NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 978/2012
ze dne 25. října 2012
o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od roku 1971 poskytuje Společenství obchodní preference rozvojovým zemím v rámci svého systému všeobecných celních preferencí.
(2)
Společná obchodní politika Unie se řídí zásadami a sleduje cíle stanovené v obecných ustanoveních o vnější činnosti Unie, která jsou obsažena v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“).
(3)
Unie usiluje o vymezení a provádění společných politik a činností, aby podpořila udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a rozvoj v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích, přičemž hlavním cílem je vymýcení chudoby.
(4)
Společná obchodní politika Unie má být v souladu s cíli politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce stanovenými v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména s cíli spočívajícími ve vymýcení chudoby, v podpoře udržitelného rozvoje a v řádné správě věcí veřejných v rozvojových zemích, a má tyto cíle konsolidovat. Je třeba, aby splňovala požadavky Světové obchodní organizace (WTO), zejména rozhodnutí o odlišném a zvýhodněném zacházení, vzájemnosti a plnější účasti rozvojových zemí (dále jen „zmocňovací ustanovení“), přijatého v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu (dále jen „GATT“) v roce 1979, podle kterého mohou členové WTO vůči rozvojovým zemím zvolit diferencovaný a zvýhodňující přístup.
(5)
Sdělení Komise ze dne 7. července 2004 nazvané „Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006/2015“ stanoví pokyny pro uplatňování systému všeobecných celních preferencí na období let 2006 až 2015.
(6)
Nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 (2), jehož platnost byla prodloužena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (3), stanoví, že se systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) použije do 31. prosince 2013, nebo dokud se nepoužije systém podle tohoto nařízení, podle toho, co nastane dříve. Poté by se systém měl nadále používat po dobu 10 let ode dne použitelnosti preferencí stanovených v tomto nařízení, s výjimkou zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, který by se měl nadále používat po dobu neurčitou.
(7)
Poskytnutím preferenčního přístupu na trh Unie by měl systém rozvojovým zemím pomoci v jejich úsilí o snižování chudoby a podporu řádné správy věcí veřejných a udržitelného rozvoje tím, že jim napomáhá vytvářet prostřednictvím mezinárodního obchodu další příjmy, jež pak mohou zpětně investovat ve prospěch svého vlastního rozvoje, a zároveň diverzifikovat jejich ekonomiky. Celní preference systému by se měly zaměřit na pomoc rozvojovým zemím, které mají větší rozvojové, obchodní a finanční potřeby.
(8)
Systém se skládá z obecného režimu a dvou zvláštních režimů.
(9)
Obecný režim by měl být poskytnut všem rozvojovým zemím, které sdílejí společnou rozvojovou potřebu a jsou v podobné fázi hospodářského vývoje. Země, které jsou Světovou bankou klasifikovány jako země s vysokými nebo vyššími středními příjmy, mají takové úrovně příjmů na jednoho obyvatele, jež jim umožňují dosahovat vyšších úrovní diverzifikace bez celních preferencí tohoto systému. Patří mezi ně ekonomiky, jež úspěšně dokončily přechod od centralizovaného hospodářství na hospodářství tržní. Tyto země nesdílejí stejné rozvojové, obchodní a finanční potřeby jako ostatní rozvojové země; jsou v jiné fázi hospodářského rozvoje, což znamená, že nejsou v podobné situaci jako zranitelnější rozvojové země, a proto, aby se zabránilo neodůvodněné diskriminaci, potřebují odlišný přístup. Kromě toho, využívání celních preferencí v rámci systému zeměmi s vysokými nebo vyššími středními příjmy zvyšuje konkurenční tlak na vývoz z chudších, zranitelnějších zemí, a proto by mohlo být pro uvedené zranitelnější rozvojové země neodůvodnitelnou zátěží. Obecný režim zohledňuje skutečnost, že rozvojové, obchodní a finanční potřeby se mění, a zajišťuje, aby režim zůstal otevřený, pokud se situace v určité zemi změní.
V zájmu jednotnosti by se celní preference poskytované v rámci obecného režimu neměly vztahovat na rozvojové země, které využívají preferenční ujednání s Unií pro přístup na její trh poskytující alespoň stejnou úroveň celních preferencí jako systém v podstatě pro veškerý obchod. Aby měly zvýhodněné země a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení, měl by obecný režim být i nadále poskytován po dobu dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh a tento den by měl být uveden v seznamu zvýhodněných zemí v rámci obecného režimu.
(10)
Země uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008 a země, které využívají autonomní preferenční přístup na trh Unie podle nařízení (ES) č. 732/2008, nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21. ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko (4) a nařízení Rady (ES) č. 2007/2000 ze dne 18. září 2000, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté (5), by měly být považovány za způsobilé pro tento systém. Zámořská území spojená s Unií a zámořské země a zámořská území zemí, které nejsou uvedeny v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008, by neměly být považovány za způsobilé pro tento systém.
(11)
Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných je založen na nedělitelném pojetí udržitelného rozvoje, jak je uznávají mezinárodní úmluvy a nástroje, jako je Deklarace Organizace spojených národů (OSN) o právu na rozvoj z roku 1986, Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci z roku 1998, Deklarace tisíciletí OSN z roku 2000 a Deklarace z Johannesburgu o udržitelném rozvoji z roku 2002. Dodatečné celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by proto měly být poskytnuty těm rozvojovým zemím, které jsou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému zranitelné, s cílem pomoci jim převzít zvláštní úkoly a povinnosti vyplývající z ratifikace zásadních mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných, jakož i z jejich účinného provádění.
(12)
Preference by měly posilovat další hospodářský růst a tím kladně reagovat na potřebu udržitelného rozvoje. V rámci zvláštního pobídkového režimu by tudíž měla být pro dotčené zvýhodněné země pozastavena valorická cla. Specifická cla by měla být rovněž pozastavena, nejsou-li kombinována s valorickým clem.
(13)
Zemím, které splňují kritéria způsobilosti zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, by mělo být umožněno využívat dodatečné celní preference, pokud Komise po podání jejich žádosti určí, že jsou splněny příslušné podmínky. Žádosti by mělo být možné podávat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Země, které využívají celní preference systému podle nařízení (ES) č. 732/2008, by rovněž měly podat novou žádost.
(14)
Komise by měla sledovat stav ratifikace mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných a jejich účinné provádění tím, že bude zkoumat závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů zřízených podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“). Každé dva roky by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zvýhodněnými zeměmi a stavu provádění úmluv v praxi.
(15)
Pro účely monitorování a odnímání preferencí mají zásadní význam zprávy příslušných monitorovacích orgánů. Takové zprávy však mohou být doplněny jinými zdroji informací, pokud jsou přesné a spolehlivé. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, toto by mohlo zahrnovat informace od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu a Rady.
(16)
Zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země by měl i nadále umožňovat bezcelní přístup na trh Unie pro produkty pocházející z nejméně rozvinutých zemí, jak jsou uznány a klasifikovány OSN, s výjimkou obchodu se zbraněmi. Pro zemi, která již není OSN klasifikována jako nejméně rozvinutá, by mělo být zavedeno přechodné období s cílem zmírnit veškeré nepříznivé dopady způsobené odnětím celních preferencí poskytovaných v rámci tohoto režimu. Celní preference v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země by měly být i nadále poskytovány nejméně rozvinutým zemím, které využívají jiná preferenční ujednání pro přístup na trh v Unii.
(17)
Aby byla zajištěna soudržnost s ustanoveními pro přístup na trh vztahujícími se na cukr, která jsou obsažena v dohodách o hospodářském partnerství, měla by být při dovozu produktů čísla 1701 společného celního sazebníku vyžadována až do dne 30. září 2015 dovozní licence.
(18)
Pokud jde o obecný režim, mělo by se i nadále rozlišovat mezi celními preferencemi pro „necitlivé“ produkty a celními preferencemi pro „citlivé“ produkty, aby byla zohledněna situace v odvětvích, která vyrábějí stejné produkty v Unii.
(19)
Cla společného celního sazebníku stanovená pro necitlivé produkty by měla být i nadále pozastavena, zatímco na cla pro citlivé produkty by mělo být uplatňováno sazební snížení, aby se zajistila uspokojivá míra využití a současně zohlednila situace příslušných výrobních odvětví v Unii.
(20)
Takové sazební snížení by mělo být dostatečně přitažlivé, aby podněcovalo obchodníky k využívání příležitostí, které systém nabízí. Všeobecné snížení valorických cel by proto mělo paušálně činit 3,5 procentního bodu z celní sazby podle „doložky nejvyšších výhod“, přičemž u textilu a textilního zboží by se cla měla snížit o 20 %. Specifická cla by měla být snížena o 30 %. Pokud je stanoveno minimální clo, toto minimální clo by se nemělo použít.
(21)
Cla by měla být zcela pozastavena, pokud preferenční zacházení u jednotlivých dovozních prohlášení vede k valorickým clům dosahujícím nejvýše 1 % nebo ke specifickým clům nejvýše 2 EUR, neboť náklady na výběr takového cla by mohly převyšovat příjmy z něj.
(22)
Odstupňování by mělo být založeno na kritériích vycházejících z tříd a kapitol společného celního sazebníku. Odstupňování by se mělo použít ve vztahu k třídě nebo podtřídě, aby se snížil výskyt případů, kdy jsou odstupňovány heterogenní produkty. Odstupňování třídy nebo podtřídy (sestávající z kapitol) pro zvýhodněnou zemi by se mělo použít v případě, že třída splňuje kritéria pro odstupňování po dobu tří po sobě následujících let, aby se zvýšila předvídatelnost a spravedlivost odstupňování tím, že bude vyloučen dopad významných a výjimečně se vyskytujících rozdílů v dovozních statistikách. Odstupňování by se nemělo vztahovat na zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a zvýhodněné země v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, jelikož mají velmi podobný hospodářský profil, který je činí zranitelnými kvůli nízké, nediverzifikované vývozní základně.
(23)
Aby bylo zajištěno, že ze systému budou těžit pouze ty země, pro něž je určen, měly by se uplatňovat celní preference stanovené tímto nařízením, jakož i pravidla týkající se původu zboží stanovená v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (6).
(24)
Důvody pro dočasné odnětí režimů v rámci systému by měly zahrnovat závažné a systematické porušování zásad stanovených určitými mezinárodními úmluvami o základních lidských a pracovních právech, aby byly podpořeny cíle těchto úmluv. Celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by měly být dočasně odňaty v případě, že zvýhodněná země nerespektuje svůj závazek zachovávat ratifikaci a účinné provádění uvedených úmluv nebo dodržovat požadavky na podávání zpráv stanovené příslušnými úmluvami, nebo v případě, že zvýhodněná země nezajišťuje součinnost v rámci monitorovacích postupů Unie, jak je stanoveno v tomto nařízení.
(25)
V důsledku politické situace v Barmě/Myanmaru a v Bělorusku by mělo být zachováno dočasné odnětí všech celních preferencí na dovoz produktů pocházejících z Barmy/Myanmaru a z Běloruska.
(26)
Za účelem dosažení rovnováhy mezi potřebou lepšího zacílení, větší soudržnosti a transparentnosti na straně jedné a lepším prosazováním udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných prostřednictvím systému jednostranných obchodních preferencí na straně druhé by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny příloh tohoto nařízení a dočasné odnětí celních preferencí v důsledku nedodržování zásad udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných, a rovněž procesní pravidla týkající se podávání žádostí o celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, provádění dočasného odnětí a ochranných šetření s cílem zavést jednotná a podrobná technická opatření. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(27)
Aby byl zajištěn stabilní rámec pro hospodářské subjekty, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijmout v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akt, který postupem pro naléhavé případy odvolá rozhodnutí o dočasném odnětí celních preferencí předtím, než toto rozhodnutí nabude účinku, pominou-li důvody dočasného odnětí.
(28)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(29)
Poradní postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o pozastavení celních preferencí v souvislosti s některými třídami systému GSP ve vztahu k zvýhodněným zemím a o zahájení postupu dočasného odnětí, s přihlédnutím k povaze a dopadu uvedených aktů.
(30)
Přezkumný postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o ochranných šetřeních a o pozastavení preferenčních režimů, pokud může dovoz způsobit závažné narušení trhu Unie.
(31)
V zájmu zajištění integrity a řádného fungování systému by Komise měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(32)
V zájmu zajištění stabilního rámce pro hospodářské subjekty by Komise měla po skončení maximálního období šesti měsíců přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ukončení nebo prodloužení dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(33)
Komise by rovněž měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ochranných šetření nezbytné vzhledem k naléhavým důvodům spočívajícím ve zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, které by bylo obtížné napravit.
(34)
Komise by měla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o účincích systému podle tohoto nařízení. Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost by Komise měla podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho uplatňování a posoudit potřebu přezkumu systému, včetně zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a ustanovení o dočasném odnětí preferencí, s ohledem na boj proti terorismu a mezinárodní normy o transparentnosti a výměně informací v daňové oblasti. Ve zprávě by Komise měla přihlédnout k dopadům na rozvojové, obchodní a finanční potřeby zvýhodněných zemí. Zpráva by rovněž měla zahrnovat podrobnou analýzu dopadu tohoto nařízení na obchod a příjmy Unie z cel, se zvláštní pozorností věnovanou účinkům na zvýhodněné země. V příslušných případech by také měla být posouzena shoda s hygienickými a rostlinolékařskými právními předpisy Unie. Zpráva by také měla zahrnovat analýzu účinků systému s ohledem na dovoz biopaliv a na hlediska udržitelnosti.
(35)
Nařízení (ES) č. 732/2008 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
1. Systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) se použije v souladu s tímto nařízením.
2. Toto nařízení stanoví tyto celní preference v rámci systému:
a)
obecný režim;
b)
zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) a
c)
zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země („Vše kromě zbraní“ (EBA)).
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„systémem GSP“ všeobecný systém preferencí, jehož prostřednictvím Unie poskytuje preferenční přístup na svůj trh na základě jakéhokoliv z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
b)
„zeměmi“ země a území, které mají celní správu;
c)
„způsobilými zeměmi“ všechny rozvojové země uvedené v příloze I;
d)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci systému GSP“ země zvýhodněné v rámci obecného režimu, které jsou uvedeny v příloze II;
e)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+“ země zvýhodněné v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, které jsou uvedeny v příloze III;
f)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu EBA“ země zvýhodněné v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, které jsou uvedeny v příloze IV;
g)
„cly společného celního sazebníku“ cla uvedená v druhé části přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (8), s výjimkou cel stanovených v rámci celních kvót;
h)
„třídou“ kterákoli třída společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
i)
„kapitolou“ kterákoli kapitola společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
j)
„třídou systému GSP“ třída uvedená v příloze V a stanovená na základě tříd kapitol společného celního sazebníku;
k)
„preferenčním ujednáním pro přístup na trh“ preferenční přístup na trh Unie prostřednictvím obchodní dohody, a to buď prozatímně uplatňované, nebo trvale platné, či prostřednictvím autonomních preferencí poskytovaných Unií;
l)
„účinným prováděním“ úplné plnění všech závazků a povinností vyplývajících z mezinárodních úmluv uvedených v příloze VIII takovým způsobem, aby bylo zaručeno naplnění všech zásad, cílů a práv, jež tyto úmluvy zaručují.
Článek 3
1. Seznam způsobilých zemí je uveden v příloze I.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy I s ohledem na změny mezinárodního statusu nebo klasifikace zemí.
3. Komise oznámí dotčené způsobilé zemi všechny příslušné změny jejího statusu v rámci systému.
KAPITOLA II
OBECNÝ REŽIM
Článek 4
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci obecného režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a), pokud
a)
není během tří po sobě následujících let před aktualizací seznamu zvýhodněných zemí zařazena Světovou bankou mezi země s vysokými nebo vyššími středními příjmy nebo
b)
nevyužívá preferenční ujednání pro přístup na trh, které poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod.
2. Ustanovení odst. 1 písm. a) a b) se nevztahují na nejméně rozvinuté země.
3. Aniž je dotčen odst. 1 písm. b), ustanovení odst. 1 písm. a) se do 21. listopadu 2014 nepoužije v případě zemí, které do 20. listopadu 2012 parafovaly dvoustrannou dohodu s Unií o preferenčním přístupu na trh, která poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod, avšak ještě se neuplatňuje.
Článek 5
1. Seznam zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které splňují kritéria stanovená v článku 4, je uveden v příloze II.
