PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1343/2013
tat-12 ta’ Diċembru 2013
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet ta’ peroxosulphates (persulphates) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) u l-Artikolu 11(2), (5) u (6) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2007 (2) impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-peroxosulphates (persulphates) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”), it-Tajwan u l-Istati Uniti tal-Amerika (“l-investigazzjoni oriġinali” u “il-miżuri oriġinali”). Il-miżuri fir-rigward tar-RPĊ ħadu l-forma ta’ dazju ad valorem ta’ 71,8 % għall-kumpaniji kollha ħlief żewġ produtturi esportaturi Ċiniżi li ġew mogħtija dazji individwali.
2. Bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(2)
Fl-10 ta’ Ottubru 2012, il-Kummissjoni ħabbret b’avviż (“Notifika ta’ bidu”) (3), ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, li kienet se tinbeda reviżjoni ta’ skadenza tal-miżuri anti-dumping applikabbli għal importazzjonijiet ta’ peroxosulphates (persulphates) li joriġinaw mir-RPĊ.
(3)
Ir-reviżjoni nbdiet wara li ġiet ippreżentata talba ssostanzjata minn żewġ produtturi Ewropej, RheinPerChemie GmbH&Co. KG and United Initiators GmbH&Co. KG (“l-applikanti”) li tirrappreżenta 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ peroxosulphates (persulphates).
(4)
It-talba kienet ibbażata fuq il-fatt li l-iskadenza tal-miżuri x’aktarx tirriżulta f’issoktar ta’ dumping u ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
3. L-investigazzjoni
3.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(5)
L-investigazzjoni tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2011 sat-30 ta’ Settembru 2012 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza tal-ħsara kien ikopri l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sal-aħħar tal-PIR (“il-perjodu kkunsidrat”).
3.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(6)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-applikanti, lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, lil importaturi u utenti mhux relatati magħrufa li huma kkonċernati, produtturi f’pajjiżi analogi potenzjali kif ukoll lir-rappreżentanti tar-RPĊ bil-bidu tar-reviżjoni ta’ skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ Bidu.
(7)
Fid-dawl tal-għadd apparentament kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ u importaturi mhux relatati fl-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, ġie ppjanat it-teħid ta’ kampjuni għal dawn il-partijiet fin-Notifika ta’ Bidu, taħt l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx meħtieġ u, jekk dan ikun il-każ, tagħżel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq intalbu, taħt l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, biex jippreżentaw irwieħhom fi żmien 15-il jum mill-pubblikazzjoni tal-avviż ta’ bidu u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-Notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(8)
L-ebda wieħed mill-importaturi ma ppreżenta ruħu.
(9)
Produttur esportatur wieħed biss mir-RPĊ wieġeb il-kwestjonarju. Għaldaqstant, ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun ta’ produtturi esportaturi.
(10)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa kkonċernati u lil dawk li ppreżentaw irwieħhom fl-iskadenzi stabbiliti fin-Notifika ta’ bidu. Waslu tweġibiet mingħand żewġ produtturi tal-Unjoni, produttur esportatur wieħed fir-RPĊ u produttur wieħed fit-Turkija, ikkunsidrat bħala pajjiż analogu potenzjali.
(11)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà tal-issoktar jew ir-rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u d-determinazzjoni ta’ dak li hu fl-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin.
(a)
Produtturi tal-Unjoni
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, il-Ġermanja
-
United Initiators GmbH & Co. KG, il-Ġermanja
(b)
Produttur esportatur fir-RPĊ
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4)
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(12)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak kopert mill-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri peroxosulphates (persulphates), inkluż il-potassium peroxymonosulphate sulphate (“il-prodott ikkonċernat”), li bħalissa huwa kklassifikat fil-kodiċijiet NM 2833 40 00 u ex 2842 90 80.
(13)
Il-prodott ikkonċernat jintuża bħala inizjatur jew aġent ossidanti f’numru ta’ applikazzjonijiet. Xi eżempji jinkludu l-użu tiegħu bħala inizjatur tal-polimerizzazzjoni fil-produzzjoni tal-polimeri, bħala aġent ta’ inċiżjoni fil-produzzjoni tal-pannelli taċ-ċirkwiti stampati, fil-kożmetiċi tax-xagħar, fil-proċess ta’ ssiġġallar tal-pori tat-tessuti, fil-manifattura tal-karta, bħala aġent ta’ tindif tad-dentaturi u bħala diżinfettant.
(14)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u dak manifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ, kif ukoll dak immanifatturat u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi bażijiet, u għalhekk huma kkunsidrati li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA’ DUMPING
1. Rimarki ġenerali
(15)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qed isseħħ fil-preżent u jekk kienx probabbli li d-dumping jissokta jew jerġa’ jseħħ jekk possibbilment jiskadu l-miżuri fis-seħħ fuq ċerti importazzjonijiet mir-RPĊ.
(16)
Kif spjegat fil-premessa (9), produttur esportatur Ċiniż wieħed biss ikkoopera fl-investigazzjoni u huwa ma esportax il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PIR. Kif huwa msemmi hawn skont il-premessa (22) u kif spjegat fid-dettall fil-premessi minn (51) sa (53), l-investigazzjoni wriet li bażikament l-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ matul il-PIR kienu magћmula minn esportatur wieћed li nstab li ma kienx qed jagħmel dumping fl-investigazzjoni oriġinali, u li mhuwiex soġġett għar-reviżjoni attwali. Għalhekk, l-ebda analiżi ma jista’ jsir fuq id-dumping f’dan il-każ.
2. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet f’każ li l-miżuri jitħassru
(17)
Sabiex tkun valutata l-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping, l-informazzjoni pprovduta mill-produttur esportatur Ċiniż li kkopera, l-informazzjoni miġbura skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u l-fatti disponibbli fir-rigward tal-produtturi esportaturi li ma kkooperawx kienu kkunsidrati. Il-fatti disponibbli nstabu fit-talba għar-reviżjoni ta’ skadenza, fl-informazzjoni ppubblikata fil-qafas ta’ reviżjoni ta’ skadenza mibdija f’Marzu 2013 mill-Istati Uniti tal-Amerika (5), fl-istatistika disponibbli għall-Kummissjoni jiġifieri d-dejta ta’ kull xahar mibgħuta mill-Istati Membri skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku (“il-bażi tad-dejta 14.6”) u dejta dwar l-importazzjoni tal-Eurostat.
(a) Il-prezzijiet u l-volum ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni mir-RPĊ u minn pajjiżi terzi oħra
(18)
Id-dejta disponibbli fl-investigazzjoni wriet li bażikament l-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ matul il-PIR kienu magħmula minn esportatur Ċiniż wieħed li ma nstabx li kien qed jagħmel dumping fl-investigazzjoni oriġinali (6). Dawk l-importazzjonijiet għalhekk mhumiex suġġetti għall-miżuri anti-dumping. Il-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet baqgħu taħt il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul dak il-perjodu.
(19)
Minkejja li l-prezzijiet ta’ importazzjoni Ċiniżi fl-Unjoni żdied b’29 % matul il-perjodu kkunsidrat, dawn kienu għadhom baxxi u kienu qed iwaqqgħu l-prezz tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR. Il-prezzijiet ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdiedu wkoll iżda b’pass ħafna inqas qawwi b’rata ta’ 7 %.
(20)
L-uniku esportatur Ċiniż li kkoopera li huwa soġġett għall-miżuri attwali ta’ anti-dumping u li ma kienx qed jesporta l-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PIR. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li kien qed jesporta bi prezzijiet suġġetti għal dumping lejn swieq ta’ pajjiżi terzi u li l-prezzijiet tiegħu kienu saħansitra iktar baxxi minn dawk ta’ importazzjonijiet attwali mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni. Din hija indikazzjoni li l-esportaturi fiċ-Ċina qegħdin ikomplu jeżerċitaw id-dumping u li l-prezzijiet tagħhom huma baxxi.
(21)
Is-suq tal-Unjoni jikkonsisti bejn wieħed u l-ieħor f’importazzjonijiet minn tliet pajjiżi: Iċ-Ċina, it-Turkija u l-Istati Uniti, u kull wieħed jirrappreżenta bejn 8 % u 10 % tas-sehem fis-suq u żewġ produtturi tal-Unjoni b’sehem mis-suq ta’ madwar 65 % sa 75 %. L-investigazzjoni wriet li l-Istati Uniti komplew ikunu preżenti fis-suq tal-Unjoni u kienu jirrappreżentaw madwar terz tal-importazzjonijiet totali matul il-PIR. Il-prezzijiet tal-importazzjoni mill-Istati Uniti kienu bħala medja 10 % aktar mill-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ. Din l-iskoperta, flimkien ma’ tnaqqis osservat tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, tindika li l-importazzjonijiet Ċiniżi komplew jeżerċitaw pressjoni ’l isfel fuq il-prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni.
(22)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (18), l-importazzjonijiet Ċiniżi matul il-PIR kienu magћmula minn esportatur wieћed li nstab li ma kienx qed jagħmel dumping fl-investigazzjoni oriġinali. Bejn l-2009 u l-PIR, il-volum ta’ dawn l-importazzjonijiet żdied b’24 % u s-sehem tas-suq korrispondenti żdied minn 8 % għal 9,6 % tal-konsum totali fl-Unjoni fl-istess perjodu.
(23)
Notevolment ta’ min iffakkar li fis-snin mill-1995 sal-2001 kienu imposti l-miżuri anti-dumping kontra peroxosulphates (persulphates) mir-RPĊ. Billi dawn il-miżuri ġew revokati, il-volum tal-importazzjoni mir-RPĊ żdied minn ftit anqas minn 200 tunnellata fl-2001 għal aktar minn 4 000 tunnellata fl-2003 u aktar mid-doppju għal kważi 9 000 tunnellata fl-2006. Fi kliem ieħor, l-importazzjonijiet Ċiniżi ħadu aktar minn 20 % tas-suq tal-Unjoni fi ftit snin. Matul il-perjodu 2003-2006, filwaqt li l-konsum żdied b’7 %, is-sehem tas-suq Ċiniż irdoppja. Dan juri li l-esportaturi Ċiniżi jistgħu jieħdu sehem konsiderevoli fis-suq tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ miżuri anti-dumping.
(24)
Fid-dawl tal-fatti u l-konsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, b’mod partikolari r-reazzjoni Ċiniża għar-revoka tal-miżuri fis-suq tal-Unjoni fl-2001, il-livell tal-prezzijiet Ċiniżi matul il-PIR u l-prattiċi ta’ dumping kontinwi fi swieq ta’ pajjiżi terzi, huwa kkunsidrat li hemm probabbiltà li f’qasir żmien l-importazzjonijiet irħas Ċiniżi jerġgħu jissoktaw fi kwantitajiet kbar fis-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri attwali jiġu revokati.
