31)
It-tnaqqis ġenerali fl-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Unjoni u ż-żieda parallela tal-esportazzjonijiet kemm mill-Indja u l-Indoneżja lejn l-Unjoni kif ukoll tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ lejn l-Indja u l-Indoneżja, wara l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji fi Frar 2011 u tal-miżuri definittivi f'Awwissu 2011 jikkostitwixxu minn naħa bidla fix-xejra kummerċjali bejn il-pajjiżi msemmija hawn fuq, u min-naħa l-oħra bidla fl-esportazzjonijiet ta' dawk il-pajjiżi lejn l-Unjoni.
2.5 In-natura tal-prattika ta’ evażjoni
(32)
L-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku jitlob li l-bidla fix-xejra tal-kummerċ tinbet minn prattika, proċess jew ħidma li għalihom ma hemmx raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr l-impożizzjoni tad-dazju. Il-prattika, l-proċess jew il-ħidma tinkludi, inter alia, il-kunsinna tal-prodott suġġett għall-miżuri fis-seħħ permezz ta’ pajjiżi terzi skont l-Artikolu 13(2) tar-Regolament bażiku.
(33)
Matul l-investigazzjoni nstabet evidenza dwar prattiki ta’ trasbord li jseħħ fl-Indoneżja u fl-Indja u/jew ċertifikati ta’ oriġini mhux korretti. Pereżempju, xi uħud mill-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni kienu trasbordati minn Dubai jew Singapor b'ċertifikati tal-oriġini tal-Indoneżja/tal-Indja, u parti tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni kienu trasbordati minn kumanija Indjana li ma kkooperatx fl-investigazzjoni. In-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn kull wieħed mill-produtturi tal-prodott investigat, ħlief għal Montex, huwa wkoll indikazzjoni li m’hemmx produzzjoni ġenwina fl-Indoneżja u l-Indja li tista’ tiġġustifika l-livelli tal-esportazzjoni mill-Indoneżja u mill-Indja lejn l-Unjoni. Jekk hemm produtturi ġenwini, huwa raġonevoli li wieħed jistenna li dawn se jippruvaw jiddistingwu lilhom infushom minn prattiki ta’ evażjoni billi l-ewwel ħaġa li jagħmlu jieħdu sehem f’din l-investigazzjoni. Barra minn hekk, ħlief għal Montex, mill-investigazzjoni ma ħarġitx evidenza ta’ produzzjoni ġenwina fiż-żewġ pajjiżi kkonċernati. Barra minn hekk, iż-żieda qawwija f’daqqa ta’ importazzjonijiet minn dawk iż-żewġ pajjiżi tindika li l-prodotti Ċiniżi huma trasbordati lejn l-Unjoni mill-Indja u mill-Indoneżja u/jew b'ċertifikati ta’ oriġini mhux korretti.
(34)
L-eżistenza ta’ trasbord ta’ prodotti ta’ oriġini Ċiniża mill-Indja u mill-Indoneżja hija għalhekk ikkonfermata.
2.6 In-nuqqas ta’ raġuni valida jew ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti għajr l-impożizzjoni ta' dazju antidumping
(35)
L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda raġuni adegwata jew ġustifikazzjoni ekonomika oħra għat-trasbord ħlief l-evażjoni tal-miżuri fis-seħħ tal-prodott ikkonċernat. Ma nstab l-ebda element, għajr għad-dazju, li seta’ jitqies bħala kumpens għall-ispejjeż tat-trasbord, partikolarment fir-rigward tat-trasport u t-tagħbija mill-ġdid, ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw fir-RPĊ u li jiġu mir-RPĊ billi jgħaddu mill-Indja u mill-Indoneżja.
2.7 L-imminar tal-effett ta' rimedju tad-dazju antidumping
(36)
Imbagħad, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet tal-prodott investigat lejn l-Unjoni kinux imminaw l-effetti ta' rimedju tal-miżuri fis-seħħ b'rabta mal-kwantitajiet u l-prezzijiet. Intużat d-dejta tal-COMEXT bħala l-aħjar dejta disponibbli dwar il-kwantitajiet u l-prezzijiet esportati mill-kumpaniji fl-Indja u l-Indonesja li ma kkoperawx. Il-prezzijiet previsti tqabblu mal-livell li jelimina d-dannu stabbilit għall-industrija tal-Unjoni fil-premessa 74 tar-Regolament oriġinali.