2. Do 1. ledna každého roku po vstupu tohoto nařízení v platnost přezkoumá Komise přílohu II. Aby měly země zvýhodněné v rámci systému GSP a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení změně statusu země v rámci systému:
a)
použije se rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) od jednoho roku ode dne vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost;
b)
rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. b) se použije od dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 tohoto článku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy II na základě kritérií stanovených v článku 4.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému GSP případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 6
1. Produkty, na něž se vztahuje obecný režim podle čl. 1 odst. 2 písm. a), jsou uvedeny v příloze V.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy V, aby do ní byly zapracovány změny, které budou nezbytné v důsledku úprav kombinované nomenklatury.
Článek 7
1. Cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako necitlivé produkty se s výjimkou zemědělských složek zcela pozastavují.
2. Valorická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 3,5 procentního bodu. U produktů v rámci třídy systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V toto snížení činí 20 %.
3. Pokud sazby preferenčních cel vypočítané v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 732/2008 o valorických clech společného celního sazebníku platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost stanoví pro produkty uvedené v odstavci 2 tohoto článku sazební snížení vyšší než 3,5 procentního bodu, použijí se uvedená preferenční cla i nadále.
4. Specifická cla společného celního sazebníku jiná než minimální nebo maximální cla pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 30 %.
5. Pokud cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty zahrnují valorická i specifická cla, specifická cla se nesnižují.
6. Pokud cla snížená v souladu s odstavci 2 a 4 stanoví maximální clo, toto maximální clo se nesnižuje. Pokud je u těchto cel stanoveno minimální clo, toto minimální clo se nepoužije.
Článek 8
1. Celní preference uvedené v článku 7 se pozastavují v případě produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci systému GSP a patřících do určité třídy systému GSP, pokud průměrná hodnota těchto produktů dovážených do Unie z dotčené země zvýhodněné v rámci systému GSP přesahuje po dobu tří po sobě jdoucích let prahové hodnoty uvedené v příloze VI. Prahové hodnoty se vypočítají v procentech z celkové hodnoty dovozu týchž produktů do Unie ze všech zemí zvýhodněných v rámci systému GSP.
2. Před uplatněním celních preferencí stanovených tímto nařízením přijme Komise prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, které stanoví seznam tříd systému GSP, pro které se pozastavují celní preference uvedené v článku 7 ve vztahu k zemi zvýhodněné v rámci systému GSP. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna 2014.
3. Komise každé tři roky přezkoumá seznam podle odstavce 2 tohoto článku a přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, za účelem pozastavení nebo obnovení celních preferencí podle článku 7. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna roku následujícího po jeho vstupu v platnost.
4. Seznam podle odstavců 2 a 3 tohoto článku se stanoví na základě údajů dostupných k 1. září roku, v němž se provádí přezkum, a k 1. září dvou let předcházejících roku přezkumu. Zohlední dovoz ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP uvedených v příloze II ve znění platném v dané době. Nezohlední se však hodnota dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které v den použitelnosti pozastavení již nevyužívají celní preference podle čl. 4 odst. 1 písm. b).
5. Komise oznámí dotčené zemi prováděcí akt přijatý podle odstavců 2 a 3.
6. Pokud se příloha II změní podle kritérií stanovených v článku 4, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VI, aby došlo k přizpůsobení možností uvedených v dotyčné příloze tak, aby byla zachována poměrně stejná váha odstupňovaných tříd produktů vymezených v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ POBÍDKOVÝ REŽIM PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ A ŘÁDNOU SPRÁVU VĚCÍ VEŘEJNÝCH
Článek 9
1. Země zvýhodněná v rámci systému GSP může využívat celní preference zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle čl. 1 odst. 2 písm. b), pokud
a)
je považována za zranitelnou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému, jak vymezuje příloha VII;
b)
ratifikovala veškeré úmluvy uvedené v příloze VIII (dále jen „příslušné úmluvy“) a nejnovější závěry monitorovacích orgánů podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“) nezjistí závažné nedostatky v účinném provádění žádné z těchto úmluv;
c)
v souvislosti s jakoukoli z příslušných úmluv nevznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z uvedených úmluv nebo která je pro účely tohoto článku považována za neslučitelnou s předmětem a účelem uvedené úmluvy.
Pro účely tohoto článku se výhrady nepovažují za neslučitelné s předmětem a účelem úmluvy, ledaže
i)
tak určil postup výslovně stanovený pro tento účel podle úmluvy nebo
ii)
v případě neexistence takového postupu vznesla Unie, pokud je smluvní stranou úmluvy, nebo kvalifikovaná většina členských států, které jsou smluvními stranami úmluvy, v souladu se svými příslušnými pravomocemi stanovenými Smlouvami, vůči výhradě námitku z toho důvodu, že je neslučitelná s předmětem a účelem úmluvy a v souladu s Vídeňskou úmluvou o smluvním právu brání tomu, aby úmluva mezi nimi a státem předkládajícím výhradu vstoupila v platnost;
d)
zaváže se zachovat ratifikaci příslušných úmluv a zajistit jejich účinné provádění;
e)
bez výhrad přijme požadavky na podávání zpráv stanovené každou z úmluv a zaváže se přijmout podmínky pravidelného sledování a přezkumu výsledků provádění v souladu s ustanoveními příslušných úmluv a
f)
zaváže se zapojit do postupu sledování podle článku 13 a zajišťovat potřebnou součinnost.
2. Pokud se příloha II změní, Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VII, aby došlo k přezkoumání prahových hodnot zranitelnosti uvedených v příloze VII bodě 1 písm. b) tak, aby byla zachována poměrně stejná váha jako u prahové hodnoty zranitelnosti vypočítané v souladu s přílohou VII.
Článek 10
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se poskytne, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
země zvýhodněná v rámci systému GSP podala příslušnou žádost a
b)
posouzení žádosti ukáže, že žádající země splňuje podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1.
2. Žádající země předloží Komisi svou žádost v písemné podobě. V žádosti musí být uvedeny veškeré informace o ratifikaci příslušných úmluv a musí rovněž obsahovat závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f).
3. Po obdržení žádosti o ní Komise uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komisi je po posouzení žádosti svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení nebo změny přílohy III, aby byl zařazením dané země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ poskytnut žádající zemi zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
5. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ již nesplňuje podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. a) nebo c), nebo odvolá některý ze svých závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f), je Komisi svěřena pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy III, aby byla uvedená země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ vyňata.
6. Komise sdělí žádající zemi rozhodnutí přijaté podle odstavců 4 a 5 tohoto článku po provedení změny v příloze III a jejím zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Pokud je žádající zemi zvláštní pobídkový režim poskytnut, je tato země uvědomena o dni, k němuž příslušný akt v přenesené pravomoci vstupuje v platnost.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel pro poskytnutí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména s ohledem na lhůty a předkládání a zpracovávání žádostí.
Článek 11
1. Produkty zařazené do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných jsou uvedeny v příloze IX.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IX, aby byly zohledněny změny kombinované nomenklatury týkající se produktů uvedených v této příloze.
Článek 12
1. Valorická cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v příloze IX, které pocházejí ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, se pozastavují.
2. Specifická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v odstavci 1 se zcela pozastavují s výjimkou produktů, pro které společný celní sazebník obsahuje rovněž valorická cla. U produktů kódu kombinované nomenklatury 1704 10 90 se specifické clo omezuje na 16 % celní hodnoty.
Článek 13
1. Ode dne poskytnutí celních preferencí v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných Komise přezkoumává stav ratifikace příslušných úmluv a sleduje jejich účinné provádění, jakož i spolupráci s příslušnými monitorovacími orgány prostřednictvím zkoumání závěrů a doporučení uvedených monitorovacích orgánů.
2. Zvýhodněné země v rámci režimu GSP+ v tomto ohledu spolupracují s Komisí a poskytují veškeré informace potřebné k posouzení toho, jak dodržují závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a jaká je v této zemi situace, pokud jde o ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. c).
Článek 14
1. Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+ a stavu jejich účinného provádění.
2. Zpráva obsahuje
a)
závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů týkající se každé země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ a
b)
závěry Komise, zda každá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ respektuje své závazky dodržovat oznamovací povinnosti, spolupracovat s příslušnými monitorovacími orgány v souladu s příslušnými úmluvami a zajišťovat jejich účinné provádění.
Zpráva může obsahovat jakékoli informace, které Komise považuje za vhodné.
3. Při vypracování závěrů ohledně účinného provádění příslušných úmluv posoudí Komise závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů a, aniž jsou dotčeny jiné zdroje, informace poskytnuté třetími stranami, včetně informací od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu nebo Rady.
Článek 15
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se dočasně odejme v případě všech nebo některých produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, pokud uvedená země v praxi nedodržuje své závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ vznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo která je neslučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c).
2. Je na zemi zvýhodněné v rámci režimu GSP+, aby prokázala, že dodržuje své povinnosti vyplývající ze závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a dbá, aby se neocitla v situaci uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c).
3. Pokud má Komise na základě závěrů zprávy podle článku 14 nebo na základě dostupných důkazů důvodné pochybnosti, že určitá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ nedodržuje své závazky podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo vznesla výhradu, která je zakázána jakoukoliv z příslušných úmluv nebo není slučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c), přijme v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí celních preferencí poskytovaných v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Komise o tom uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie příslušné oznámení a uvědomí o tom dotčenou zemi zvýhodněnou v rámci režimu GSP+. Toto oznámení
a)
uvede příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování závazků přijatých dotčenou zemí zvýhodněnou v rámci režimu GSP+ podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo ohledně existence výhrady zakázané podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo neslučitelné s předmětem a účelem uvedené úmluvy, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 1 c), jež mohou zpochybnit její právo nadále využívat celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, a
b)
stanoví lhůtu ne delší než šest měsíců ode dne zveřejnění oznámení, během níž dotyčná země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ předloží své připomínky.
5. Komise poskytne dotyčné zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období uvedeného v odst. 4 písm. b).
6. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné včetně závěrů a doporučení příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců od uplynutí lhůty stanovené v oznámení Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
8. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění neodůvodňují dočasné odnětí, přijme v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem ukončení postupu dočasného odnětí. Tento prováděcí akt vychází mimo jiné ze získaných důkazů.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z důvodů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté ve zvláštním pobídkovém režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b).
10. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
11. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 9 tohoto článku nabude účinku, je Komise zmocněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
12. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem pro dočasné odnětí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 16
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 15 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III s cílem obnovit celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ REŽIM PRO NEJMÉNĚ ROZVINUTÉ ZEMĚ
Článek 17
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. c), pokud je dotyčná země zařazena OSN mezi nejméně rozvinuté země.
2. Komise tento seznam zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA průběžně přezkoumává na základě nejnovějších dostupných údajů. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu EBA již nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, je Komisi svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla daná země vyňata ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA po přechodném období tří let ode dne vstupu příslušného aktu v přenesené pravomoci v platnost.
3. Po dobu, než OSN zařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IV jakožto dočasné opatření k zařazení takové země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA.
Pokud OSN nezařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země v rámci prvního dostupného přezkumu kategorie nejméně rozvinutých zemí, je Komisi svěřena pravomoc okamžitě přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla taková země vyňata z této přílohy, aniž se jí poskytne přechodné období uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému EBA případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 18
1. Cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v kapitolách 1 až 97 kombinované nomenklatury, s výjimkou produktů uvedených v kapitole 93, pocházející ze země zvýhodněné v rámci systému EBA se zcela pozastavují.
2. Od 1. ledna 2014 do 30. září 2015 se při dovozu produktů čísla 1701 všeobecného celního sazebníku vyžaduje dovozní licence.
3. V souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 39 odst. 3 přijme Komise podrobná prováděcí pravidla k ustanovením odstavce 2 tohoto článku postupem podle článku 195 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (9).
KAPITOLA V
USTANOVENÍ O DOČASNÉM ODNĚTÍ, SPOLEČNÁ PRO VŠECHNY REŽIMY
Článek 19
1. Preferenční režimy uvedené v čl. 1 odst. 2 mohou být dočasně odňaty pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země, a to z kteréhokoli z těchto důvodů:
a)
závažné a systematické porušování zásad stanovených v úmluvách uvedených v příloze VIII části A;
b)
vývoz zboží vyrobeného odsouzenými ve věznicích;
c)
závažné nedostatky v oblasti celní kontroly při vývozu nebo tranzitu omamných látek (nepovolených látek nebo prekurzorů) nebo nedodržování mezinárodních úmluv v oblasti boje proti terorismu a praní peněz;
d)
závažné a systematické používání nekalých obchodních praktik včetně praktik nepříznivě ovlivňujících dodávky surovin, které mají nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie a které zvýhodněná země neřeší. V případě nekalých obchodní praktik, zakázaných nebo postižitelných podle dohod WTO, je použití tohoto článku založeno na předchozím rozhodnutí příslušného orgánu WTO v tomto smyslu;
e)
závažné a systematické narušování cílů regionálních rybářských organizací nebo jakýchkoli mezinárodních ujednání, jichž je Unie stranou a jež se týkají zachování a řízení rybolovných zdrojů.
2. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením se neodnímají podle odst. 1 písm. d) pro produkty, na něž se vztahují antidumpingová nebo vyrovnávací opatření podle nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (10) nebo nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (11), z příčin, které tato opatření odůvodňují.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důvody pro dočasné odnětí celních preferencí poskytnutých v rámci kteréhokoli preferenčního režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 na základě příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, přijme prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2. Komise o tomto prováděcím aktu uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení postupu dočasného odnětí a uvědomí o tom dotyčnou zvýhodněnou zemi. Toto oznámení
a)
obsahuje dostatečné důvody pro prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí podle odstavce 3 a
b)
stanoví, že Komise bude sledovat a hodnotit situaci v dotyčné zvýhodněné zemi po dobu šesti měsíců ode dne zveřejnění oznámení.
5. Komise poskytne dotčené zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období sledování a hodnocení.
6. Komise si dle potřeby vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné například včetně dostupných posouzení, komentářů, rozhodnutí, doporučení a závěrů příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) předloží Komise zprávu o svých zjištěních a závěrech dotčené zvýhodněné zemi. Zvýhodněná země má právo předložit své připomínky ke zprávě. Lhůta pro předložení připomínek nepřesáhne jeden měsíc.
8. Do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušné závěry neodůvodňují dočasné odnětí, přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 o ukončení dočasného odnětí.
10. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
11. Přijatý akt v případech uvedených v odstavcích 9 a 10 musí být podložen mimo jiné získanými důkazy.
12. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
13. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 10 tohoto článku nabude účinku, je Komise oprávněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem dočasného pozastavení všech režimů, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 20
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 19 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly obnoveny celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 21
1. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením mohou být pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země dočasně odňaty v případě podvodu, nesrovnalostí nebo systematických nedostatků při dodržování nebo zajišťování dodržování pravidel týkajících se původu zboží a souvisejících postupů nebo při poskytování správní spolupráce požadované pro účely provádění a kontroly dodržování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Správní spolupráce podle odstavce 1 vyžaduje mimo jiné, aby zvýhodněná země
a)
sdělovala Komisi informace, které jsou nezbytné k provádění pravidel týkajících se původu zboží a ke kontrole jejich dodržování, a aktualizovala je;
b)
byla nápomocna Unii tím, že provede na žádost celních orgánů členských států následnou kontrolu původu zboží, a včas sdělila výsledky kontroly Komisi;
c)
byla nápomocna Unii tím, že umožní Komisi v koordinaci a v úzké spolupráci s příslušnými orgány členských států uskutečňovat mise Unie pro správní a vyšetřovací spolupráci v uvedené zemi za účelem ověření pravosti dokladů nebo přesnosti informací, které jsou rozhodující pro poskytování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
d)
prováděla nebo zařizovala vhodná šetření, která mají odhalovat a předcházet porušování pravidel týkajících se původu zboží;
e)
dodržovala pravidla týkající se původu zboží nebo zajišťovala jejich dodržování, pokud jde o regionální kumulaci ve smyslu nařízení (EHS) č. 2454/93, vztahuje-li se na danou zemi a
f)
byla nápomocna Unii při ověřování činnosti, pokud existuje podezření na podvod týkající se původu zboží, přičemž existenci podvodu lze předpokládat, pokud dovoz produktů v rámci preferenčních režimů stanovených tímto nařízením významně překročí obvyklou úroveň vývozu ze zvýhodněné země.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důkazy odůvodňující dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4 o dočasném odejmutí celních preferencí poskytnutých v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země.