(b) L-imġiba fl-ipprezzar tal-produtturi Ċiniżi fuq swieq oħra tal-esportazzjoni
(25)
Kif imsemmi fil-premessa (16) hawn fuq, kumpanija Ċiniża li kkooperat ma esportatx lejn l-Unjoni matul il-PIR, u ma kienx possibbli li jitqabblu l-valuri normali tagħha fis-suq domestiku mal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Madankollu ġie vvalutat, kif imsemmi fil-premessa (24) hawn fuq, jekk l-esportazzjonijiet tal-kumpanija lejn pajjiżi terzi saru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping matul il-PIR. Għall-kumpanija li ngħatat TES fl-investigazzjoni oriġinali, il-valuri normali ġew stabbiliti abbażi tad-dejta tagħha.
(26)
Għat-tliet tipi tal-prodott ikkonċernat fejn il-bejgħ domestiku kien rappreżentattiv u sar fil-kummerċ normali, il-valuri normali medji ġew stabbiliti abbażi tal-prezzijiet li tħallsu mill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku. Għal tip wieħed, il-valur normali kellu jkun mibni fuq il-kost tal-produzzjoni, skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. L-ispejjeż tal-manifattura u tal-bejgħ u l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (SG& A) u l-profitt miksub fuq bejgħ domestiku li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku kienu użati sabiex jiġi stabbilit il-valur normali ta’ dak it-tip.
(27)
It-tqabbil bejn il-valur normali medju peżat u l-prezz medju peżat tal-esportazzjoni, fuq bażi ex works lil pajjiżi terzi stabbiliti fuq il-bażi tad-dejta rappurtata u verifikata, wera marġini tad-dumping medju ta’ 9,4 %.
(28)
Fir-rigward tal-imġiba fl-ipprezzar, l-eżistenza tal-miżuri anti-dumping mill-Indja u mill-Istati Uniti tal-Amerika hija wkoll indikazzjoni ċara ta’ prattiċi ta’ dumping mill-produtturi esportaturi Ċiniżi fuq swieq oħra.
(c) Attrattività tas-suq tal-Unjoni
(29)
L-investigazzjoni wriet li kumpanija Ċiniża li kkooperat esportat lejn varjetà wiesgħa ta’ pajjiżi terzi bħal Brażil, l-Indoneżja, il-Malasja, l-Afrika t’Isfel, il-Korea t’Isfel, it-Tajwan, it-Tajlandja u l-Emirati Għarab Magħquda. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-kumpanija Ċiniża li kkooperat lejn swieq terzi ġew imqabbla għal-livell ta’ prezzjiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u l-prezz tal-importazzjoni għar-RPĊ matul il-PIR fis-suq tal-Unjoni. Dan it-tqabbil wera li l-esportatur Ċiniż li kkoopera kien qed iwaqqa’ b’mod sinifikanti, sa 40 %, il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-PIR.
(30)
Din l-analiżi turi min-naħa l-waħda, li l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni huma ogħla u għaldaqstant attraenti ħafna, u, min-naħa l-oħra, li l-prezzijiet offruti minn esportatur Ċiniż ieħor huma inqas minn dawk attwali tal-prezz tal-importazzjonijiet Ċiniżi fis-suq tal-Unjoni.
(31)
Ta’ min jinnota wkoll li l-valuri normali tal-kumpanija li kkooperat matul il-PIR kienu ġeneralment aktar baxxi mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Dan jikkonferma l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni hekk kif ċertament tiġġenera profitti ogħla għall-produtturi Ċiniżi. Il-livell baxx tal-prezzijiet fiċ-Ċina ma jidhirx li hu bbażat fuq kwalunkwe raġuni barra mill-kapaċità abbundanti u l-offerta tal-prodott ikkonċernat.
(32)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (28), ċerti swieq ta’ pajjiżi terzi, bħall-Istati Uniti u l-Indja, saru inqas attraenti għall-esportaturi Ċiniżi minħabba l-eżistenza tal-miżuri anti-dumping. Barra minn hekk, f’termini relattivi, swieq oħra ta’ pajjiżi terzi nstabu li jaħdmu f’livelli ta’ prezzijiet aktar baxxi minn dawk fis-suq tal-Unjoni. Fir-rigward ta’ swieq ta’ pajjiżi terzi oħrajn, li ma jaqgħux taħt il-miżuri, dawn huma ġa fornuti minn kumpaniji li huma preżenti f’dawk is-swieq, u hekk kwalunkwe kapaċità żejda fir-RPĊ x’aktarx tintuża għal esportazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni.
(33)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa mistenni li l-importazzjonijiet Ċiniżi jerġgħu jissoktaw f’volumi akbar u jagħmlu pressjoni ikbar fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri attwali jitneħħew.
(d) Kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità żejda disponibbli għall-esportazzjonijiet
(34)
Skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra disponibbli, l-analiżi tal-kapaċità żejda fir-RPĊ kienet ibbażata fuq il-fatti disponibbli, jiġifieri l-informazzjoni limitata mogħtija mill-produttur esportatur Ċiniż li kkoopera dwar is-sitwazzjoni tas-suq fir-RPĊ, mill-industrija tal-Unjoni u minn informazzjoni disponibbli pubblikament fil-livell ta’ ħames produtturi ewlenin identifikati fir-RPĊ u d-dejta miġbura fl-istadju tal-bidu. L-informazzjoni mogħtija minn dawn is-sorsi nstabet li kienet konsistenti.