(37)
Iż-żieda fl-importazzjonijiet mill-Indja lejn l-Unjoni minn 0,35 miljun m2 fl-2009/2010 għal 13,10-il miljun m2 fil-PR kienet sinifikanti f'dak li għandu x'jaqsam ma' kwantitajiet, meta titqabbel mal-volumi ta' importazzjonijiet (baxxi ħafna) mill-Indja qabel l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji fl-2009/2010. Barra minn hekk, iż-żieda fl-importazzjonijiet mill-Indoneżja lejn l-Unjoni minn 0,04 m2fl-2009/2010 għal 33,31-il miljun m2 fil-PR tqieset sostanzjali f'dak li għandu x'jaqsam ma' kwantitajiet, meta titqabbel mal-volumi ta' importazzjonijiet (baxxi ħafna) mill-Indoneżja qabel l-impożizzjoni tal-miżuri proviżorji fl-2009/2010.
(38)
Biex jiġi vvalutat jekk l-effetti ta' rimedju tal-miżuri fis-seħħ humiex bħala prezzijiet imminati, il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja u l-Indja ġew imqabbla mal-livell li jelimina d-dannu kif stabbilit fir-Regolament oriġinali. Il-livell li jelimina d-dannu stabbilit fir-Regolament oriġinali kien aġġustat għall-inflazzjoni. Il-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tal-esportazzjonijiet mill-Indja u mill-Indonesja ġie aġġustat għall-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni u għall-aġġustamenti tal-kwalità stabbiliti fl-investigazzjoni oriġinali għal importazzjonijiet mir-RPĊ. Il-paragun wera prezzijiet tal-esportazzjoni konsiderevolment orħos għal esportazzjonijiet mill-pajjiżi involuti lejn l-Unjoni. Għaldaqstant ġie konkluż li l-effetti rimedjali tal-miżuri fis-seħħ qed jiġu mminati wkoll kemm f’termini ta’ kwantitajiet kif ukoll ta’ prezzijiet.
2.8 Evidenza ta’ dumping
(39)
Fl-aħħar nett, skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk kienx hemm evidenza ta’ dumping.
(40)
Fir-Regolament oriġinali, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezzijiet fil-Kanada, li f’dik l-investigazzjoni nstab li kien pajjiż b’ekonomija tas-suq adegwata li hija analoga għar-RPĊ. Skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, intuża l-valur normali kif stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
(41)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-Indja u mill-Indoneżja kienu bbażati fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Il-prezz tal-esportazzjoni kien il-prezz medju tal-esportazzjoni ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ minn kull wieħed miż-żewġ pajjiżi kkonċernati matul il-PR kif irrappurtat fil-COMEXT. L-esportazzjonijiet tal-kumpanija Indjana Montex ma ġewx riflessi fl-istatistika minħabba l-klassifikazzjoni ħażina tal-prodotti tagħhom (ara l-premessa 25 ta' hawn fuq), u ma kinux użati għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping.
(42)
Biex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, saru aġġustamenti għal differenzi fit-trasport, fl-assigurazzjoni, u fl-ispejjeż tal-imballaġġ. Minħabba li d-dejta disponibbli ma ppermettietx li jiġi stabbilit il-livell ta' aġġustamenti li għandu jkun hemm, l-aġġustamenti kellhom jiġu stabbiliti abbażi tal-aħjar fatti disponibbli. B'hekk, l-aġġustament għal dawn il-konċessjonijiet kien ibbażat fuq perċentwal ikkalkulat bħala l-proporzjon tal-ispejjeż totali tat-trasport, tal-assigurazzjoni u tal-imballaġġ fuq il-valur tat-tranżazzjonijiet tal-bejgħ fl-Unjoni b'termini ta' konsenja CIF, ipprovduti mill-produtturi esportaturi Ċiniżi tal-investigazzjoni oriġinali li kkooperaw.