4. Před přijetím takového rozhodnutí uveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie oznámení uvádějící příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování odstavců 1 a 2, jež mohou zpochybnit právo zvýhodněné země nadále využívat výhody poskytované tímto nařízením.
5. Komise uvědomí dotyčnou zvýhodněnou zemi o veškerých rozhodnutích přijatých v souladu s odstavcem 3 předtím, než nabudou účinku.
6. Trvání dočasného odnětí nepřekročí šest měsíců. Nejpozději na konci této lhůty Komise rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4, zda dočasné odnětí zruší, nebo prodlouží dobu jeho trvání.
7. Členské státy sdělí Komisi všechny náležité informace, které mohou odůvodňovat dočasné odnětí celních preferencí nebo jeho prodloužení.
KAPITOLA VI
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE OCHRANNÝCH A KONTROLNÍCH OPATŘENÍ
ODDÍL I
Obecná ochranná opatření
Článek 22
1. Pokud se produkt pocházející ze země zvýhodněné v rámci kteréhokoli z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 dováží v množstvích nebo za ceny, které způsobují nebo by mohly způsobit závažné potíže výrobcům v Unii, kteří vyrábějí obdobné nebo přímo konkurující produkty, mohou být běžná cla společného celního sazebníku na uvedený produkt znovu zavedena.
2. Pro účely této kapitoly se „obdobným produktem“ rozumí produkt, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech posuzovanému produktu, nebo, pokud takový produkt neexistuje, jiný produkt, který, ačkoli není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti, jež se úzce podobají vlastnostem posuzovaného produktu.
3. Pro účely této kapitoly se „zúčastněnými stranami“ rozumějí strany, které se podílejí na výrobě, distribuci nebo prodeji dovážených produktů podle odstavce 1 a obdobných nebo přímo konkurujících produktů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem přijímání obecných ochranných opatření zejména s ohledem na lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací, zveřejňování, ověřování, inspekce na místě a přezkum.
Článek 23
Má se za to, že závažné potíže existují v případě, kdy dojde k zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii. Při zkoumání, zda takové zhoršení nastalo, přihlíží Komise mimo jiné k těmto faktorům týkajícím se výrobců v Unii, pokud jsou takové informace k dispozici:
a)
podíl na trhu;
b)
výroba;
c)
zásoby;
d)
výrobní kapacita;
e)
úpadky;
f)
ziskovost;
g)
využití kapacity;
h)
zaměstnanost;
i)
dovoz;
j)
ceny.
Článek 24
1. Komise prověří, zda by měla být znovu zavedena běžná cla společného celního sazebníku, pokud existuje dostatek přímých důkazů, že jsou splněny podmínky čl. 22 odst. 1.
2. Šetření se zahájí na žádost členského státu, jakékoli právnické osoby nebo jakéhokoli sdružení bez právní subjektivity jednajícího jménem výrobců v Unii, nebo z vlastní iniciativy Komise, pokud je na základě faktorů uvedených v článku 23 zřejmé, že existuje dostatek přímých důkazů odůvodňujících zahájení šetření. Žádost o zahájení šetření musí obsahovat důkazy, že jsou splněny podmínky pro uložení ochranného opatření stanovené v čl. 22 odst. 1. Žádost se předkládá Komisi. Komise pokud možno přezkoumá správnost a přiměřenost důkazů obsažených v žádosti, aby zjistila, zda existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení šetření.
3. Je-li zřejmé, že existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení řízení, zveřejní Komise oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Zahájení se uskuteční do jednoho měsíce od obdržení žádosti podle odstavce 2. V případě zahájení šetření poskytne oznámení veškeré potřebné údaje o postupu a lhůtách včetně využití úředníka pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod Evropské komise.
4. Šetření včetně procesních kroků uvedených v článcích 25, 26 a 27 se ukončí do dvanácti měsíců od jeho zahájení.
Článek 25
V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se zhoršování hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, jejichž náprava by byla obtížná, a pokud by prodlení mohlo způsobit škodu, je Komise zmocněna přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty v souladu s postupem pro naléhavé případy podle čl. 39 odst. 4 za účelem obnovení běžných cel společného celního sazebníku na období až 12 měsíců.
Článek 26
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1, přijme Komise v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt, kterým se znovu zavedou cla společného celního sazebníku. Tento prováděcí akt vstoupí v platnost do jednoho měsíce ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 27
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1 nejsou splněny, přijme Komise prováděcí akt za účelem ukončení šetření a dalšího postupu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3. Tento prováděcí akt bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Šetření se považuje za ukončené, jestliže v období stanoveném v čl. 24 odst. 4 není zveřejněn žádný prováděcí akt, a případná naléhavá preventivní opatření automaticky zanikají. Všechna cla společného celního sazebníku vybraná v důsledku těchto prozatímních opatření se vracejí.
Článek 28
Cla společného celního sazebníku budou znovu zavedena, pokud je nezbytné zapůsobit proti zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii nebo pokud přetrvává hrozba takového zhoršení. Doba, na kterou mohou být cla znovu zavedena, nepřesáhne tři roky, ledaže je v řádně odůvodněných případech prodloužena.
ODDÍL II
Ochranná opatření v odvětvích textilu, zemědělství a rybolovu
Článek 29
1. Aniž jsou dotčena ustanovení oddílu I této kapitoly, dne 1. ledna každého roku Komise z vlastního podnětu a v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 přijme prováděcí akt za účelem zrušení celních preferencí uvedených v článcích 7 a 12 pro produkty zařazené ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V nebo pro produkty spadající pod kódy kombinované nomenklatury 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97, pokud tyto dovážené produkty uvedené v příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, pocházejí ze zvýhodněné země a jejich celkový objem
a)
vzroste nejméně o 13,5 % z hlediska množství (objemu) ve srovnání s předchozím kalendářním rokem, nebo
b)
v případě produktů zařazených ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V, překročí podíl uvedený v příloze VI bodě 2 z hodnoty dovozu produktů tříd systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V do Unie ze všech zemí a území uvedených v příloze II během kteréhokoli období dvanácti měsíců.
2. Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na země zvýhodněné v rámci režimu EBA ani na země, jejichž podíl na dovozu příslušných produktů uvedených v čl. 29 odst. 1 nepřesahuje 6 % celkového dovozu totožných produktů uvedených příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, do Unie.
3. Zrušení celních preferencí nabývá účinku dva měsíce po dni zveřejnění příslušného aktu Komise v tomto smyslu v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 30
Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, pokud dovoz produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU působí nebo by mohl způsobit závažné narušení trhů Unie, zejména v jednom nebo více nejvzdálenějších regionech, nebo regulačních mechanismů těchto trhů, přijme Komise z vlastního podnětu nebo na základě žádosti členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt za účelem pozastavení preferenčního režimu pro dotyčné produkty, a to po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu.
Článek 31
Komise dotčenou zvýhodněnou zemi co nejdříve uvědomí o všech rozhodnutích přijatých v souladu s články 29 nebo 30 předtím, než nabudou účinku.
ODDÍL III
Kontrolní opatření v odvětvích zemědělství a rybolovu
Článek 32
1. Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, mohou být produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí předmětem zvláštních kontrolních mechanismů, aby se zamezilo narušení trhu Unie. Po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 přijme prováděcí akt v tom smyslu, zda se má tento zvláštní kontrolní mechanismus použít a na které produkty se má vztahovat.
2. Pokud se oddíl I této kapitoly uplatní na produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí, potom se období uvedené v čl. 24 odst. 4 tohoto nařízení zkrátí na dva měsíce v těchto případech:
a)
pokud dotyčná zvýhodněná země nezajišťuje dodržování pravidel týkajících se původu zboží nebo neposkytuje správní spolupráci podle článku 21 nebo
b)
pokud dovoz produktů kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 v rámci preferenčních režimů poskytnutých podle tohoto nařízení významně překročí obvyklou úroveň vývozu z dotčené zvýhodněné země.
KAPITOLA VII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 33
1. Aby mohly využívat celní preference, musí produkty, pro něž se o tyto celní preference žádá, pocházet ze zvýhodněné země.
2. Pro účely preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení jsou pravidla týkající se původu ohledně definice pojmu „původní produkty“, související postupy a metody správní spolupráce stanovena v nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 34
1. Pokud je sazba valorického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením na 1 % nebo méně, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
2. Pokud je sazba specifického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením nejvýše na 2 EUR pro každou částku vypočítanou v eurech, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
3. S výhradou ustanovení odstavců 1 a 2 se konečná sazba preferenčního cla vypočtená podle tohoto nařízení zaokrouhlí dolů na jedno desetinné místo.
Článek 35
1. Statistickým zdrojem, který se má používat pro účely tohoto nařízení, jsou statistiky zahraničního obchodu Komise (Eurostatu).
2. Členské státy zašlou Komisi (Eurostatu) své statistické údaje o produktech propuštěných do celního režimu volného oběhu v rámci celních preferencí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi (12). Tyto údaje s odkazy na kódy kombinované nomenklatury a případně na kódy TARIC, uspořádané podle země původu, uvádějí hodnoty, množství a případné doplňkové jednotky požadované v souladu s definicemi obsaženými v uvedeném nařízení. V souladu s čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení předávají členské státy tyto statistické údaje nejpozději do 40 dnů po konci každého měsíčního referenčního období. V zájmu usnadnění informování a zvýšení transparentnosti Komise také zajistí, aby byly relevantní statistické údaje pro jednotlivé třídy systému GSP pravidelně k dispozici ve veřejně přístupné databázi.
3. V souladu s článkem 308d) nařízení (EHS) č. 2454/93 sdělují členské státy Komisi na její žádost údaje o množstvích a hodnotě produktů propuštěných během předchozích měsíců do volného oběhu v rámci celních preferencí. Tyto údaje zahrnují produkty uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
4. Komise v úzké spolupráci s členskými státy sleduje dovoz produktů kódů kombinované nomenklatury 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97 za účelem určení, zda jsou splněny podmínky uvedené v článcích 22, 29 a 30.
Článek 36
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od 20. listopadu 2012.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 nebo 22 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v č. 36 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
Článek 38
1. Informace získané na základě tohoto nařízení se použijí pouze k účelu, k němuž byly vyžádány.
2. Informace důvěrné povahy ani informace, které jsou důvěrně sděleny na základě tohoto nařízení, nesmějí být zveřejněny bez zvláštního povolení od poskytovatele těchto informací.
3. V každé žádosti o důvěrné zacházení se uvedou důvody, proč je informace důvěrná. Nechce-li ten, kdo informaci poskytl, povolit její zveřejnění ani její sdělení v obecné nebo souhrnné formě a prokáže-li se, že žádost o důvěrné zacházení není důvodná, nemusí být informace brána v úvahu.
4. Informace je v každém případě považována za důvěrnou, pokud by její sdělení mohlo mít závažný nepříznivý účinek na toho, kdo ji poskytl nebo je jejím zdrojem.
5. Odstavce 1 až 4 nevylučují, aby se orgány Unie odvolávaly na obecné informace a zejména na důvody, na kterých jsou založena rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení. Orgány Unie však musí přihlížet k oprávněným zájmům dotčených fyzických a právnických osob na zachování jejich obchodního tajemství.
Článek 39
1. Komisi je nápomocen Výbor pro všeobecné celní preference zřízený nařízením (ES) č. 732/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Výbor může zkoumat všechny záležitosti týkající se uplatňování tohoto nařízení, které mu přednese Komise, nebo pokud o to požádá členský stát.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 40
Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o účincích systému za období posledních dvou let a všech preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Do 21. listopadu 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení. V případě potřeby ke zprávě připojí legislativní návrh.
Článek 41
Nařízení (ES) č. 732/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze X.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
1. Jakékoli šetření nebo postup dočasného odnětí zahájené a neukončené podle nařízení (ES) č. 732/2008 se automaticky zahájí znovu podle tohoto nařízení s výjimkou šetření nebo postupu týkajícího se zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle uvedeného nařízení, pokud se šetření týká pouze výhod poskytnutých v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Takové šetření se však automaticky zahájí znovu, pokud tatáž zvýhodněná země požádá o zvláštní pobídkový režim podle tohoto nařízení před 1. lednem 2015.
2. Informace obdržené v průběhu šetření zahájeného a neukončeného podle nařízení (ES) č. 732/2008 se zohlední v jakémkoli znovu zahájeném šetření.
Článek 43
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 20. listopadu 2012.
Celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
3. Systém se použije do dne 31. prosince 2023. Den ukončení použitelnosti se však nevztahuje na zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země ani na žádná jiná ustanovení tohoto nařízení, pokud se uplatňují ve spojení s uvedeným režimem.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
REGOLAMENT (UE) Nru 978/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta’ Ottubru 2012
li japplika skema ta’ preferenzi tariffarji ġeneralizzati u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 732/2008
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 207 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Waqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
Mill-1971 ’il hawn, il-Komunità tat preferenzi fil-kummerċ lil pajjiżi li qed jiżviluppaw skont l-iskema ta’ preferenzi tariffarji ġeneralizzati tagħha.
(2)
Il-politika kummerċjali komuni tal-Unjoni għandha tkun iggwidata mill-prinċipji u ssegwi l-objettivi indikati fid-dispożizzjonijiet ġenerali dwar l-azzjoni esterna tal-Unjoni, stabbiliti fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE).
(3)
L-Unjoni għandha l-għan li tiddefinixxi u ssegwi linji ta’ politika u azzjonijiet komuni biex trawwem l-iżvilupp ekonomiku, soċjali u ambjentali sostenibbli ta’ pajjiżi li qed jiżviluppaw, bl-għan primarju li telimina l-faqar.
(4)
Il-politika kummerċjali komuni tal-Unjoni għandha tkun konsistenti ma’ u tikkonsolida l-objettivi ta’ politika tal-Unjoni fil-qasam tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp, kif stabbiliti fl-Artikolu 208 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), partikolarment l-eliminazzjoni tal-faqar u l-promozzjoni ta’ żvilupp sostenibbli u governanza tajba fil-pajjiżi li qed jiżviluppaw. Għandha tkun konformi mar-rekwiżiti tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO), partikolarment mad-Deċiżjoni dwar il-Trattament Differenzjat u l-Aktar Favorevoli, ir-Reċiproċità u l-Parteċipazzjoni Aktar Sħiħa tal-Pajjiżi li Qed Jiżviluppaw (il-‘Klawsola ta’ Abilitazzjoni’), adottata taħt il-Ftehim Ġenerali dwar it-Tariffi u l-Kummerċ (GATT) fl-1979, li permezz tagħha Membri tad-WTO jistgħu jikkonċedu trattament differenzjali u aktar favorevoli lil pajjiżi li qed jiżviluppaw.
(5)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tas-7 ta’ Lulju 2004, bit-titolu ta’ “Il-pajjiżi li qed jiżviluppaw, il-kummerċ internazzjonali u l-iżvilupp sostenibbli: il-funzjoni tas-sistema ġeneralizzata ta’ preferenzi (SĠP) tal-Komunità għall-perjodu ta’ għaxar snin mill-2006 sal-2015” tispeċifika l-linji gwida għall-applikazzjoni tal-iskema ta’ preferenzi tariffarji ġeneralizzati għall-perjodu mill-2006 sal-2015.
(6)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 732/2008 tat-22 ta’ Lulju 2008 li japplika skema ta’ preferenzi tariffarji ġeneralizzati għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 (2), kif estiż bir-Regolament (UE) Nru 512/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Mejju 2011 li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 732/2008 (3), jipprovdi għall-applikazzjoni ta’ skema ta’ preferenzi tariffarji ġeneralizzati (‘l-iskema’) sal-31 ta’ Diċembru 2013 jew sakemm l-iskema taħt dan ir-Regolament tkun applikata, skont liema data tiġi l-ewwel. Minn hemm ’il quddiem, l-iskema għandha tkompli tapplika għal perijodu ta’ 10 snin mid-data tal-applikazzjoni tal-preferenzi previsti f’dan ir-Regolament, ħlief għall-arranġament speċjali għall-pajjiżi l-inqas żviluppati, li għandu jkompli jiġi applikat mingħajr data ta’ skadenza.