(35)
Fuq il-bażi ta’ din l-informazzjoni, huwa preżunt li aktar minn 100 000 tunnellata tal-kapaċità ta’ produzzjoni hija disponibbli fir-RPĊ, li tirrappreżenta madwar tliet darbiet il-volum tal-konsum tal-Unjoni tul il-PIR.
(36)
Ibbażat fuq ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-produttur li kkoopera, ġie konkluż li hemm kapaċitajiet potenzjalment sinifikanti disponibbli fir-RPĊ li jistgħu jintużaw biex tiżdied il-produzzjoni u tiġi diretta mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni fil-każ li l-miżuri anti-dumping jitħallew jiskadu.
(e) Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping
(37)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie kkunsidrat li hemm probabbiltà li se jerġa’ jseħħ dumping jekk il-miżuri attwali jitħallew jiskadu. B’mod partikolari l-livell tal-valuri normali stabbiliti fiċ-Ċina, l-aġir ta’ dumping tal-produttur li kkoopera fi swieq ta’ pajjiżi terzi, l-estensjoni tal-miżuri anti-dumping kontra esportaturi Ċiniżi fl-Indja u l-Istati Uniti, l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni meta mqabbel ma’ swieq oħra u d-disponibbiltà ta’ kapaċità ta’ produzzjoni sinifikanti fir-RPĊ kollha jippuntaw lejn il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ dumping f’każ li l-miżuri attwali jiġu revokati.
D. SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(38)
L-investigazzjoni attwali kkonfermat li l-peroxosulphates (persulphates) huma mmanifatturati minn żewġ produtturi fl-Unjoni biss. Huma jikkostitwixxu 100 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-PIR. Iż-żewġ produtturi appoġġaw it-talba għal reviżjoni kif ukoll ikkooperaw fl-investigazzjoni.
(39)
Dawn iż-żewġ kumpaniji jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikoli 4(1) u 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala l-“industrija tal-Unjoni”.
2. Kumment preliminari
(40)
Sabiex tkun imħarsal-kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, id-dejta relatata maż-żewġ produtturi tal-Unjoni hija ppreżentata f’forma ta’ indiċi jew firxiet.
(41)
Informazzjoni dwar l-importazzjonijiet ġiet analizzata fil-livell tal-kodiċi NM għat-tliet tipi ewlenin tal-prodott simili, persulfat tal-ammonju, persulfat tas-sodju, persulfat tal-potassju, fuq il-livell tal-kodiċi TARIC għar-raba’ tip, il-potassium peroxymonosulphate. L-analiżi tal-importazzjonijiet ġiet ssupplimentata mid-dejta miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
3. Il-konsum tal-Unjoni
(42)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u dejta tal-importazzjoni mill-Eurostat, f’kodiċi NM u l-livell tal-kodiċi TARIC.
(43)
Il-konsum tal-Unjoni matul il-PIR kien kemxejn ogħla milli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat. Kien hemm żieda ta’ 22 % osservata bejn l-2009 u l-2010 iżda aktar fuq il-konsum li naqas b’rata stabbli b’madwar 18 %.
Tabella 1
Konsum
2009
2010
2011
PIR
Konsum (tunnellati)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indiċi (2009 = 100)
100
122
114
103
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, Eurostat, bażi ta’ dejta tal-Artikolu 14(6)
4. Volum, Prezzijiet u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(44)
Il-volumi u l-ishma tas-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu analizzati abbażi ta’ dejta tal-Eurostat u dejta miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
(45)
It-tqabbil tal-bażijiet tad-dejta msemmija hawn fuq jindika li l-importazzjonijiet kollha mir-RPĊ joriġinaw minn kumpanija waħda li nstabet li ma kinitx qed tagħmel dumping fl-investigazzjoni oriġinali. Bħala konsegwenza, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet dumped mir-RPĊ u l-evoluzzjoni tal-prezzijiet ma jistgħux jiġu analizzati.
(46)
Barra minn hekk, peress li l-produtturi esportaturi Ċiniżi sottomessi għal miżuri tal-anti-dumping ma kinux jesportaw il-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PIR, ma kienx possibbli li jiġi kkalkulat it-twaqqigħ tal-prezz għar-RPĊ.
5. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
(47)
Il-volum ta’ importazzjonijiet u prezzijiet u s-sehem tas-suq minn pajjiżi oħrajn matul il-perjodu kkunsidrat qed jintwera fit-tabella hawn taħt. Dawn ġew stabbiliti abbażi tal-informazzjoni statistika pprovduta f’livell ta’ Kodiċi NM u TARIC. Għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità kif spjegat fil-premessa (40) hawn fuq iċ-ċifri tas-sehem tas-suq huma żvelati taħt forma indiċizzata.