(43)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, id-dumping ġie kkalkulat billi tqabbel il-valur normali medju peżat kif stabbilit fir-Regolament oriġinali u l-prezzijiet medji peżati tal-esportazzjoni korrispondenti taż-żewġ pajjiżi kkonċernati matul il-PR ta’ din l-investigazzjoni, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF f'dazju mhux imħallas fil-fruntiera tal-Unjoni.
(44)
It-tqabbil bejn il-valur normali medju peżat u l-prezzijiet medji peżati tal-esportazzjonijiet kif stabbiliti wera dumping.
3. MIŻURI
(45)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż li d-dazju antidumping definittiv impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ li joriġinaw mir-RPĊ ġie evitat permezz tat-trasbord li jseħħ fl-Indja u fl-Indoneżja, skont l-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku.
(46)
Skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 13(1) tar-Regolament bażiku, il-miżuri fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat għandhom jiġu estiżi għall-importazzjonijiet tal-istess prodott li iżda jiġu kkonsenjati mill-Indja u l-Indoneżja, sew jekk ikun iddikjarat li joriġinaw mill-Indja u l-Indoneżja u sew jekk le.
(47)
Il-miżuri li għandhom jiġu estiżi għandhom ikunu dawk stabbiliti fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 791/2011, għall-“kumpaniji l-oħra kollha”, jiġifieri dazju antidumping definittiv ta’ 62,9 % applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju.
(48)
Skont l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament bażiku, li jistipula li kull miżura estiża għandha tapplika għall-importazzjonijiet li jkunu daħlu fl-Unjoni skont ir-reġistrazzjoni imposta mir-Regolament li jagħti bidu, għandhom jinġabru dazji fuq dawk l-importazzjonijiet irreġistrati ta’ ċerti drappijiet b’malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ ikkunsinjati mill-Indja u mill-Indoneżja.
4. TALBIET GĦAL EŻENZJONI
4.1 L-Indja
(49)
Kif iddikjarat fil-premessa (10), żewġ esportaturi produtturi ppreżentaw ruħhom wara li nbdiet l-investigazzjoni, u ssottomettew tweġibiet għall-kwestjonarju u talbu eżenzjoni skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku - Montex u Urja Products.
(50)
Kif ddikjarat fil-premessa (11), instab li waħda miż-żewġ kumpanniji, Urja Products ma tipproduċix il-prodott investigat. L-eżenzjoni skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku mhijiex applikabbli għal din il-kumpanija.
(51)
Montex nstabet li ma kinitx involuta fil-prattiki ta’ evażjoni li jaqgħu taħt din l-investigazzjoni. Il-kumpanija uriet li hija produttur ġenwin li l-kapaċità ta’ produzzjoni tagħha taqbeż il-volum ta’ esportazzjonijiet tal-prodott li qed jiġi investigat lejn l-Unjoni. Il-kumpanija ssottomettiet sett sħiħ ta’ dejta li ġie vverifikat fuq il-post. Id-dejta vverifikata li għandha x'taqsam mat-twaqqif tal-kumpanija, ix-xiri ta’ makkinarju, il-proċess tal-produzzjoni, il-kapaċità, il-ħażniet, ix-xiri ta’ materja prima u l-ispiża tal-produzzjoni jsostnu il-konklużjoni. Barra minn hekk, dan il-produttur seta' juri li mhuwa relatat mal-ebda produttur/esportatur Ċiniż soġġett għall-miżuri eżistenti jew ma' kumpaniji involuti fi prattiki ta’ evażjoni. Għalhekk, din il-kumpannija setgħet tingħata eżenzjoni mill-miżuri estiżi.
4.2 L-Indoneżja
(52)
Kif iddikjarat fil-premessa (10), l-ebda produttur esportatur fl-Indoneżja ma ressaq talba għal eżenzjoni skont l-Artikolu 13(4) tar-Regolament bażiku. L-investigazzjoni ma żvelat l-ebda produttur ġenwin tal-prodott investigat, fl-Indoneżja.