(7)
Billi tipprovdi aċċess preferenzjali għas-suq tal-Unjoni, l-iskema għandha tassisti lil pajjiżi li qed jiżviluppaw fl-isforzi tagħhom biex inaqqsu l-faqar u jġibu ’l quddiem governanza tajba u żvilupp sostenibbli billi tgħinhom biex jiġġeneraw dħul addizzjonali permezz tal-kummerċ internazzjonali, li mbagħad ikun jista’ jiġi investit mill-ġdid għall-benefiċċju tal-iżvilupp tagħhom proprju u, barra minn hekk, biex jiddiversifikaw l-ekonomiji tagħhom. Il-preferenzi tariffarji tal-iskema għandhom jiffokaw fuq għajnuna lil pajjiżi li qed jiżviluppaw li għandhom ħtiġijiet ta’ żvilupp, kummerċ u ħtiġijiet finanzjarji akbar.
(8)
L-iskema tikkonsisti f’arranġament ġenerali u żewġ arranġamenti speċjali.
(9)
L-arranġament ġenerali għandu jingħata lil dawk il-pajjiżi kollha li qed jiżviluppaw li jaqsmu ħtieġa ta’ żvilupp komuni u jinsabu fi stadju simili ta’ żvilupp ekonomiku. Pajjiżi li huma kklassifikati mill-Bank Dinji bħala pajjiżi ta’ dħul għoli jew ta’ dħul medju superjuri għandhom livelli ta’ dħul per capita li jippermettulhom jiksbu livelli ogħla ta’ diversifikazzjoni mingħajr preferenzi tariffarji tal-iskema. Dawk il-pajjiżi jinkludu ekonomiji li rnexxielhom ilestu t-tranżizzjoni tagħhom minn ekonomiji ċentralizzati għal dawk tas-suq. Huma ma jaqsmux l-istess ħtiġijiet ta’ żvilupp, kummerċjali u finanzjarji bħall-bqija tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw; jinsabu fi stadju differenti ta’ żvilupp ekonomiku, jiġifieri ma jinsabux f’sitwazzjoni simili għal dik ta’ pajjiżi aktar vulnerabbli li qed jiżviluppaw; u, biex tkun evitata diskriminazzjoni mhux ġustifikata, jeħtiġilhom ikunu ttrattati b’mod differenti. Barra minn hekk, l-użu ta’ preferenzi tariffarji pprovduti bl-iskema minn pajjiżi bi dħul għoli jew medju superjuri jżid il-pressjoni kompetittiva fuq esportazzjonijiet minn pajjiżi ifqar, aktar vulnerabbli u, għalhekk, jista’ jimponi piż mhux ġustifikabbli fuq dawk il-pajjiżi aktar vulnerabbli li qed jiżviluppaw. L-arranġament ġenerali jqis il-fatt li l-ħtiġijiet tal-iżvilupp, tal-kummerċ u tal-finanzi huma soġġetti għal tibdil, u jiżgura li l-arranġament jibqa’ miftuħ jekk il-qagħda ta’ pajjiż tinbidel.
F’ġieħ il-konsistenza, il-preferenzi tariffarji mogħtija skont l-arranġament ġenerali m’għandhomx ikunu estiżi lil pajjiżi li qed jiżviluppaw u li jkunu qed jibbenefikaw minn arranġament preferenzjali għal aċċess għas-suq mal-Unjoni, li jipprovdi mill-anqas l-istess livell ta’ preferenzi tariffarji bħall-iskema għal sostanzjalment il-kummerċ kollu. Biex jagħti lil pajjiż benefiċjarju u lill-operaturi ekonomiċi żmien għal adattament ordnat, l-arranġament ġenerali għandu jkompli jingħata għal sentejn mid-data tal-applikazzjoni ta’ arranġament preferenzjali għal aċċess għas-suq u din id-data għandha tkun speċifikata fil-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji tal-arranġament ġenerali.
(10)
Pajjiżi elenkati fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 732/2008 u pajjiżi li jibbenefikaw minn aċċess preferenzjali awtonomu għas-suq tal-Unjoni taħt ir-Regolament (KE) Nru 732/2008, ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 55/2008 tal-21 ta’ Jannar 2008 li jintroduċi l-preferenzi awtonomi għall-kummerċ għar-Repubblika tal-Moldova (4) u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2007/2000 tat-18 ta’ Settembru 2000 li jintroduċi ċerti miżuri kummerċjali ta’ eċċezzjoni għal pajjiżi u territorji li jipparteċipaw fi, jew li huma marbutin mal-proċess ta’ Stabilizzazzjoni u Assoċjazzjoni tal-Unjoni Ewropea (5) għandhom ikunu kkunsidrati eliġibbli għall-iskema. Territorji extra-Ewropej assoċjati mal-Unjoni u pajjiżi extra-Ewropej u territorji ta’ pajjiżi li mhumiex inklużi fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 732/2008 m’għandhomx jitqiesu eliġibbli għall-iskema.
(11)
L-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba huwa msejjes fuq il-kunċett integrali ta’ żvilupp sostenibbli, kif rikonoxxut minn konvenzjonijiet u strumenti internazzjonali bħad-Dikjarazzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti (NU) tal-1986 dwar id-Dritt għall-Iżvilupp, id-Dikjarazzjoni ta’ Rio tal-1992 dwar l-Ambjent u l-Iżvilupp, id-Dikjarazzjoni tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol (ILO) tal-1998 dwar Prinċipji Fundamentali u Drittijiet tax-Xogħol, id-Dikjarazzjoni tal-Millennju tan-NU tal-2000, u d-Dikjarazzjoni ta’ Johannesburg tal-2002 dwar Żvilupp Sostenibbli. Konsegwentement, il-preferenzi tariffarji addizzjonali pprovduti skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba għandhom jingħataw lil dawk il-pajjiżi li qed jiżviluppaw li, minħabba nuqqas ta’ diversifikazzjoni u integrazzjoni mhux suffiċjenti fis-sistema tal-kummerċ internazzjonali, ikunu vulnerabbli, sabiex ikunu megħjunin jerfgħu l-piżijiet u r-responsabbiltajiet speċjali li jirriżultaw mir-ratifika ta’ konvenzjonijiet internazzjonali bażiċi dwar id-drittijiet tal-bniedem u tax-xogħol, protezzjoni ambjentali u governanza tajba, kif ukoll mill-implimentazzjoni effettiva tagħhom.
(12)
Il-preferenzi għandhom jitfasslu biex jippromwovu tkabbir ekonomiku ulterjuri u, b’hekk, iwieġbu b’mod pożittiv għall-ħtieġa ta’ żvilupp sostenibbli. Taħt l-arranġament ta’ inċentiv speċjali, it-tariffi ad valorem għandhom għalhekk ikunu sospiżi għall-pajjiżi benefiċjarji konċernati. Id-dazji speċifiċi wkoll għandhom ikunu sospiżi, sakemm ma jkunux magħqudin ma’ dazju ad valorem.
(13)
Pajjiżi li jissodisfaw il-kriterji ta’ eliġibbiltà għall-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba għandhom ikunu jistgħu jibbenefikaw mill-preferenzi tariffarji addizzjonali jekk, meta jagħmlu l-applikazzjoni tagħhom, il-Kummissjoni tiddetermina li l-kondizzjonijiet relevanti jkunu milħuqa. Għandu jkun possibbli li applikazzjonijiet jintbagħtu mid-data ta’ dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Pajjiżi li jibbenefikaw mill-preferenzi tariffarji tal-iskema skont ir-Regolament (KE) Nru 732/2008 għandhom jibagħtu wkoll applikazzjoni ġdida.
(14)
Il-Kummissjoni għandha tagħmel monitoraġġ tal-istatus ta’ ratifika tal-konvenzjonijiet internazzjonali prinċipali dwar id-drittijiet tal-bniedem u tal-ħaddiem, il-protezzjoni ambjentali u l-governanza tajba u tal-implimentazzjoni effettiva tagħhom, billi teżamina l-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-korpi ta’ monitoraġġ rilevanti stabbiliti skont dawk il-konvenzjonijiet (il-korpi ta’ monitoraġġ relevanti). Kull sentejn, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport dwar l-istatus ta’ ratifika tal-konvenzjonijiet rispettivi, il-konformità tal-pajjiżi benefiċjarji ma’ kull obbligu ta’ rapportar skont il-konvenzjonijiet u l-istatus tal-implimentazzjoni ta’ dawk il-konvenzjonijiet fil-prattika.
(15)
Għall-finijiet tal-monitoraġġ u l-irtirar ta’ preferenzi, ir-rapporti mill-korpi ta’ monitoraġġ relevanti huma essenzjali. Madankollu, dawn ir-rapporti jistgħu jkunu ssupplementati b’sorsi oħra ta’ informazzjoni, sakemm ikunu preċiżi u affidabbli. Mingħajr preġudizzju għal sorsi oħra, dan jista’ jinkludi informazzjoni mis-soċjetà ċivili, l-imsieħba soċjali, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
(16)
L-arranġament speċjali għall-pajjiżi l-anqas żviluppati għandu jkompli jagħti aċċess mingħajr dazji għas-suq tal-Unjoni għal prodotti li joriġinaw fil-pajjiżi l-anqas żviluppati, kif magħrufin u kklassifikati min-NU, ħlief għall-kummerċ fl-armi. Għal pajjiż li ma jkunx ikklassifikat aktar min-NU bħala pajjiż l-anqas żviluppat, għandu jkun stabbilit perjodu tranżizzjonali biex jittaffa kull effett ħażin ikkawżat mit-tneħħija tal-preferenzi tariffarji mogħtija skont dan l-arranġament. Preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament speċjali għal pajjiżi l-anqas żviluppati għandhom ikomplu jibqgħu jingħataw għal dawk il-pajjiżi l-anqas żviluppati li jibbenefikaw minn arranġament preferenzjali ieħor għal aċċess għas-suq mal-Unjoni.
(17)
Biex tkun żgurata l-koerenza mad-dispożizzjonijiet dwar aċċess għas-suq għaz-zokkor fil-Ftehimiet ta’ Sħubijiet Ekonomiċi, importazzjonijiet ta’ prodotti skont l-intestatura 1701 tat-Tariffa Doganali Komuni jkun jeħtiġilhom liċenzja ta’ importazzjoni sat-30 ta’ Settembru 2015.
(18)
Fir-rigward tal-arranġament ġenerali, id-divrenzjar bejn preferenzi tariffarji għal prodotti “mhux sensittivi” u preferenzi tariffarji għal prodotti “sensittivi” għandu jinżamm kif inhu, biex titqies il-qagħda tas-setturi li jimmanifatturaw l-istess prodotti fl-Unjoni.
(19)
Dazji tat-Tariffa Doganali Komuni fuq prodotti mhux sensittivi għandhom ikomplu jibqgħu sospiżi, waqt li dazji fuq prodotti sensittivi għandhom igawdu minn tnaqqis ta’ tariffi biex tkun żgurata rata ta’ utilizzazzjoni sodisfaċenti waqt li fl-istess ħin titqies il-qagħda tal-industriji korrispondenti tal-Unjoni.
(20)
Tnaqqis ta’ tariffi bħal dan għandu jkun attraenti biżżejjed, biex negozjanti jkollhom raġuni jużaw l-opportunitajiet offruti mill-iskema. Għalhekk, id-dazji ad valorem għandhom ġeneralment jitnaqqsu b’rata fissa ta’ 3,5 punti perċentwali mir-rata ta’ dazji ta’ “nazzjon l-aktar iffavorit”, waqt li tali dazji għal tessuti u għal prodotti tat-tessuti għandhom jitnaqqsu b’20 %. Dazji speċifiċi għandhom jitnaqqsu bi 30 %. Fejn ikun speċifikat dazju minimu, dak id-dazju minimu m’għandux japplika.
(21)
Id-dazji għandhom ikunu sospiżi kollha fil-każijiet fejn it-trattament preferenzjali għal dikjarazzjoni ta’ importazzjoni waħidha tirriżulta f’dazju ad valorem ta’ 1 % jew anqas jew f’dazju speċifiku ta’ EUR 2 jew anqas, minħabba li l-ispiża biex jinġabru dazji bħal dawn tista’ tkun ogħla mid-dħul miksub.
(22)
Il-gradwazzjoni għandha tkun ibbażata fuq kriterji relatati ma’ taqsimajiet u kapitoli tat-Tariffa Doganali Komuni. Il-gradwazzjoni għandha tapplika fir-rigward ta’ taqsima jew subtaqsima biex jitnaqqsu każijiet fejn prodotti eteroġeni jkunu ggradwati. Il-gradwazzjoni ta’ taqsima jew ta’ subtaqsima (magħmulin minn kapitoli) għal pajjiż benefiċjarju għandha tkun applikata meta s-taqsima tissodisfa l-kriterji għal gradwazzjoni tul tliet snin konsekuttivi, biex il-gradwazzjoni tkun aktar prevedibbli u ġusta billi jkun eliminat l-effett ta’ varjazzjonijiet kbar u eċċezzjonali fl-istatistika tal-importazzjoni. Il-gradwazzjoni m’għandhiex tapplika għall-pajjiżi benefiċjarji tal-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba u għall-pajjiżi benefiċjarji tal-arranġament speċjali għall-pajjiżi l-anqas żviluppati minħabba li jaqsmu profil ekonomiku jixxiebaħ ħafna li jagħmilhom vulnerabbli minħabba bażi ta’ esportazzjoni baxxa u mhux diversifikata.
(23)
Biex ikun żgurat li l-iskema tkun ta’ benefiċċju għal dawk il-pajjiżi biss li hija maħsuba tkunilhom ta’ benefiċċju, għandhom japplikaw il-preferenzi tariffarji pprovduti b’dan ir-Regolament, kif ukoll ir-regoli tal-oriġini tal-prodotti, stabbiliti fir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 tat-2 ta’ Lulju 1993 li jiffissa d-dispożizzjonijiet għall-implementazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (6).
(24)
Ir-raġunijiet biex l-arranġamenti taħt l-iskema jkunu rtirati temporanjament għandhom jinkludu vjolazzjonijiet gravi u sistematiċi tal-prinċipji stabbiliti f’ċerti konvenzjonijiet internazzjonali dwar drittijiet tal-bniedem u drittijiet tax-xogħol bażiċi, biex jinġiebu ’l quddiem l-objettivi ta’ dawk il-konvenzjonijiet. Preferenzi tariffarji skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba għandhom ikunu rtirati temporanjament jekk il-pajjiż benefiċjarju ma jirrispettax l-impenji obbligatorji tiegħu biex iżomm ir-ratifika u l-implimentazzjoni effettiva ta’ dawk il-konvenzjonijiet jew biex ikun konformi mar-rekwiżiti ta’ rapportar imposti mill-konvenzjonijiet rispettivi, jew jekk il-pajjiż benefiċjarju ma jikkooperax mal-proċeduri ta’ monitoraġġ tal-Unjoni kif stabbiliti f’dan ir-Regolament.
(25)
Minħabba l-qagħda politika fil-Burma/Mjanmar u fil-Belarus, l-irtirar temporanju tal-preferenzi tariffarji kollha fir-rigward ta’ importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw fil- Burma/Mjanmar jew fil-Belarus għandu jinżamm kif inhu.
(26)
Biex jinkiseb bilanċ bejn il-ħtieġa li jkun hemm mira aħjar, koerenza u trasparenza akbar min-naħa l-waħda, u promozzjoni aħjar ta’ żvilupp sostenibbli u governanza tajba permezz ta’ skema unilaterali ta’ preferenzi fil-kummerċ min-naħa l-oħra, is-setgħa li jkunu adottati atti skont l-Artikolu 290 TFUE għandha tkun iddelegata lill-Kummissjoni fir-rigward ta’ emendi għall-Annessi ta’ dan ir-Regolament u ta’ preferenzi tariffarji li jkunu rtirati temporanjament minħabba li l-prinċipji ta’ żvilupp sostenibbli u governanza tajba jkunu naqsu li jinżammu, kif ukoll fir-rigward ta’ regoli proċedurali dwar is-sottomissjoni ta’ applikazzjonijiet għall-preferenzi tariffarji mogħtijin skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba, it-tmexxija ta’ rtirar temporanju u investigazzjonijiet ta’ salvagwardja biex ikunu stabbiliti arranġamenti tekniċi uniformi u dettaljati. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol ta’ tħejjija tagħha, inkluż f’livell espert. Il-Kummissjoni, meta tkun qed tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trażmissjoni adatta simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(27)
Biex ikun ipprovdut qafas stabbli għall-operaturi ekonomiċi, għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni s-setgħa tal-adozzjoni ta’ att f’konformità mal-Artikolu 290 TFUE fir-rigward tar-revoka ta’ deċiżjoni dwar irtirar temporanju taħt il-proċedura ta’ urġenza qabel ma dik id-deċiżjoni li jiġu rtirati temporanjament il-preferenzi tariffarji tieħu effett, meta r-raġunijiet li jiġġustifikaw l-irtirar temporanju ma jibqgħux japplikaw.