Tabella 2
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
2009
2010
2011
PIR
It-Turkija
Volum ta’ importazzjonijiet (tunnellati)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indiċi (2009 = 100)
100
129
101
130
Il-prezz, EUR/tunnellata
1 137
1 010
1 130
1 158
Indiċi (2009 = 100)
100
89
99
102
Sehem mis-suq
Indiċi
100
106
89
126
L-Istati Uniti
Volum ta’ importazzjonijiet (tunnellati)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indiċi (2009 = 100)
100
108
114
70
Il-prezz, EUR/tunnellata
1 053
1 170
1 201
1 099
Indiċi (2009 = 100)
100
111
114
104
Sehem mis-suq
Indiċi
100
88
100
68
Pajjiżi terzi oħra
Volum ta’ importazzjonijiet (tunnellati)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indiċi (2009 = 100)
100
97
86
67
Il-prezz, EUR/tunnellata
1 443
1 518
1 605
1 738
Indiċi (2009 = 100)
100
105
111
120
Sehem mis-suq
Indiċi
100
80
76
65
Total ta’ pajjiżi terzi
Volum ta’ importazzjonijiet (tunnellati)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indiċi (2009 = 100)
100
112
104
88
Il-prezz, EUR/tunnellata
1 163
1 179
1 252
1 231
Indiċi (2009 = 100)
100
101
108
106
Sehem mis-suq
Indiċi
100
92
91
85
Sors: Eurostat u Taric
(48)
Il-volumi ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra lejn is-suq tal-Unjoni naqsu b’madwar 12 % matul il-perjodu kkunsidrat, u l-prezz medju żdied b’6 % matul l-istess perjodu. Is-sehem mis-suq mitluf minn pajjiżi terzi oħrajn ġie parzjalment meħud mill-importazzjonijiet Ċiniżi u l-industrija tal-Unjoni. Matul l-istess perjodu l-industrija tal-Unjoni żiedet il-prezzijiet tagħha b’medja ta’ 7 % kif iddikjarat fil-premessa (64) iktar ’l isfel.
6. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
6.1. Kummenti preliminari
(49)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li għandhom piż fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
6.2. Produzzjoni, kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(50)
Il-volum ta’ produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda kienet osservata partikolarment bejn l-2009 u l-2010 meta l-produzzjoni żdiedet bi 32 punt perċentwali. Din baqgħet stabbli wara, b’tnaqqis żgħir bejn l-2011 u l-PIR.
Tabella 3
Produzzjoni totali tal-Unjoni
2009
2010
2011
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indiċi (2009 = 100)
100
132
135
125
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(51)
Il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Hekk kif il-produzzjoni żdiedet fil-perjodu 2009-2011, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità wriet żieda ġenerali ta’ 34 %. Din it-tendenza nbidlet fil-PIR minħabba li t-tnaqqis fil-produzzjoni rriżulta wkoll fi tnaqqis fl-utilizzazzjoni tal-kapaċità minn sitt punti perċentwali kif muri hawn taħt:
Tabella 4
Kapaċità tal-produzzjoni u użu tal-kapaċità
2009
2010
2011
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indiċi (2009 = 100)
100
101
101
101
Użu tal-kapaċità
60 %
79 %
81 %
75 %
Indiċi (2009 = 100)
100
131
134
124
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.3. L-istokkijiet
(52)
Għalkemm il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni żdied b’mod sostanzjali bejn l-2009 u l-PIR, il-livell tagħha jibqa’ relattivament baxx fir-rigward il-livell ta’ produzzjoni.
Tabella 5
Stokk tal-għeluq
2009
2010
2011
PIR
Stokk tal-għeluq (f’tunnellati)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indiċi (2009 = 100)
100
144
227
184
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.4. Il-volum tal-bejgħ
(53)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal konsumaturi mhux relatati segwa x-xejra ta’ konsum b’quċċata fl-2010 u mbagħad xejra ta’ tnaqqis fis-snin ta’ wara, sa tmiem il-PIR. Matul il-perjodu kkunsidrat dan żdied b’6 %.
Tabella 6
Bejgħ lil klijenti mhux relatati
2009
2010
2011
PIR
Volum (tunnellati)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indiċi (2009 = 100)
100
122
113
106
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.5. Sehem mis-suq
(54)
Hekk kif il-volumi tal-bejgħ lejn l-Unjoni segwew ix-xejra tal-konsum, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli fil-perjodu kkunsidrat.
Tabella 7
Sehem tas-suq tal-Unjoni
2009
2010
2011
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Indiċi (2009 = 100)
100
100
100
103
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, l-Eurostat u Taric
6.6. It-tkabbir
(55)
Kif spjegat hawn fuq, it-tkabbir fil-konsum fl-Unjoni kien limitat għal tliet punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat. L-industrija tal-Unjoni rnexxielha bi ftit iżżid il-volumi tal-bejgħ u tas-sehem tagħha mis-suq matul l-istess perjodu.
6.7. Impjiegi u produttività
(56)
Il-livell ta’ impjiegi tal-industrija Komunitarja baqa’ stabbli bejn l-2009 u l-PIR. Madankollu, il-produttività ta’ kull impjegat, mkejla bħala l-produzzjoni f’tunnellati għal kull impjegat, żdiedet b’mod viżibbli f’dan il-perjodu skont ix-xejra tal-produzzjoni. Id-dejta dettaljata tidher hawn taħt:
Tabella 8
Impjiegi u produttività totali tal-Unjoni
2009
2010
2011
PIR
Indiċi ta’ impjegati
100
100
103
101
Indiċi ta’ produttività
100
132
131
124
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.8. Prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità
(57)
Il-prezzijiet ta’ bejgħ ta’ unità tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni żdied b’7 % bejn l-2009 u l-PIR. Din iż-żieda ta’ 7 % fil-prezz tal-bejgħ medju tal-industrija tal-Unjoni tista’ tiġi spjegata minn din il-bidla fit-taħlita tal-prodott li kienu qed ibiegħu matul il-perjodu kkunsidrat. Dan il-prezz, anki meta wieħed iqis id-differenza potenzjali fit-taħlita tal-prodott, kien ferm ogħla mill-prezz mitlub mill-produttur Ċiniż għall-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi.