4.3 Parteċipanti ġodda
(53)
Il-produtturi fl-Indja u fl-Indoneżja li ma pparteċipawx f’din l-investigazzjoni u/jew ma esportawx il-prodott investigat lejn l-Unjoni fil-PR, jistgħu jitolbu eżenzjoni mid-dazju antidumping estiż skont l-Artikoli 11(3), 11(4) u 13(4) tar-Regolament bażiku. Huma se jintalbu jimlew kwestjonarju sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tistabbilixxi jekk hemmx lok għal din l-eżenzjoni. Din l-eżenzjoni tista’ tingħata wara l-valutazzjoni tal-qagħda tas-suq għall-prodott ikkonċernat, il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-użu tal-kapaċità, l-akkwist u l-bejgħ, u l-probabbiltà li l-prattiki li għalihom ma hemmx raġuni valida jitkomplew, jew minħabba ġustifikazzjoni ekonomika suffiċjenti u l-evidenza ta’ dumping. Il-Kummissjoni normalment twettaq ukoll żjara ta’ verifika fuq il-post. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni, bl-informazzjoni kollha rilevanti, b'mod partikolari kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni u l-bejgħ.
(54)
Meta eżenzjoni tkun ġustifikata, il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, tipproponi l-emenda tal-miżuri estiżi fis-seħħ skont dan. Sussegwentement, kull eżenzjoni mogħtija se tkun immonitorjata sabiex l-osservanza tal-kundizzjonijiet tiġi żgurata.
5. DIVULGAZZJONI
(55)
Il-partijiet kollha interessati ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li wasslu għall-konklużjonijiet imsemmija, u ġew mistiedna biex jikkummentaw. Kienu kkunsidrati l-kummenti bil-fomm u bil-miktub li tressqu mill-partijiet. L-ebda wieħed mill-argumenti ppreżentati ma ta lok biex is-sejbiet definittivi jiġu mmodifikati,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Id-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha” impost permezz tal-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 791/2011 fuq importazzjonijiet ta' drappijiet b'malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, ta’ daqs taċ-ċellula ta’ iktar minn 1,8 mm kemm fit-tul kif ukoll fil-wisa' u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi d-diski tal-ħġieġ tal-fibra, li joriġinaw mir-RPĊ, huwa b'dan estiż għall-importazzjonijiet ta' drappijiet b'malja miftuħa tal-fibri tal-ħġieġ, ta' daqs taċ-ċellula ta’ iktar minn 1,8 mm kemm fit-tul kif ukoll fil-wisa' u li jiżnu aktar minn 35 g/m2, esklużi diski tal-ħġieġ tal-fibra, ikkunsinjati mill-Indja u l-Indoneżja, sew jekk iddikjarati bħala li joriġinaw mill-Indja u l-Indoneżja u sew jekk le, u li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7019 51 00 u ex 7019 59 00 (il-kodiċijiet TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 u 7019590015), bl-eċċezzjoni ta' dawk prodotti minn Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (il-kodiċi TARIC B942 addizzjonali).
2. L-applikazzjoni tal-eżenzjoni mogħtija lil Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. għandha ssir bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II ta' dan ir-Regolament. Jekk din il-fattura ma tiġix ippreżentata, għandu japplika d-dazju antidumping kif stipulat mill-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
3. Id-dazju estiż permezz tal-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu għandu jinġabar għall-importazzjonijiet ikkunsinjati mill-Indja u l-Indoneżja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Indja u l-Indoneżja kif ukoll jekk le, irreġistrati skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 322/2013 u l-Artikoli 13(3) u 14(5) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. It-talbiet għal eżenzjoni mid-dazju estiż skont l-Artikolu 1 għandhom isiru bil-miktub f’waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għandhom ikunu ffirmati minn persuna awtorizzata li tirrappreżenta lill-entità li qed titlob l-eżenzjoni. It-talba trid tintbagħat fl-indirizz li ġej:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Brussels
Belgium
Fax (32 2) 295 65 05
2. L-importazzjonijiet minn kumpaniji li ma jevadux il-miżuri tal-antidumping imposti mir-Regolament (UE) Nru 791/2011 jistgħu jiġu eżentati mid-dazju estiż permezz tal-Artikolu 1 taħt id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament bażiku.
Artikolu 3
L-awtoritajiet doganali huma b'dan ordnati jieqfu mir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet, stabbilita skont l-Artikolu 2 tar-Regolament (UE) Nru 322/2013.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Diċembru 2013.