(28)
Biex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, għandhom ikunu konċessi setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom ikunu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (7).
(29)
Għandha tintuża l-proċedura konsultattiva għall-adozzjoni ta’ atti ta’ implimentazzjoni dwar sospensjoni mill-preferenzi tariffarji ta’ ċerti taqsimajiet tas-SĠP fir-rigward ta’ pajjiżi benefiċjarji u għall-proċedura li tinbeda għal irtirar temporanju billi titqies in-natura u l-impatt ta’ dawk l-atti.
(30)
Għandha tintuża l-proċedura ta’ eżami għall-adozzjoni ta’ atti ta’ implimentazzjoni dwar investigazzjonijiet ta’ salvagwardja u dwar is-sospensjoni tal-arranġamenti preferenzjali fejn importazzjonijiet jistgħu jikkawżaw taqlib serju lis-swieq tal-Unjoni.
(31)
Biex ikunu żgurati l-integrità u l-funzjonament ordinat tal-iskema, il-Kummissjoni għandha minnufih tadotta atti implimentattivi applikabbli meta, fil-każijiet debitament ġustifikati marbuta mal-irtirar temporanju dovut għal nonkonformità ma’ proċeduri u obbligi marbuta mad-dwana, raġunijiet imperattivi ta’ urġenza jkunu jirrikjedu dan.
(32)
Biex ikun ipprovdut qafas stabbli għall-operaturi ekonomiċi, mal-konklużjoni tal-perjodu massimu ta’ sitt xhur, il-Kummissjoni għandha minnufih tadotta atti implimentattivi applikabbli meta, f’każijiet debitament ġustifikati marbuta mat-tmiem jew l-estensjoni tal-irtirar temporanju dovut għal nonkonformità ma’ proċeduri u obbligi marbuta mad-dwana, ikunu jirrikjedu dan raġunijiet imperattivi ta’ urġenza.
(33)
Il-Kummissjoni għandha wkoll tadotta minnufih atti implimentattivi applikabbli fejn, f’każijiet debitament ġustifikati marbuta ma’ investigazzjonijiet ta’ salvagwardja, dan ikun meħtieġ għal raġunijiet imperattivi ta’ urġenza marbuta mad-deterjorament tas-sitwazzjoni ekonomika u/jew finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li tkun diffiċli biex tissewwa.
(34)
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta regolarment lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-effetti tal-iskema taħt dan ir-Regolament. Ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tagħha, il-Kummissjoni għandha tirrapporta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar it-tħaddim tar-Regolament u tevalwa l-bżonn li l-iskema tiġi riveduta, inkluż l-arranġament ta’ inċentiv speċjali għall-iżvilupp sostenibbli u tmexxija tajba u dispożizzjonijiet ta’ rtirar temporanju tal-preferenzi tariffarji, filwaqt li jitqiesu l-ġlieda kontra t-terroriżmu u l-qasam ta’ standards internazzjonali dwar it-trasparenza u l-iskambju ta’ informazzjoni fi kwistjonijiet ta’ taxxa. Fir-rapport, il-Kummissjoni għandha tqis l-implikazzjonijiet għall-iżvilupp, kummerċ u ħtiġijiet finanzjarji tal-benefiċjarji. Ir-rapport għandu jinkludi wkoll analiżi ddettaljata tal-impatt ta’ dan ir-Regolament fuq il-kummerċ u fuq id-dħul tariffarju tal-Unjoni, b’attenzjoni partikolari għall-effetti fuq il-pajjiżi benefiċjarji. Fejn applikabbli, għandha tiġi valutata l-konformità mal-leġiżlazzjoni sanitarja u fitosanitarja tal-Unjoni. Ir-rapport għandu jinkludi wkoll analiżi tal-effetti tal-iskema fir-rigward ta’ aspetti ta’ sostenibbiltà u importazzjonijiet ta’ bijofjuwils.
(35)
Ir-Regolament (KE) Nru 732/2008 għandu għalhekk jiġi mħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
1. L-iskema ta’ preferenzi tariffarji ġeneralizzati (l-‘iskema’) għandha tapplika skont dan ir-Regolament.
2. Dan ir-Regolament jipprovdi għall-preferenzi tariffarji li ġejjin taħt l-iskema:
(a)
arranġament ġenerali;
(b)
arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba (GSP+); u
(c)
arranġament speċjali għall-pajjiżi l-anqas żviluppati (arranġament Kollox Minbarra Armi (KMA)).
Artikolu 2
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
(a)
“SĠP” tfisser l-Iskema Ġeneralizzata ta’ Preferenzi li biha l-Unjoni tagħti aċċess preferenzjali għas-suq tagħha permezz ta’ kwlunkwe wieħed mill-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2);
(b)
“pajjiżi” tfisser pajjiżi u territorji li jkollhom amministrazzjoni tad-dwana;
(c)
“pajjiż eliġibbli” tfisser il-pajjiżi kollha li qed jiżviluppaw kif elenkati fil-lista fl-Anness I;
(d)
“pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP” tfisser pajjiżi benefiċjarji tal-arranġament ġenerali kif elenkati fl-Anness II;
(e)
“Pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP+” tfisser pajjiżi benefiċjarji tal-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba kif elenkati fl-Anness III;
(f)
“Pajjiżi benefiċjarji ta’ KħA” tfisser pajjiżi benefiċjarji tal-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal pajjiżi l-anqas żviluppati kif elenkati fl-Anness IV;
(g)
“dazji tat-Tariffa Doganali Komuni” tfisser id-dazji speċifikati fi It-Tieni Parti tal-Anness I tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta’ Lulju 1987 dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni (8), ħlief dawk id-dazji stabbiliti bħala parti minn kwoti ta’ tariffi;
(h)
“taqsima” tfisser kull waħda mis-taqsimajiet tat-Tariffa Doganali Komuni kif stabbiliti mir-Regolament (KEE) Nru 2658/87;
(i)
“kapitolu” tfisser kull wieħed mill-Kapitoli tat-Tariffa Doganali Komuni kif stabbiliti mir-Regolament (KEE) Nru 2658/87;
(j)
“taqsima tas-SĠP” tfisser taqsima elenkata fl-Anness V u stabbilita abbażi ta’ taqsimajiet u l-kapitoli tat-Tariffa Doganali Komuni;
(k)
“arranġament preferenzjali għal aċċess għas-suq” tfisser aċċess preferenzjali għas-suq tal-Unjoni permezz ta’ ftehim kummerċjali, jew applikat provviżorjament jew fis-seħħ, jew permezz ta’ preferenzi awtonomi mogħtijin mill-Unjoni;
(l)
“implimentazzjoni effettiva” tfisser l-implimentazzjoni integrali tal-impenji u l-obbligi kollha meħuda skont il-konvenzjonijiet internazzjonali elenkati fl-Anness VIII, biex b’hekk jiġi assigurat li l-prinċipji, l-objettivi u d-drittijiet garantiti hemmhekk kollha jkunu mħarsa.
Artikolu 3
1. Lista ta’ pajjiż eliġibbli hija stabbilita fl-Anness I.
2. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 36 biex temenda l-Anness I biex iqis tibdiliet fl-istatus jew fil-klassifikazzjoni internazzjonali ta’ pajjiżi.
3. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika pajjiż eliġibbli konċernat dwar kull bidla rilevanti fl-istatus tiegħu skont l-iskema.
KAPITOLU II
ARRANĠAMENT ĠENERALI
Artikolu 4
1. Pajjiż eliġibbli għandu jibbenefika mill-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament ġenerali msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 1(2) jekk:
(a)
ma jkunx ġie kklassifikat mill-Bank Dinji bħala pajjiż bi dħul għoli jew bi dħul medju superjuri matul tliet snin konsekuttivi minnufih qabel l-aġġornament tal-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji; jew
(b)
ma jibbenefikax minn arranġament preferenzjali għal aċċess għas-suq li jipprovdi l-istess preferenzi tariffarji bħall-iskema, jew aħjar, għall-kummerċ kollu b’mod sustanzjali.
2. Il-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1 m’għandux japplika għall-pajjiżi l-anqas żviluppati.
3. Mingħajr preġudizzju għall-punt (b) tal-paragrafu 1, il-punt (a) tal-paragrafu 1 m’għandux japplika sal-21 ta’ Novembru 2014, għall-pajjiżi li sal-20 ta’ Novembru 2012 ikunu inizjalaw ftehim bilaterali ta’ aċċess preferenzjali għas-suq mal-Unjoni, li jipprovdi l-istess preferenzi tariffarji bħall-iskema, jew aħjar, sostanzjalment għall-kummerċ kollu, iżda li għadu mhuwiex applikat.
Artikolu 5
1. Lista ta’ pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 4 tinsab fl-Anness II.
2. Sal-1 ta’ Jannar ta’ kull sena wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament il-Kummissjoni għandha terġa’ teżamina l-Anness II. Biex pajjiż tas-SĠP u operaturi ekonomiċi jingħataw żmien għal adattament ordnat għall-bidla fl-istatus tal-pajjiż skont l-iskema:
(a)
id-deċiżjoni li pajjiż benefiċjarju jitneħħa mil-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP, skont il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu u abbażi tal-punt (a) tal-Artikolu 4(1), għandha tapplika minn sena wara d-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dik id-deċiżjoni;
(b)
id-deċiżjoni li pajjiż benefiċjarju jitneħħa mil-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP, skont il-paragrafu 3 ta’ dan l-Artikolu u abbażi tal-punt (b) tal-Artikolu 4(1), għandha tapplika minn sentejn wara d-data ta’ applikazzjoni għal arranġament preferenzjali għal aċċess għas-suq.
3. Għall-finijiet tal-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Anness II abbażi tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 4.
4. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-pajjiż benefiċjarju tas-SĠP konċernat dwar kull bidla fl-istatus tiegħu skont l-iskema.
Artikolu 6
1. Il-prodotti inklużi fl-arranġament ġenerali msemmi fil-punt (a) tal-Artikolu 1(2) huma elenkati fl-Anness V.
2. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Anness V biex tinkorpora tibdiliet li jkunu saru meħtieġa b’emendi għan-Nomenklatura Magħquda.
Artikolu 7
1. Dazji tat-Tariffa Doganali Komuni fuq prodotti elenkati fl-Anness V bħala prodotti mhux sensittivi għandhom ikunu sospiżi għalkollox, ħlief għal komponenti agrikoli.
2. Dazji ad valorem tat-Tariffa Doganali Komuni fuq prodotti elenkati fl-Anness V bħala prodotti sensittivi għandhom jitnaqqsu bi 3,5 punti perċentwali. Għal prodotti taħt it-Taqsimiet tas-SĠP S-11a u S-11b tal-Anness V, dan it-tnaqqis għandu jkun ta’ 20 %.
3. Fejn rati ta’ dazju preferenzjali kkalkulati, skont l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 732/2008, fuq id-dazji ad valorem tat-Tariffa Doganali Komuni applikabbli fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament jipprovdu għal tnaqqis ta’ tariffi ta’ aktar minn 3,5 punti perċentwali għall-prodotti msemmijin fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, għandhom japplikaw dawk ir-rati ta’ dazju preferenzjali.
4. Dazji speċifiċi tat-Tariffa Doganali Komuni, barra minn dazji minimi jew massimi, fuq prodotti elenkati fl-Anness V bħala prodotti sensittivi għandhom jitnaqqsu bi 30 %.
5. Fejn dazji tat-Tariffa Doganali Komuni fuq prodotti elenkati fl-Anness V bħala prodotti sensittivi jinkludu dazji ad valorem u dazji speċifiċi, id-dazji speċifiċi m’għandhomx jitnaqqsu.
6. Fejn dazji mnaqqsa skont il-paragrafi 2 u 4 jispeċifikaw dazju massimu, dak id-dazju massimu m’għandux jitnaqqas. Fejn dazji bħal dawk jispeċifikaw dazju minimu, dak id-dazju minimu m’għandux japplika.
Artikolu 8
1. Il-preferenzi tariffarji msemmija fl-Artikolu 7 għandhom ikunu sospiżi fir-rigward ta’ prodotti ta’ taqsima tas-SĠP li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju tas-SĠP, meta l-valur medju ta’ importazzjonijiet tal-Unjoni ta’ prodotti bħal dawn tul tliet snin konsekuttivi minn dak il-pajjiż benefiċjarju tas-SĠP jaqbeż il-limiti elenkati fl-Anness VI. Il-limiti għandhom ikunu kkalkulati bħala perċentwali tal-valur totali ta’ importazzjonijiet tal-Unjoni tal-istess prodotti mill-pajjiżi benefiċjarji kollha tas-SĠP.
2. Qabel l-applikazzjoni tal-preferenzi tariffarji pprovduti f’dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxi, skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 39(2), lista ta’ taqsimajiet tas-SĠP li għalihom il-preferenzi tariffarji msemmija fl-Artikolu 7 jkunu sospiżi fir-rigward ta’ pajjiż benefiċjarju tas-SĠP. L-att ta’ implimentazzjoni għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
3. Il-Kummissjoni għandha teżamina mill-ġdid, kull tliet snin, il-lista msemmija fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu u tadotta att ta’ implimentazzjoni, skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 39(2), sabiex tissospendi jew terġa’ tistabbilixxi l-preferenzi tariffarji msemmija fl-Artikolu 7. Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu japplika mill-1 ta’ Jannar tas-sena ta’ wara d-dħul fis-seħħ tagħha.
4. Il-lista msemmija fil-paragrafi 2 u 3 ta’ dan l-Artiklu għandha tkun stabbilita abbażi tad-data disponibbli fl-1 ta’ Settembru tas-sena li fiha jitmexxa l-eżami mill-ġdid u tas-sentejn qabel is-sena tal-eżami mill-ġdid. Għandha tqis importazzjonijiet minn pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP elenkati fl-Anness II bħala applikabbli f’dak iż-żmien. Iżda m’għandux jitqies il-valur ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP, li fid-data tal-applikazzjoni tas-sospensjoni ma jkunx għadhom jibbenefikaw mill-preferenzi tariffarji skont il-punt (b) tal-Artikolu 4(1).
5. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-pajjiż konċernat bl-att ta’ implimentazzjoni adottat skont il-paragrafi 2 u 3.
6. Meta l-Anness II ikun emendat skont il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 4, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 36 biex temenda l-Anness VI biex taġġusta l-modalitajiet elenkati f’dak l-Anness biex proporzjonatament iżżomm l-istess piż tas-taqsimajiet ta’ prodotti gradwati kif iddefiniti fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
KAPITOLU III
ARRANĠAMENT SPEĊJALI TA’ INĊENTIVI GĦAL ŻVILUPP SOSTENIBBLI U GOVERNANZA TAJBA
Artikolu 9
1. Pajjiż benefiċjarju tas-SĠP jista’ jibbenefika mill-preferenzi tariffarji mogħtija skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 1(2) jekk:
(a)
huwa jitqies li jkun vulnerabbli minħabba nuqqas ta’ diversifikazzjoni u integrazzjoni mhux suffiċjenti fis-sistema ta’ kummerċ internazzjonali, kif iddefinit fl-Anness VII;
(b)
huwa jkun irratifika l-konvenzjonijiet kollha elenkati fl-Anness VIII (il-“konvenzjonijiet relevanti”) u l-konklużjonijiet l-aktar riċenti disponibbli tal-korpi ta’ monitoraġġ taħt dawk il-konvenzjonijiet (il-“korpi rilevanti ta’ monitoraġġ”) ma jidentifikawx nuqqas serju fl-implimentazzjoni effettiva ta’ kull waħda minn dawk il-konvenzjonijiet;
(c)
fir-rigward ta’ kwalunkwe waħda mill-konvenzjonijiet relevanti, ma jkunx ifformula riżerva li tkun ipprojbita minn xi waħda minn dawk il-konvenzjonijiet jew li għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu titqies inkompatibbli mal-għan u l-fini ta’ dik il-konvenzjoni.
Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu r-riżervi m’għandhomx jitqiesu inkompatibbli mal-għan u l-fini ta’ konvenzjoni ħlief jekk:
(i)
ikun ġie ddeterminat hekk minn proċess stabbilit espliċitament għal dak l-għan; jew
(ii)
fin-nuqqas ta’ proċess bħal dan, l-Unjoni jekk tkun parti għall-konvenzjoni, u/jew maġġoranza kkwalifikata ta’ Stati Membri parti għall-konvenzjoni, f’konformità mal-kompetenzi rispettivi tagħhom kif stabbiliti fit-Trattati, oġġezzjonaw għar-riżerva għar-raġuni li hija inkompatibbli mal-għan u l-fini tal-konvenzjoni b’hekk jopponu d-dħul fis-seħħ tal-konvenzjoni bejniethom u l-Istat li għamel ir-riżerva f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni ta’ Vjenna dwar il-Liġi tat-Trattati;
(d)
huwa jintrabat b’mod obbligatorju li jżomm ir-ratifika tal-konvenzjonijiet relevanti elenkati fl-Anness VIII u li jiżgura l-implimentazzjoni effettiva tagħhom;
(e)
huwa jaċċetta mingħajr riżerva r-rekwiżiti ta’ rapportar imposti minn kull konvenzjoni u jintrabat b’mod obbligatorju li jaċċetta monitoraġġ u reviżjonijiet regolari tar-rekord ta’ implimentazzjoni tiegħu skont id-dispożizzjonijiet tal-konvenzjonijiet relevanti; u
(f)
huwa jidħol f’impenn obbligatorju li jipparteċipa u jikkoopera fil-proċedura ta’ monitoraġġ msemmija fl-Artikolu 13.
2. Meta l-Anness II ikun emendat, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 36 biex temenda l-Anness VII biex teżamina mill-ġdid il-limitu ta’ vulnerabbiltà elenkat fil-punt 1(b) tal-Anness VII biex proporzjonatament iżżomm l-istess piż tal-limitu ta’ vulnerabbiltà kif ikkalkulat skont l-Anness VII.
Artikolu 10
1. L-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba għandu jingħata jekk jitħarsu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
pajjiż benefiċjarju tas-SĠP ikun għamel talba għal dak l-iskop; u
(b)
l-eżami tat-talba juri li l-pajjiż li jagħmel it-talba jħares il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 9(1).
2. Il-pajjiż li jagħmel it-talba għandu jissottometti t-talba tiegħu lill-Kummissjoni bil-miktub. It-talba għandha tipprovdi informazzjoni komprensiva dwar ir-ratifika tal-konvenzjonijiet relevanti u għandha tinkludi l-impenji obbligatorji msemmijin fil-punti (d), (e) u (f) tal-Artikolu 9(1).
3. Wara li tirċievi talba, il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwarha.
4. Wara li teżamina t-talba, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex tistabbilixxi jew temenda l-Anness III sabiex il-pajjiż li jagħmel it-talba jingħata l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba billi dak il-pajjiż jiżdied mal-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji tas-SPĠ+.
5. Fejn pajjiż benefiċjarju tas-SPĠ+ ma jibqax jissodisfa l-kondizzjonijiet imsemmija fil-punti (a) jew (c) tal-Artikolu 9(1), jew jirtira xi wieħed mill-impenji obbligatorji tiegħu msemmija fil-punti (d), (e) u (f) tal-Artikolu 9(1), il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta att delegat, skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Anness III sabiex dak il-pajjiż jitneħħa mil-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji tas-SPĠ+.
6. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-pajjiż li jagħmel it-talba dwar deċiżjoni meħuda skont il-paragrafi 4 u 5 ta’ dan l-Artikolu wara li l-Anness III jiġi emendat u ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. Fejn il-pajjiż li jagħmel it-talba jingħata l-arranġament speċjali ta’ inċentivi, huwa għandu jkun mgħarraf bid-data li fiha l-att delegat rispettiv jidħol fis-seħħ.
7. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex tistabbilixxi regoli relatati mal-proċedura għall-għoti tal-arranġament ta’ inċentiv speċjali għal żvilupp sostenibbli u tmexxija tajba b’mod partikolari fir-rigward tal-iskadenzi u s-sottomissjoni u l-ipproċessar ta’ talbiet.
Artikolu 11
1. Il-prodotti inklużi fl-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba huma elenkati fl-Anness IX.
2. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Anness IX biex tqis emendi għan-Nomenklatura Magħquda li jaffettwaw il-prodotti elenkati f’dak l-Anness.
Artikolu 12
1. Dazji ad valorem tat-Tariffa Doganali Komuni fuq il-prodotti kollha elenkati fl-Anness IX li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+ għandhom ikunu sospiżi.
2. Dazji speċifiċi tat-Tariffa Doganali Komuni fuq prodotti msemmijin fil-paragrafu 1 għandhom ikunu sospiżi għalkollox, ħlief għal prodotti li għalihom id-dazji tat-Tariffa Doganali Komuni jinkludu dazji ad valorem. Għal prodotti bil-kodiċi 1704 10 90 tan-Nomenklatura Magħquda d-dazju speċifiku għandu jkun limitat għal 16 % tal-valur doganali.
Artikolu 13
1. Mid-data tal-għoti tal-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba, il-Kummissjoni għandha tkompli tirrevedi l-istatus ta’ ratifika tal-konvenzjonijiet relevanti u għandha tagħmel monitoraġġ tal-implimentazzjoni effettiva tagħhom, kif ukoll tal-kooperazzjoni mal-korpi ta’ monitoraġġ relevanti, billi teżamina l-konklużjonijiet u rakkomandazzjonijiet ta’ dawk il-korpi ta’ monitoraġġ.
2. F’dan il-kuntest, pajjiż benefiċjarju tas-SPĠ + għandu jikkoopera mal-Kummissjoni u jipprovdi l-informazzjoni kollha meħtieġa biex ikun evalwat kemm huwa jirrispetta l-impenji obbligatorji tiegħu msemmija fil-punti (d), (e) u (f) tal-Artikolu 9(1), u s-sitwazzjoni tiegħu fir-rigward tal-punt (c) tal-Artikolu 9(1).
Artikolu 14
1. Sal-1 ta’ Jannar 2016, u kull sentejn wara dik id-data,il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport dwar l-istatus ta’ ratifika tal-konvenzjonijiet relevanti, il-konformità tal-pajjiżi benefiċjarji tas-SĠP+ ma’ kull obbligu ta’ rapportar skont dawk il-konvenzjonijiet u dwar l-istatus tal-implimentazzjoni effettiva tagħhom.
2. Dak ir-rapport għandu jinkludi:
(a)
il-konklużjonijiet jew ir-rakkomandazzjonijiet ta’ korpi ta’ monitoraġġ rilevanti fir-rigward ta’ kull pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+; u
(b)
il-konklużjonijiet tal-Kummissjoni dwar jekk kull pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+ jirrispettax l-impenji obbligatorji tiegħu li jkun konformi ma’ obbligi ta’ rapportar, li jikkoopera ma’ korpi ta’ monitoraġġ relevanti skont il-konvenzjonijiet relevanti u li jiżgura l-implimentazzjoni effettiva tagħhom.
Ir-rapport jista’ jinkludi kull informazzjoni li l-Kummissjoni tqis xierqa.
3. Fit-tfassil tal-konklużjonijiet tagħha dwar l-implimentazzjoni effettiva tal-konvenzjonijiet relevanti, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-korpi ta’ monitoraġġ rilevanti, kif ukoll, mingħajr preġudizzju għal sorsi oħra, informazzjoni mressqa minn partijiet terzi, inklużi s-soċjetà ċivili, l-imsieħba soċjali, il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill.
Artikolu 15
1. L-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba għandu jkun irtirat temporanjament għall-prodotti kollha jew għal ċerti prodotti li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+, fejn fil-prattika dak il-pajjiż ma jirrispettax l-impenji obbligatorji tiegħu kif imsemmi fil-punti (d), (e) u (f) tal-Artikolu 9(1), jew il-pajjiż benefiċjarju tas-SPĠ+ jkun ifformula riżerva li hija pprojbita minn xi waħda mill-konvenzjonijiet relevanti jew li hija inkompatibbli mal-għan u l-fini ta’ dik il-konvenzjoni kif stabbilit fil-punt (c) tal-Artikolu 9(1).
2. Il-piż tal-prova għall-konformità mal-obbligi tiegħu li jirriżultaw minn impenji obbligatorji kif imsemmi fil-punti (d), (e) u (f) tal-Artikolu 9(1), u s-sitwazzjoni tiegħu kif imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 9(1), għandu jkun fuq il-pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+.
3. Fejn, jew abbażi tal-konklużjonijiet tar-rapport imsemmi fl-Artikolu 14 jew abbażi tal-evidenza disponibbli, il-Kummissjoni jkollha dubju raġonevoli li pajjiż benefiċjarju partikolari tas-SĠP+ ma jirrispettax l-impenji obbligatorji tiegħu kif imsemmi fil-punti (d), (e) u (f) tal-Artikolu 9(1), jew ikun ifformula riżerva li hija pprojbita minn xi waħda minn dawk il-konvenzjonijiet relevanti jew li hija inkompatibbli mal-għan u l-fini ta’ dik il-konvenzjoni kif stabbilit fil-punt (c) tal-Artikolu 9(1), hija għandha, skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 39(2), tadotta att ta’ implimentazzjoni biex tibda l-proċedura għall-irtirar temporanju tal-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar dan.
4. Il-Kummissjoni għandha tippubblika avviż f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u tinnotifika lill-pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+ konċernat dwar dan. L-avviż għandu:
(a)
jiddikjara r-raġunijiet għad-dubju raġjonevoli fir-rigward tat-twettiq tal-impenji obbligatorji tal-pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+ kif imsemmi fil-punti (d), (e) u (f) tal-Artikolu 9(1), jew dwar l-eżistenza ta’ riżerva li hija pprojbita minn xi waħda mill-konvenzjonijiet relevanti jew li hija inkompatibbli mal-għan u l-fini ta’ dik il-konvenzjoni kif stabbilit fil-punt (c) tal-Artikolu 9(1), li jista’ jqiegħed f’dubju d-dritt tiegħu li jkompli jgawdi l-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba; u
(b)
jispeċifika l-perjodu, li jista’ ma jaqbiżx sitt xhur mid-data tal-pubblikazzjoni tal-avviż, li fih pajjiż benefiċjarju tas-SĠP+ għandu jibgħat l-osservazzjonijiet tiegħu.
5. Il-Kummissjoni għandha tagħti lill-pajjiż benefiċjarju konċernat kull opportunità li jikkoopera matul il-perjodu msemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 4.
6. Il-Kummissjoni għandha tara li tikseb l-informazzjoni kollha li tqis meħtieġa inklużi, inter alia, il-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-korpi ta’ monitoraġġ rilevanti. Fit-tfassil tal-konklużjonijiet tagħha l-Kummissjoni għandha tevalwa l-informazzjoni kollha rilevanti.
7. Fi żmien tliet xhur wara l-iskadenza tal-perjodu speċifikat fl-avviż, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi:
(a)
li ttemm il-proċedura ta’ rtirar temporanju; jew
(b)
li tirtira temporanjament il-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba.
8. Fejn il-Kummissjoni tqis li s-sejbiet ma jiġġustifikawx irtirar temporanju, hija għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni sabiex ittemm il-proċedura ta’ rtirar temporanju skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 39(2). Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jkun ibbażat fost oħrajn fuq l-evidenza riċevuta.
9. Fejn il-Kummissjoni tqis li s-sejbiet jiġġustifikaw irtirar temporanju għar-raġunijiet msemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, hija jkollha s-setgħa, skont l-Artikolu 36, li tadotta atti delegati biex temenda l-Anness III biex tirtira temporanjament il-preferenzi tariffarji stipulati taħt l-arranġament ta’ inċentiv speċjali għall-iżvilupp sostenibbli u l-governanza tajba msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 1(2).
10. Fejn il-Kummissjoni tiddeċiedi dwar irtirar temporanju, tali att iddelegat għandu jsir effettiv sitt xhur wara l-adozzjoni tiegħu.
11. Fejn ir-raġunijiet li jiġġustifikaw irtirar temporanju ma jkunux għadhom japplikaw qabel ma l-att iddelegat imsemmi fil-paragrafu 9 ta’ dan l-Artikolu jkollha effett, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa tirrevoka l-att adottat li tirtira temporanjament preferenzi tariffarji skont il- proċedura ta’ urġenza msemmija fl-Artikolu 37.
12. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex tistabbilixxi regoli relatati mal-proċedura għall-irtirar temporanju tal-arranġament tal-inċentiv speċjali għal żvilupp sostenibbli u tmexxija tajba b’mod partikolari fir-rigward tal-iskadenzi, drittijiet ta’ partijiet, konfidenzjalità u reviżjoni.
Artikolu 16
Fejn il-Kummissjoni ssib li r-raġunijiet li jiġġustifikaw irtirar temporanju tal-preferenzi tariffarji kif imsemmi fl-Artikolu 15(1) ma jkunux għadhom japplikaw, hija għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Anness III sabiex tagħti lura l-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba.
KAPITOLU IV
ARRANĠAMENT SPEĊJALI GĦALL-PAJJIŻI L-ANQAS ŻVILUPPATI
Artikolu 17
1. Pajjiż eliġibbli għandu jibbenefika mill-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġament speċjali għall-pajjiżi l-anqas żviluppati msemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 1(2), jekk dak il-pajjiż ikun identifikat min-Nazzjonijiet Uniti bħala pajjiż l-anqas żviluppat.
2. Il-Kummissjoni għandha tirrevedi kontinwament il-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji ta’ KħA abbażi ta’ data disponibbli l-aktar reċenti. Fejn pajjiż benefiċjarju ta’ KħA ma jkunx għadu jissodisfa l-kondizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Anness IV sabiex tneħħi l-pajjiż mil-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji ta’ KħA wara perjodu tranżizzjonali ta’ tliet snin mid-data li fiha jkun daħal fis-seħħ l-att delegat.
3. Sakemm ikun hemm l-identifikazzjoni min-NU ta’ pajjiż indipendenti ġdid bħala pajjiż l-anqas żviluppat, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Anness IV bħala miżura interim biex tinkludi pajjiż bħal dak fil-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji ta’ KħA.
Jekk dak il-pajjiż indipendenti ġdid ma jkunx identifikat min-NU bħala pajjiż l-anqas żviluppat (“LDC”) matul l-ewwel reviżjoni disponibbli tal-kategorija tal- pajjiżi l-anqas żviluppati, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati minnufih, f’konformità mal-Artikolu 36, biex jiġi emendat l-Anness IV sabiex dak il-pajjiż jitneħħa minn dak l-Anness, mingħajr ma jkun konċess il-perjodu tranżizzjonali msemmi fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu.
4. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika lil pajjiż benefiċjarju ta’ KħA konċernat b’kull tibdil fl-istatus tiegħu skont l-iskema.
Artikolu 18
1. Id-dazji tat-Tariffa Doganali Komuni fuq il-prodotti kollha li huma elenkati fil-Kapitoli 1 sa 97 tan-Nomenklatura Magħquda, ħlief dawk fil-Kapitolu 93, li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju ta’ KħA, għandhom ikunu sospiżi għalkollox.
2. Mill-1 ta’ Jannar 2014 sat-30 ta’ Settembru 2015, importazzjonijiet ta’ prodotti tal-intestatura tariffarja1701 tat-Tariffa Doganali Komuni jkun jeħtiġilhom liċenzja ta’ importazzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha, skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 39(3), tadotta regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet imsemmijin fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 195 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) (9).