Tabella 9
Prezz ta’ unità tal-bejgħ tal-Unjoni
2009
2010
2011
PIR
Prezz ta’ unità tal-bejgħ fl-Unjoni (EUR/tunnellata)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indiċi (2009 = 100)
100
100
105
107
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.9. Profittabbiltà
(58)
Fl-2009, il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kienet qrib bilanċ bejn il-qligħ u t-telf. Sussegwentement, fil-perjodu 2010 - il-PIR, il-profittabbiltà baqgħet ogħla minn 10 %. Il-qabża f’daqqa fl-indiċi tal-profittabbiltà bejn l-2009 u l-2010 għalhekk tirriżulta minn livell ta’ bażi baxx ħafna fl-2009 li kienet sena kritika għall-industrija tal-Unjoni. Fl-2011 il-profittabbiltà għolja rriżultat minn episodju straordinarju ta’ ffrankar tal-ispejjeż, li mhux se jerġa’ jseħħ fil-futur. Dan hu diġà rifless fil-profittabbiltà mnaqqsa fil-PIR, li tkompli tkun it-tendenza.
Tabella 10
Profittabbiltà
2009
2010
2011
PIR
Kapaċità ta’ profittabilità tal-bejgħ tal-Unjoni
Indiċi (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.10. Investiment u dħul mill-investiment
(59)
L-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżomm livell għoli ta’ investimenti fil-perjodu kollu kkunsidrat.
(60)
Redditu fuq l-investiment segwit mill-qrib mit-tendenza ta’ profittabbiltà fl-2009 u fl-2011 mhuwiex rappreżentattiv kif spjegat fil-premessa (58) hawn fuq.
Tabella 11
Investimenti u Redditu mill-Investiment
Indiċi (2009 = 100)
2009
2010
2011
PIR
L-investimenti
100
71
110
99
Dħul fuq l-investiment
100
3 166
4 647
2 455
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.11. Fluss tal-flus u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(61)
Il-fluss ta’ flus, li jaffettwa l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja hija stess l-attivitajiet tagħha, muri bħala perċentwali tal-fatturat tal-prodott ikkonċernat, segwa xejra simili għal dik tal-profittabbiltà. Tjieb b’mod sinifikanti sal-2011 u naqas matul il-PIR.
Tabella 12
Fluss tal-flus
2009
2010
2011
PIR
Fluss tal-flus
Indiċi (2009 = 100)
100
288
381
172
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6.12. Pagi
(62)
Filwaqt li l-għadd ta’ nies impjegati mill-industrija tal-Unjoni baqa’ stabbli, il-pagi tagħhom żdiedu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat.
6.13. Daqs tal-marġni tad-dumping
(63)
Kif spjegat hawn fuq ma kienx hemm importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ matul il-perjodu kkunsidrat, u b’hekk id-daqs tal-marġni tad-dumping ma setax jiġi vvalutat.
6.14. Irkupru minn dumping fil-passat
(64)
Filwaqt li titqies in-nuqqas ta’ importazzjonijiet dumped bi prezz baxx mir-RPĊ, l-utilizzazzjoni relattivament għolja ta’ kapaċità u l-qligħ fis-sehem tas-suq miksub mill-industrija tal-Unjoni, il-livell tagħha ta’ profitabbiltà u l-iżvilupp pożittiv ta’ ċerti indikaturi finanzjarji, huwa konkluż li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi matul il-perjodu kkunsidrat. L-irkupru huwa madankollu riċenti u kien osservat tnaqqis f’diversi indikaturi ta’ ħsara bħalma huma l-profittabbiltà, il-fluss tal-likwidità, ir-redditu fuq l-investiment u l-investiment fis-suq tal-Unjoni matul il-PIR.
7. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(65)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet ta’ prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi mir-RPĊ waqfu milli jaslu fis-suq tal-Unjoni dritt wara l-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali fl-2007 u li dawn ma kinux preżenti matul il-perjodu kkunsidrat jew fil-PIR. L-importazzjonijiet mir-RPĊ preżenti fis-suq tal-Unjoni joriġinaw mill-uniku produttur Ċiniż li nstab li ma kienx qed jagħmel dumping fl-investigazzjoni oriġinali. Dan ippermetta lill-industrija tal-Unjoni li tikseb livell għoli ta’ produzzjoni, iżżid il-volum tal-bejgħ tagħha, il-prezz medju tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u l-profitabbiltà u biex ittejjeb il-qagħda finanzjarja globali tagħha.
(66)
Huwa għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-PIR. Minħabba t-tnaqqis fil-konsum u d-deterjorament f’ċerti indikaturi tal-ħsara kif deskritt hawn fuq matul il-PIR, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha vulnerabbli.