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET TA’ RTIRAR TEMPORANJU KOMUNI GĦALL-ARRANĠAMENTI KOLLHA
Artikolu 19
1. L-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2) jistgħu jkunu rtirati temporanjament, fir-rigward tal-prodotti kollha jew ta’ ċerti prodotti li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju, għal kull waħda mir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
ksur serju u sistematiku tal-prinċipji stabbiliti fil-konvenzjonijiet elenkati fil-Parti A tal-Anness VIII;
(b)
esportazzjoni ta’ prodotti magħmulin f’ħabsijiet;
(c)
nuqqasijiet serji ta’ kontrolli doganali għall-esportazzjoni jew transitu ta’ drogi (sustanzi jew prekursuri illeċiti), jew nuqqas ta’ konformità mal-konvenzjonijiet internazzjonali dwar il-ġlieda kontra t-terroriżmu u l-ħasil tal-flus;
(d)
prattiki kummerċjali mhux ġusti, serji u sistematiċi inklużi dawk li jaffettwaw il-forniment ta’ materja prima, li jkollhom effett ħażin fuq l-industrija tal-Unjoni u li ma jkunux ġew indirizzati mill-pajjiż benefiċjarju. Fir-rigward ta’ dawk il-prattiki kummerċjali mhux ġusti, li huma pprojbiti jew persegwibbli, skont il-Ftehimiet tad-WTO, l-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu għandha tkun abbażi ta’ determinazzjoni ta’ qabel għal dak il-fini mill-korp kompetenti tad-WTO;
(e)
ksur serju u sistematiku tal-objettivi adottati mill-Organizzazzjonijiet Reġjonali tas-Sajd jew ta’ kull arranġament internazzjonali li tiegħu l-Unjoni tkun parti li jikkonċerna l-konservazzjoni u l-ġestjoni ta’ riżorsi tas-sajd.
2. L-arranġamenti preferenzjali pprovduti f’dan ir-Regolament m’għandhomx ikunu rtirati skont il-punt (d) tal-paragrafu 1 fir-rigward ta’ prodotti li jkunu soġġetti għal miżuri ta’ antidumping jew ta’ kumpens skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009tal- 11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (10) jew (KE) Nru 1225/2009 tat- 30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (11), għar-raġunijiet li jiġġustifikaw dawk il-miżuri.
3. Fejn il-Kummissjoni tqis li jkun hemm raġunijiet suffiċjenti li jiġġustifikaw irtirar temporanju tal-preferenzi tariffarji pprovduti skont kull arranġament preferenzjali msemmi fl-Artikolu 1(2) abbażi tar-raġunijiet msemmijin fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, hija għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni biex tibda l-proċedura għal irtirar temporanju skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 39(2). Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill b’dak l-att ta’ implimentazzjoni.
4. Il-Kummissjoni għandha tippubblika avviż f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea li jħabbar il-bidu ta’ proċedura ta’ rtirar temporanju, u għandha tinnotifika lill-pajjiż benefiċjarju konċernat dwar dan. L-avviż għandu:
(a)
jagħti raġunijiet suffiċjenti għall-att ta’ implimentazzjoni sabiex tinbeda proċedura ta’ rtirar temporanju msemmija fil-paragrafu 3; u
(b)
jiddikjara li l-Kummissjoni għandha tagħmel monitoraġġ u evalwazzjoni tal-qagħda fil-pajjiż benefiċjarju konċernat għal sitt xhur mid-data tal-pubblikazzjoni tal-avviż.
5. Il-Kummissjoni għandha tagħti lill-pajjiż benefiċjarju konċernat kull opportunità li jikkoopera matul il-perjodu ta’ monitoraġġ u evalwazzjoni.
6. Il-Kummissjoni għandha tara li tikseb l-informazzjoni kollha li hija tqis meħtieġa, inter alia, l-evalwazzjonijiet, il-kummenti, id-deċiżjonijiet, ir-rakkomandazzjonijiet u l-konklużjonijiet disponibbli tal-korpi ta’ monitoraġġ rilevanti, skont il-każ. Fit-tfassil tal-konklużjonijiet tagħha l-Kummissjoni għandha tevalwa l-informazzjoni kollha rilevanti.
7. Fi żmien tliet xhur mill-iskadenza tal-perjodu msemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 4 il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport dwar is-sejbiet u l-konklużjonijiet tagħha lill-pajjiż benefiċjarju konċernat. Il-pajjiż benefiċjarju jkollu d-dritt jissottometti l-kummenti tiegħu dwar ir-rapport. Il-perjodu għal kummenti m’għandux jaqbeż xahar.
8. Fi żmien sitt xhur mill-iskadenza tal-perjodu msemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 4 il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi:
(a)
li ttemm il-proċedura ta’ rtirar temporanju; jew
(b)
li temporanjament tirtira l-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2).
9. Fejn il-Kummissjoni tqis li s-sejbiet ma jiġġustifikawx irtirar temporanju, hija għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni, skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 39(2), dwar it-tmiem tal-proċedura ta’ rtirar temporanju.
10. Fejn il-Kummissjoni tqis li s-sejbiet jiġġustifikaw irtirar temporanju għar-raġunijiet msemmijin fil-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu, hija jkollha s-setgħa, skont l-Artikolu 36, li tadotta atti delegati biex temenda l-Annessi II, III jew IV, skont liema minnhom ikun japplika, biex temporanjament tirtira l-preferenzi tariffarji stipulati taħt l-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2).
11. Għal kull wieħed mill-każijiet imsemmija fil-paragrafi 9 u 10, l-att adottat għandu jkun ibbażat fost oħrajn fuq l-evidenza riċevuta.
12. Fejn il-Kummissjoni tiddeċiedi dwar irtirar temporanju, tali att iddelegat għandu jsir effettiv sitt xhur wara l-adozzjoni tiegħu.
13. Fejn ir-raġunijiet li jiġġustifikaw irtirar temporanju ma jkunux għadhom japplikaw qabel l-att iddelegat imsemmi fil-paragrafu 10 ta’ dan l-Artikolu jkollha effett, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tirrevoka l-att adottat sabiex tirtira temporanjament il-preferenzi tariffarji skont il- proċedura ta’ urġenza msemmija fl-Artikolu 37.
14. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex tistabbilixxi regoli relatati mal-proċedura għall-irtirar temporanju tal-arranġamenti kollha b’mod partikolari fir-rigward tal-iskadenzi, drittijiet ta’ partijiet, konfidenzjalità u reviżjoni.
Artikolu 20
Fejn il-Kummissjoni ssib li r-raġunijiet li jiġġustifikaw irtirar temporanju tal-preferenzi tariffarji kif imsemmi fl-Artikolu 19(1) ma jkunux għadhom japplikaw, hija għandha jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex temenda l-Annessi II, III jew IV, skont liema minnhom ikun japplika, sabiex jerġgħu jiddaħħlu l-preferenzi tariffarji pprovduti skont l-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 21
1. L-arranġamenti preferenzjali pprovduti f’dan ir-Regolament jistgħu jkunu rtirati temporanjament fir-rigward tal-prodotti kollha jew ta’ ċerti prodotti li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju, f’każijiet ta’ frodi, irregularitajiet jew nuqqas sistematiku ta’ konformità mar-regoli dwar l-oriġini tal-prodotti jew li tkun żgurata l-konformità magħhom u mal-proċeduri relatati magħhom, jew nuqqas li tingħata kooperazzjoni amministrattiva kif rikjest għall-implimentazzjoni u l-viġilanza tal-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2).
2. Il-kooperazzjoni amministrattiva msemmija fil-paragrafu 1 jeħtiġilha, inter alia, li pajjiż benefiċjarju:
(a)
jikkomunika mal-Kummissjoni u jaġġorna l-informazzjoni meħtieġa għall-implimentazzjoni tal- regoli ta’ oriġini u l-viġilanza tagħhom;
(b)
jassisti lill-Unjoni billi jwettaq, meta jintalab mill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, verifka sussegwenti tal-oriġini tal-prodotti, u jikkomunika r-riżultati fil-waqt lill-Kummissjoni;
(c)
jassisti lill-Unjoni billi jħalli lill-Kummissjoni, b’koordinazzjoni u kooperazzjoni mill-qrib mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, tmexxi l-missjonijiet ta’ kooperazzjoni amministrattiva u investigattiva tal-Unjoni f’dak il-pajjiż, biex tivverifika l-awtentiċità ta’ dokumenti jew l-eżattezza ta’ informazzjoni rilevanti għall-għoti tal-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2);
(d)
iwettaq jew jagħmel arranġamenti għal inkjesti xierqa biex ikunu identifikati r-regoli ta’ oriġini u ma jitħalliex ikun hemm kontravenzjoni tagħhom;
(e)
ikun konformi jew jiżgura konformità mar-regoli ta’ oriġini fir-rigward ta’ kumulu reġjonali, skont it-tifsira tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93, jekk il-pajjiż jibbenefika minnhom; u
(f)
jassisti lill-Unjoni fil-verifika ta’ mġiba fejn ikun hemm preżunzjoni ta’ frodi b’rabta’ ma’ oriġini, li minħabba fiha jista’ jkun hemm preżunzjoni tal-eżistenza ta’ frodi fejn importazzjonijiet ta’ prodotti skont l-arranġamenti preferenzjali pprovduti f’dan ir-Regolament jaqbżu b’mod massiv il-livelli tas-soltu ta’ esportazzjoni tal-pajjiż benefiċjarju.
3. Fejn il-Kummissjoni tqis li jkun hemm evidenza suffiċjenti li tiġġustifika rtirar temporanju għar-raġunijiet msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu, hija għandha tiddeċiedi skont il-proċedura ta’ urġenza msemmija fl-Artikolu 39(4) li tirtira temporanjament il-preferenzi tariffarji stipulati taħt l-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2), fir-rigward tal-prodotti kollha jew ta’ ċerti prodotti li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju.
4. Qabel ma tieħu tali deċiżjoni, il-Kummissjoni għandha l-ewwel tippubblika avviż f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, fejn tiddikjara li hemm raġunijiet li jwasslu għal dubju raġonevoli dwar il-konformità mal-paragrafi 1 u 2 li jisgħu jixħtu dubju dwar kemm il-pajjiż benefiċjarju għandu dritt li jkompli jgawdi l-benefiċċji mogħtija lilu permezz ta’ dan ir-Regolament.
5. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-pajjiż benefiċjarju konċernat b’kull deċiżjoni meħuda skont il-paragrafu 3, qabel ma jibda jkollha effett.
6. Il-perjodu ta’ rtirar temporanju m’għandux jaqbeż is-sitt xhur. Mhux aktar tard minn meta jagħlaq dak il-perjodu, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi skont il-proċedura ta’ urġenza msemmija fl-Artikolu 39(4) li ttemm l-irtirar temporanju jew li testendi l-perjodu ta’ rtirar temporanju.
7. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni l-informazzjoni rilevanti kollha li tista’ tiġġustifika rtirar temporanju tal-preferenzi tariffarji jew l-esatensjoni tagħhom.
KAPITOLU VI
DISPOŻIZZJONIJIET TA’ SALVAGWARDJA U SORVELJANZA
TAQSIMA I
Salvagwardji ġenerali
Artikolu 22
1. Fejn prodott li joriġina f’pajjiż benefiċjarju ta’ kull wieħed mill-preferenzjali arranġamenti msemmija fl-Artikolu 1(2) jkun importat f’volumi u/jew bi prezzijiet li jikkawżaw, jew li jheddu li jikkawżaw, diffikultajiet serji lil produtturi tal-Unjoni ta’ prodotti simili jew li jikkompetu direttament miegħu, jistgħu jerġgħu jiddaħħlu dazji normali tat-Tariffa Doganali Komuni fuq dak il-prodott.
2. Għall-fini ta’ dan il-Kapitolu, “prodott simili” tfisser prodott li jkun identiku, jiġifieri simili f’kull rigward, għall-prodott taħt konsiderazzjoni, jew, fin-nuqqas ta’ prodott bħal dan, prodott ieħor li, għalkemm ma jkunx simili f’kull rigward, ikollu karatteristiċi li jixbhu mill-qrib lil dawk tal-prodott taħt konsiderazzjoni.
3. Għall-fini ta’ dan il-Kapitolu, “partijiet interessati” tfisser dawk il-partijiet involuti fil-produzzjoni, distribuzzjoni u/jew bejgħ tal-importazzjonijiet imsemmijin fil-paragrafu 1 u ta’ prodotti simili jew li jikkompetu direttament.
4. Il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 36, biex tistabbilixxi regoli relatati mal-proċedura għall-adozzjoni ta’ miżuri ġenerali ta’ salvagwarda b’mod partikolari fir-rigward tal-iskadenzi, drittijiet ta’ partijiet, konfidenzjalità, żvelar, verifika, żjajjar u reviżjoni.
Artikolu 23
Għandu jkun ikkunsidrat li jeżistu diffikultajiet serji fejn produtturi tal-Unjoni jbatu minn degradazzjoni fil-qagħda ekonomika u/jew finanzjarja tagħhom. Meta teżamina jekk teżistix degradazzjoni bħal dik, il-Kummissjoni għandha tqis, inter alia, il-fatturi li ġejjin dwar il-produtturi tal-Unjoni, fejn informazzjoni bħal dik tkun disponibbli:
(a)
sehem mis-suq;
(b)
produzzjoni;
(c)
ishma;
(d)
kapaċità tal-produzzjoni;
(e)
fallimenti;
(f)
qligħ;
(g)
utilizzazzjoni ta’ kapaċità;
(h)
impjiegi;
(i)
importazzjonijiet;
(j)
prezzijiet.
Artikolu 24
1. Il-Kummissjoni għandha tinvestiga jekk ikollhomx jiddaħħlu mill-ġdid id-dazji normali tat-Tariffa Doganali Komuni jekk prima facie jkun hemm evidenza suffiċjenti li l-kondizzjonijiet tal-Artikolu 22(1) ikunu sodisfatti.
2. Għandha tinbeda investigazzjoni meta jitlobha Stat Membru, persuna ġuridika jew kull assoċjazzjoni li ma jkollhiex personalità ġuridika, li jaġixxu f’isem produtturi tal-Unjoni, jew meta titlobha l-Kummissjoni fuq inizjattiva proprja, jekk il-Kummissjoni jidhrilha li jkun hemm prima facie evidenza suffiċjenti, kif ikun determinat abbażi ta’ fatturi msemmija fl-Artikolu 23, li tiġġustifika li tinbeda investigazzjoni bħal din. It-talba biex tinbeda investigazzjoni għandu jkollha evidenza li l-kondizzjonijiet biex tkun imposta l-miżura ta’ salvagwardja indikata fl-Artikolu 22(1) ikunu sodisfatti. It-talba għandha tintbagħat lill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha, kemm jista’ jkun possibbli, teżamina kemm l-evidenza pprovduta fit-talba tkun eżatta u adegwata biex tiddetermina jekk prima facie jkunx hemm evidenza suffiċjenti li tiġġustifika li jingħata bidu għal investigazzjoni.
3. Fejn ikun jidher li prima facie jkun hemm evidenza suffiċjenti li tiġġustifika l-bidu ta’ proċediment, il-Kummissjoni għandha tippubblika avviż f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. L-investigazzjoni għandha tibda fi żmien xahar minn meta tkun waslet talba skont il-paragrafu 2. Jekk tinbeda investigazzjoni l-avviż għandu jagħti d-dettalji kollha meħtieġa dwar il-proċedura u l-iskadenzi, inkluż li wieħed ikun jista’ jirrikorri għand l-Uffiċjal tas-Seduta tad-Direttorat Ġenerali għall-Kummerċ tal-Kummissjoni Ewropea.
4. Investigazzjoni, inklużi l-passi proċedurali msemmija fl-Artikoli 25, 26 u 27, għandha tingħalaq fi żmien 12-il xahar minn meta tinbeda.
Artikolu 25
Abbażi ta’ raġunijiet ta’ urġenza ġustifikati kif imiss b’rabta ma’ degradazzjoni tal-qagħda ekonomika u/jew finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni, u fejn id-dewmien jista’ joħloq ħsara li jkun diffiċli tissewwa, il-Kummissjoni jkollha s-setgħa li tadotta immedjatament atti applikabbli ta’ implimentazzjoni skont il-proċedura ta’ urġenza msemmija fl-Artikolu 39(4) biex iddaħħal mill-ġdid dazji normali tat-Tariffa Doganali Komuni għal perjodu ta’ mhux aktar minn 12-il xahar.
Artikolu 26
Fejn il-fatti kif finalment stabbiliti juru li l-kondizzjonijiet indikati fl-Artikolu 22(1) jkunu sodisfatti, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni biex iddaħħal mill-ġdid id-dazji tat-Tariffa Doganali Komuni skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 39(3). Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jidħol fis-seħħ fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 27
Fejn il-fatti kif finalment stabbiliti juru li l-kondizzjonijiet indikati fl-Artikolu 22(1) ma jkunux sodisfatti, il-Kummissjoni għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni li jttemm l-investigazzjoni u l-proċedimenti skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 39(3). Dak l-att ta’ implimentazzjoni għandu jiġi ppubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea. L-investigazzjoni għandha titqies mitmuma jekk ma jkun ippubblikat ebda att ta’ implimentazzjoni fil-perjodu msemmi fl-Artikolu 24(4), u kull miżura preventiva urġenti għandha tiskadi awtomatikament. Kwalunkwe dazji tat-Tariffa Doganali Komuni miġbura b’ riżultat ta’ dawk il-miżuri proviżorji għandhom jiġu rimborżati.
Artikolu 28
Dazji tat-Tariffa Doganali Komuni għandhom jiddaħħlu mill-ġdid sa kemm ikun meħtieġ biex jeħduha kontra d-degradazzjoni fil-qagħda ekonomika u/jew finanzjarja ta’ produtturi tal-Unjoni, jew sakemm it-theddida ta’ degradazzjoni bħal dik tippersisti. Il-perjodu għad-dħul mill-ġdid m’għandux ikun aktar minn tliet snin, sakemm ma jkunx estiż minħabba ċirkostanzi ġustifikati kif imiss.
TAQSIMA II
Salvagwardji fis-Setturi tat-Tessuti, l-Agrikoltura u s-Sajd
Artikolu 29
1. Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tat-Taqsima I ta’ dan il-Kapitolu, fl-1 Jannar ta’ kull sena, il-Kummissjoni, fuq inizjattiva proprja u skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 39(2), għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni sabiex tneħħi l-preferenzi tariffarji msemmija fl-Artikoli 7 u 12 fir-rigward tal-prodotti mit-taqsimiet tas-SĠP S-11(a) u S-11(b) tal-Anness V jew tal-prodotti li jagħmlu parti mill-kodiċi tan-Nomenklatura Maqgħuda 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00, u 3824 90 97 fejn importazzjonijiet ta’ prodotti bħal dawn, elenkati rispettivament fl-Annessi V jew IX, skont liema minnhom ikun japplika, joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju u t-total tagħhom:
(a)
jiżdied b’mill-anqas 13,5 % fil-kwantità (bil-volum), kif imqabbel mas-sena kalendarja ta’ qabel; jew
(b)
għall-prodotti taħt it-taqsimiet tas-SĠP S-11a u S-11b tal-Anness V, jaqbżu s-sehem imsemmi fil-punt 2 tal-Anness VI tal-valur ta’ importazzjonijiet tal-Unjoni ta’ prodotti fit-taqsimiet tas-SĠP S-11a u S-11b tal-Anness V mill-pajjiżi u t-territorji kollha elenkati fl-Anness II matul kwalunkwe perjodu ta’ tnax-il xahar.
2. Il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu m’għandux japplika għal pajjiżi benefiċjarji ta’ KħA, u lanqas m’għandu japplika għal pajjiżi b’sehem għall-prodotti rilevanti msemmija fl-Artikolu 29(1) li ma jaqbiżx is-6 % tal-importazzjonijiet totali tal-Unjoni tal-istess prodotti elenkati fl-Annessi V jew IX, skont liema minnhom ikun japplika.
3. It-tneħħija tal-preferenzi tariffarji għandha ssir effettiva xahrejn wara d-data tal-pubblikazzjoni tal-att tal-Kummissjoni f’dak ir-rigward f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 30
Mingħajr preġudizzju għat-Taqsima I ta’ dan il-Kapitolu, fejn importazzjonijiet ta’ prodotti inklużi fl-Anness I tat-Trattat jikkawżaw, jew jheddu li jikkawżaw, taqlib serju għas-swieq tal-Unjoni, b’mod partikolari għal wieħed jew aktar mir-reġjuni l-aktar imbiegħda, jew għall-mekkaniżmi regolatorji ta’ dawn is-swieq, il-Kummissjoni, fuq inizjattiva proprja jew meta Stat Membru jagħmel talba, wara li tikkonsulta mal-kumitat għall-organizzazzjoni tas-suq komuni rilevanti għall-agrikoltura u s-sajd, għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni sabiex tissospendi l-arranġamenti preferenzjali fir-rigward tal-prodotti konċernati skont l- proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 39(3).
Artikolu 31
Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-pajjiż benefiċjarju konċernat malajr kemm jista’ jkun dwar kull deċiżjoni meħuda skont l-Artikoli 29 jew 30 qabel ma jibda jkollha effett.
TAQSIMA III
Sorveljanza fis-Setturi tal-Agrikoltura u s-Sajd
Artikolu 32
1. Mingħajr preġudizzju għat-Taqsima I ta’ dan il-Kapitolu, prodotti mill-Kapitoli 1 sa 24 tat-Tariffa Doganali Komuni kif stabbilit mir-Regolament (KEE) Nru 2658/87, li joriġinaw f’pajjiżi benefiċjarji, jistgħu jkunu soġġetti għal mekkaniżmu speċjali ta’ sorveljanza, biex ikunu evitati taqlibiet għas-swieq tal-Unjoni. Il-Kummissjoni, fuq inizjattiva proprja jew meta Stat Membru jagħmel talba, wara li tikkonsulta mal-kumitat għall-organizzazzjoni tas-suq komuni rilevanti għall-agrikoltura u s-sajd, għandha tadotta att ta’ implimentazzjoni, skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 39(3), dwar jekk tapplikax dan il-mekkaniżmu speċjali ta’ sorveljanza, u għandha tiddetermina l-prodotti li għalihom dan il-mekkaniżmu ta’ sorveljanza għandu jkun applikat.
2. Fejn it-Taqsima I ta’ dan il-Kapitolu tkunu applikata għal prodotti fil-Kapitoli 1 sa 24 tat-Tariffa Doganali Komuni kif stabbilit mir-Regolament (KEE) Nru 2658/87, li joriġinaw f’pajjiżi benefiċjarji, il-perjodu msemmi fl-Artikolu 24(4) ta’ dan ir-Regolament għandu jitnaqqas għal xahrejn fil-każijiet li ġejjin:
(a)
meta l-pajjiż benefiċjarju konċernat ma jiżgurax konformità mar-regoli ta’ oriġini jew ma jipprovdix kooperazzjoni amministrattiva msemmija fl-Artikolu 21; jew
(b)
meta importazzjonijiet ta’ prodotti mill-Kapitoli 1 sa 24 tat-Tariffa Doganali Komuni, kif stabbilit mir-Regolament (KEE) Nru 2658/87, skont l-arranġamenti preferenzjali mogħtija skont dan ir-Regolament, jaqbeż b’mod massiv il-livelli tas-soltu ta’ esportazzjonijiet mill-pajjiż benefiċjarju konċernat.
KAPITOLU VII
DISPOŻIZZJONIJIET KOMUNI
Artikolu 33
1. Biex jibbenefikaw mill-preferenzi tariffarji, il-prodotti li għalihom jintalbu l-preferenzi tariffarji għandhom joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju.
2. Għall-finijiet tal-arranġamenti preferenzjali msemmija fl-Artikolu 1(2) ta’ dan ir-Regolament, ir-regoli ta’ oriġini dwar id-definizzjoni tal-kunċett ta’ prodotti li joriġinaw, il-proċeduri u l-metodi ta’ kooperazzjoni amministrattiva relatati magħhom għandhom ikunu dawk stabbiliti fir-Regolament (KEE) Nru 2454/93.
Artikolu 34
1. Fejn ir-rata ta’ dazju ad valorem għal dikjarazzjoni ta’ importazzjoni waħidha titnaqqas skont dan ir-Regolament għal 1 % jew anqas, dak id-dazju għandu jkun sospiż għalkollox.
2. Fejn ir-rata ta’ dazju speċifiku għal dikjarazzjoni ta’ importazzjoni waħidha titnaqqas skont dan ir-Regolament għal EUR 2 jew anqas għal kull ammont waħdu ta’ ewro, dak id-dazju għandu jkun sospiż għalkollox.
3. Bla ħsara għall-paragrafi 1 u 2, ir-rata finali tad-dazju preferenzjali kkalkulat skont dan ir-Regolament għandha taqta’ għad-dritt ’l isfel sal-ewwel ċifra deċimali.
Artikolu 35
1. Is-sors ta’ statistika li għandu jintuża għall-fini ta’ dan ir-Regolament għandu jkun l-istatistika dwar kummerċ estern tal-Kummissjoni (Eurostat).
2. L-Istati Membri għandhom jibagħtu lill-Kummissjoni (Eurostat) id-data statistika tagħhom dwar prodotti mqiegħda taħt il-proċedura doganali għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera taħt il-preferenzi tariffarji konformement mar-Regolament (KE) Nru 471/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Mejju 2009 dwar statistika Komunitarja relatata mal-kummerċ estern ma’ pajjiżi li mhumiex membri (12). Dik id-data, mogħtija b’referenza għall-kodiċijiet tan-Nomenklatura Magħquda u, fejn japplika, għall-kodiċijiet tat-Tariffa Integrata tal-Komunità Ewropea (TARIC), għandhom juru, skont il-pajjiż ta’ oriġini, il-valuri, il-kwantitajiet u kull unità supplimentari meħtieġa skont id-definizzjonijiet f’dak ir-Regolament. Skont l-Artikolu 8(1) ta’ dak ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jibagħtu dik id-data statistika mhux aktar tard minn 40 jum wara t-tmiem ta’ kull perjodu ta’ referenza ta’ kull xahar. Sabiex tiġi ffaċilitata l-informazzjoni u tiżdied it-trasparenza, il-Kummissjoni għandha tiżgura wkoll li d-data statistika rilevanti għat-taqsimiet tas-SĠP tkun regolarment disponibbli f’bażi ta’ data pubblika.
3. Skont l-Artikolu 308d tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93, l-Istati Membri għandhom jgħaddu lill-Kummissjoni, meta titlobhom, dettalji tal-kwantitajiet u l-valuri ta’ prodotti maħruġin f’ċirkolazzjoni ħielsa skont il-preferenzi tariffarji, matul ix-xhur ta’ qabel. Dik id-data għandha tinkludi l-prodotti msemmijin fil-paragrafu 4 ta’ dan l-Artikolu.
4. Il-Kummissjoni għandha, b’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri, tagħmel monitoraġġ tal-importazzjonijiet ta’ prodotti li jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-Nomenklatura Magħquda 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 u 3824 90 97, biex tiddetermina jekk il-kondizzjonijiet imsemmija fl-Artikoli 22, 29 u 30 ikunux tħarsu.
Artikolu 36
1. Is-setgħa li tadotta atti delegati qed jingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
2. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikoli 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 u 22 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perjodu indeterminat ta’ żmien mill-20 ta’ Novembru 2012.
3. Id-delega ta’ setgħat imsemmija fl-Artikoli 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 jew 22 tista’ tkun irrevokata f’kull żmien mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta’ revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Hija għandha ssir effettiva fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f’data aktar tard speċifikata hemmhekk. M’għandhiex taffettwa l-validità ta’ kull att delegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah b’mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat skont l-Artikoli 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 jew 22 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkunx ġiet espressa oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’perjodu ta’ xahrejn min-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta’ dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn għarrfu lill-Kummissjoni li huma ma jkunux ser jagħmlu oġġezzjoni. Dak il-perjodu għandu jkun estiż b’xahrejn b’inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 37
1. L-atti delegati adottati skont dan l-Artikolu għandhom jidħlu fis-seħħ bla dewmien u għandhom japplikaw sakemm ma titqajjimx oġġezzjoni f’konformità mal-paragrafu 2. In-notifika lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill ta’ att delegat adottat skont dan l-Artikolu għandha tiddikjara r-raġunijiet għall-użu tal-proċedura ta’ urġenza.
2. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu joġġezzjonaw għal att delegat f’konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 36(5). F’dak il-każ, il-Kummissjoni għandha tirrevoka l-att mingħajr dewmien wara n-notifika tad-deċiżjoni għal oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill.
Artikolu 38
1. Informazzjoni riċevuta bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament għandha tintuża biss għall-għan li għalih tkun intalbet.
2. La informazzjoni ta’ natura kunfidenzjali u lanqas informazzjoni pprovduta fuq bażi kunfidenzjali riċevuta bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament ma għandha tiġi żvelata mingħajr il-permess speċifiku ta’ min jipprovdi dik l-informazzjoni.
3. Kull talba għall-kunfidenzjalità għandha tagħti r-raġunijiet għaliex l-informazzjoni tkun kunfidenzjali. Madakollu, jekk min jipprovdi l-informazzjoni ma jixtieqx li jagħmilha pubblika jew li jawtorizza l-iżvelar tagħha f’termini ġenerali jew f’għamla ta’ sommarju u jekk ikun jidher li t-talba għall-kunfidenzjalità ma tkunx ġustifikata, l-informazzjoni kkonċernata tista’ tiġi injorata.
4. Fi kwalunkwe każ, l-informazzjoni għandha titqies bħala kunfidenzjali jekk l-iżvelar tagħha x’aktarx ikollu effett negattiv sinifikanti fuq min jipprovdiha jew fuq is-sors ta’ dik l-informazzjoni.
5. Il-paragrafi 1 sa 4 ma għandhomx jipprekludu r-referenza mill-awtoritajiet tal-Unjoni għal informazzjoni ġenerali u b’mod partikolari għar-raġunijiet li jkunu bbażati fuqhom id-deċiżjonijiet meħuda skont dan ir-Regolament. Madankollu, dawk l-awtoritajiet għandhom iqisu l-interess leġittimu tal-persuni fiżiċi u ġuridiċi kkonċernati sabiex is-sigrieti kummerċjali tagħhom ma jiġux żvelati.
Artikolu 39
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita mill-Kumitat tal-Preferenzi Ġeneralizzati stabbilit bir-Regolament (KE) Nru 732/2008. Dak il-Kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Il-Kumitat jista’ jeżamina kull materja relatata mal-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament imqajma mill-Kummissjoni jew wara talba minn Stat membru.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
4. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 flimkien mal-Artikolu 5 tiegħu.
Artikolu 40
Sal 1 ta’ Jannar 2016 u kull sentejn minn wara dik id-data, il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, rapport dwar l-effetti tal-iskema li jkun ikopri l-perjodu l-aktar reċenti ta’ sentejn u l-arranġamenti preferenzjali kollha msemmija fl-Artikolu 1(2).
Sal-21 ta’ Novembru 2017, il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill ir-rapport dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament. Tali rapport jista’, fejn meħtieġ, ikun akkumpanjat minn proposta leġiżlattiva.
Artikolu 41
Ir-regolament (KE) Nru 732/2008 huwa mħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
Referenzi għar-Regolament imħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament skont it-tabella ta’ korrelazzjoni stabbilita fl-Anness X.
KAPITOLU VIII
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 42
1. Kull investigazzjoni jew proċedura ta’ rtirar temporanju mibdijin u mhux mitmuma skont ir-Regolament (KE) Nru 732/2008 għandhom jinbdew awtomatikament skont dan ir-Regolament, ħlief fir-rigward ta’ pajjiż benefiċjarju tal-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba skont ir-Regolament jekk l-investigazzjoni tkun biss dwar il-benefiċċji mogħtija skont l-arranġament speċjali ta’ inċentivi għal żvilupp sostenibbli u governanza tajba. Iżda din l-investigazzjoni għandha tinbeda mill-ġdid awtomatikament jekk l-istess pajjiż benefiċjarju japplika għall-arranġament speċjali ta’ inċentivi skont dan ir-Regolament qabel l-1 ta’ Jannar 2015.
2. L-informazzjoni riċevuta matul investigazzjoni mibdija u mhux mitmuma skont ir-Regolament (KE) Nru 732/2008 għandha titqies f’kull investigazzjoni mibdija mill-ġdid.
Artikolu 43
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. Huwa għandu japplika mill-20 ta’ Novembru 2012.
Madanakollu, il-preferenzi tariffarji msemmijin fl-Artikolu 1(2) għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2014.
3. L-iskema għandha tapplika sal-31 ta’ Diċembru 2023. Madankollu, id-data tal-iskadenza m’għandhiex tapplika la għall-arranġament speċjali għall-pajjiżi l-inqas żviluppati, u lanqas, sakemm jiġu applikati flimkien ma’ dak l-arranġament, għal kwalunkwe dispożizzjonijiet oħra ta’ dan ir-Regolament.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2012.