E. PROBABBILTÀ TA’ RIKORRENZA TAL-ĦSARA
1. Kummenti preliminari
(67)
Għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, l-impatt potenzjali tal-importazzjonijiet Ċiniżi fuq is-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni kien analizzat skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament Bażiku.
(68)
L-analiżi ffukat fuq l-kapaċità żejda fir-RPĊ u l-imġiba tal-esportaturi Ċiniżi f’swieq ta’ pajjiżi terzi u fis-suq tal-Unjoni.
2. kapaċità żejda fir-RPĊ
(69)
Skont l-informazzjoni miġbura u vverifikata matul l-investigazzjoni, huwa stmat li madwar 100 000 tunnellata ta’ kapaċità ta’ produzzjoni għall-prodott ikkonċernat huwa disponibbli fiċ-Ċina. Barra minn hekk, hemm diversi produtturi żgħar mifruxa fil-pajjiż li jagħmlu din iċ-ċifra saħansitra ogħla.
(70)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi, ma hemm l-ebda dejta disponibbli li tindika l-perċentwal preċiż ta’ din il-kapaċità li hija żejda u li tista’ tintuża biex il-prodott ikkonċernat jiġi esportat lejn is-suq tal-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-uniku produttur Ċiniż li kkoopera għandu kapaċità żejda ta’ madwar 30 %. L-estrapolazzjoni ta’ din l-informazzjoni lill-kumpaniji Ċiniżi kollha tkun tfisser li bħalissa teżisti kapaċità żejda ta’ aktar minn 30 000 tunnellata fir-RPĊ.
(71)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, anke jekk il-kumpaniji Ċiniżi ma jaħdmux bil-kapaċità sħiħa tagħhom, 20 000-25 000 tunnellata tal-prodott ikkonċernat ikun disponibbli għall-esportazzjoni fir-RPĊ. Minħabba l-iskoperti magħmula u l-konklużjonijiet milħuqa fil-premessi minn (22) sa (44) ta’ hawn fuq, huwa ċar li f’każ li l-miżuri ma jiġux estiżi, il-kapaċità żejda disponibbli fiċ-Ċina se tkun intiża għall-esportazzjoni tagħha lejn is-suq tal-Unjoni. Dan il-volum tal-esportazzjoni addizzjonali potenzjali għandu jitqies fil-kuntest tal-konsum tal-Unjoni ta’ madwar 25 000-35 000 tunnellata fil-PIR.
3. Esportazzjonijiet mir-RPĊ
(72)
Kif imsemmi fil-premessa (20) hawn fuq, l-investigazzjoni wriet li l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn pajjiżi terzi saru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Barra minn hekk, ir-riżultati ta’ reviżjonijiet ta’ skadenza mwettqa mill-awtoritajiet rilevanti fl-Istati Uniti u fl-Indja waslu għall-konklużjoni li l-miżuri anti-dumping fis-seħħ fuq il-peroxosulphates (persulphates) mir-RPĊ għandhom jiġu estiżi. F’din is-sitwazzjoni huwa mistenni li l-kapaċità ta’ produzzjoni libera tal-esportaturi Ċiniżi se tibda tintuża l-aktar għall-produzzjoni għall-esportazzjoni lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Kif spjegat fil-premessa (32) hawn fuq, minħabba li l-provvista lejn swieq oħrajn ta’ pajjiżi terzi, mhux skont miżuri, diġà hija assigurata minn kumpaniji li huma preżenti f’dawk is-swieq, kwalunkwe kapaċità żejda disponibbli fir-RPĊ x’aktarx tintuża għall-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni.
(73)
B’kunsiderazzjoni tal-prattika tad-dumping tal-imgħoddi mill-esportaturi Ċiniżi li wasslet għall-impożizzjoni tal-miżuri fis-seħħ u l-imġiba ta’ dumping attwali tagħhom f’pajjiżi terzi, jista’ jiġi konkluż li dawn il-volumi ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni se jsiru bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(74)
Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa (23) hawn fuq, hu mfakkar li fis-snin mill-1995 sal-2001, miżuri anti-dumping kienu imposti kontra l-esportazzjoni ta’ peroxosulphates (persulphates) mir-RPĊ. Peress li dawn il-miżuri ma ġewx estiżi, l-importazzjonijiet mir-RPĊ żdiedu minn ftit anqas minn 200 tunnellata fl-2001 għal kważi 10 000 tunnellata fl-2006, u għalhekk ħadu iktar minn 20 % tas-suq tal-Unjoni.
4. Konklużjoni
(75)
Fid-dawl tal-iskoperti tal-investigazzjoni, jiġifieri l-kapaċità ta’ riżerva disponibbli fir-RPĊ, il-kontinwazzjoni ta’ dumping Ċiniż lejn pajjiżi terzi, il-kapaċità limitata tal-esportaturi Ċiniżi li jbigħu fis-swieq ta’ pajjiżi terzi ewlenin oħra u l-ħila ppruvata tagħhom biex idawru l-volumi ta’ esportazzjoni lejn is-suq tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li r-revoka tal-miżuri tista’ ddgħajjef il-pożizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq prinċipali tagħhom u l-ħsara mġarrba tixref mill-ġdid minħabba importazzjonijiet Ċiniżi probabbli bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Ma hemm l-ebda raġuni biex wieħed jemmen li t-titjib tal-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni minħabba l-miżuri fis-seħħ jibqgħu jew jissaħħu jekk il-miżuri jiġu revokati. Għall-kuntrarju, hemm kundizzjonijiet favorevoli għal bidla probabbli tal-importazzjonijiet Ċiniżi lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u f’volumi konsiderevoli u li x’aktarx jipperikolaw l-iżviluppi pożittivi li ntlaħqu fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. L-importazzjonijiet dumped Ċiniżi li x’aktarx ikunu jistgħu jeżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet ta’ bejgħ tal-industrija u jġegħluha titlef sehem tas-suq u bħala konsegwenza jkollhom impatt negattiv fuq il-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni li għadha vulnerabbli skont il-premessa (66) hawn fuq.
F. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(76)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b’mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(77)
Minħabba li din l-investigazzjoni hija reviżjoni tal-miżuri eżistenti, hija tippermetti għal evalwazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv tal-miżuri anti-dumping eżistenti fuq il-partijiet interessati.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(78)
Ġie konkluż fil-premessa (70) hawn fuq li l-industrija tal-Unjoni aktarx tesperjenza deterjorazzjoni serja tas-sitwazzjoni tagħha fil-każ li l-miżuri anti-dumping jitħallew jiskadu. Għalhekk, il-kontinwazzjoni tal-miżuri tibbenefika lill-industrija tal-Unjoni minħabba li l-produtturi tal-Unjoni għandhom ikunu kapaċi jżommu l-volumi tagħhom tal-bejgħ, is-sehem fis-suq, il-profittabbiltà u s-sitwazzjoni ekonomika pożittiva ġenerali tagħha. B’kuntrast, il-waqfien tal-miżuri jheddu serjament il-vijabbiltà tal-industrija tal-Unjoni għax ikun hemm raġunijiet biex wieħed jistenna bidla tal-importazzjonijiet Ċiniżi lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u f’volumi konsiderevoli li jikkawżaw rikorrenza ta’ ħsara.
3. Interess tal-utenti
(79)
L-ebda mill-44 utent ikkuntattjat ma wieġeb għall-kwestjonarju jew ikkoopera. L-utenti ma kkooperawx fl-investigazzjoni oriġinali wkoll. Fin-nuqqas ta’ interess minn utenti, ġie konkluż li miżuri ma jkunux kontra l-interess tal-utenti biex jinżammu. Barra minn hekk, l-investigazzjoni żvelat li l-impatt tal-prodott ikkonċernat fuq l-ispejjeż tal-prodotti li jiġu wara fil-katina tas-suq hija pjuttost marġinali u ż-żamma tal-miżuri mhix se jkollha impatt negattiv fuq l-industrija tal-utenti. L-investigazzjoni żvelat ukoll li minħabba n-natura tal-prodott kif ukoll minħabba d-diversi sorsi ta’ provvisti disponibbli fis-suq, l-utenti jistgħu faċilment jibdlu l-fornitur.
4. L-interess tal-importaturi
(80)
L-ebda mill-14-il importatur ikkuntattjat ma wieġeb għall-kwestjonarju jew ikkoopera. L-importaturi ma kkooperawx fl-investigazzjoni oriġinali wkoll. Fin-nuqqas ta’ interess mill-importaturi, ġie konkluż li ma jkunx kontra l-interess tal-utenti biex jinżammu l-miżuri. L-investigazzjoni wriet li l-importaturi jistgħu faċilment jixtru minn sorsi differenti li huma attwalment disponibbli fis-suq, b’mod partikolari mill-industrija tal-Unjoni, l-esportaturi tal-Istati Uniti u l-esportaturi Ċiniżi li jbiegħu bi prezzijiet li mhumiex oġġett ta’ dumping.
5. Konklużjoni
(81)
Meta jitqies dan ta’ hawn fuq, huwa konkluż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti ta’ interess għall-Unjoni kontra ż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING
(82)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Ingħataw ukoll perjodu biex jissottomettu kummenti wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien ġustifikat.
(83)
Minn dan isegwi li, kif provdut fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ peroxosulphates (persulphates) li joriġinaw fir-RPĊ, imposti bir-Regolament (KE) Nru 1184/2007, għandhom jinżammu.
(84)
Sabiex jiġu minimizzati r-riskji ta’ evażjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huwa kkunsidrat li huma meħtieġa miżuri speċjali f’dan il-każ biex jiżguraw l-applikazzjoni xierqa tad-dazji anti-dumping. Dawn il-miżuri speċjali, li japplikaw għal kumpaniji li għalihom tkun introdotta rata individwali tad-dazju, jinkludu dan li ġej: il-preżentazzjoni lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness ta’ dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati b’tali fattura gћandhom ikunu suġġetti gћad-dazju tal-anti-dumping residwu li japplika gћall-produtturi l-oћra kollha,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju definittiv anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-peroxosulphates (persulphates), inkluż il-potassium peroxymonosulphate sulphate, li attwalment jaqa’ fi ħdan il-kodiċijiet NM 2833 40 00 u ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju tal-anti-dumping definittiva applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun din li ġejja:
Kumpanija
Dazju Anti-dumping
Kodiċi Addizzjonali TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
71,8 %
A999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 għandha ssir bil-kundizzjoni li tiġi ppreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Jekk ma tiġix ippreżentata din il-fattura, tapplika r-rata tad-dazju applikabbli gћall-“kumpaniji l-oћra kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Diċembru 2013.