ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 6. listopadu 2013
o opatřeních přijatých Německem ve prospěch společnosti HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN)
(oznámeno pod číslem C(2013) 7058)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/206/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na jejich stanoviska,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Dne 30. dubna 2012 byla Komisi doručena stížnost dřevozpracujícího podniku s provozovnou ve spolkové zemi Braniborsko, podle níž představuje rámcová dohoda mezi zemí Braniborsko a společností HoKaWe Eberswalde GmbH (dále jen ”HoKaWe”) s dobou trvání 15 let státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).
(2)
Dne 11. května 2012 předala Komise Německu stížnost v nedůvěrném znění a požádala o další informace. Dopisem ze dne 6. června 2012 zaujalo Německo ke stížnosti stanovisko a předalo požadované informace.
(3)
Dne 27. srpna 2012 postoupila Komise stěžovateli tuto odpověď v nedůvěrném znění a požádala o sdělení, zda si stěžovatel v této záležitosti přeje další postup. Stěžovatel sdělil dne 4. září 2012, že žádost zpět nevezme.
(4)
Komise dopisem ze dne 19. prosince 2013 Německo vyrozuměla o svém rozhodnutí zahájit ve vztahu k podpoře formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k opatření zaujaly stanovisko.
(6)
Německo dopisem ze dne 28. února 2013 zaujalo k rozhodnutí stanovisko. Komisi byla dále dne 30. dubna 2013 doručena stanoviska dvou zúčastněných stran a dne 3. května 2013 stanovisko stěžovatele.
(7)
Dne 17. května 2013 byla Německu předána tato stanoviska v nedůvěrném znění. Německo k tomu dne 11. června 2013 zaujalo stanovisko a toto stanovisko doplnilo dopisem ze dne 13. června 2013.
(8)
Dopisy ze dne 2. srpna 2013, 17. září 2013 a 23. září 2013 předala Komise Německu další žádosti o informace, jež Německo zodpovědělo dopisy ze dne 15. srpna 2013, 20. září 2013 a 1. října 2013.
2. POPIS OPATŘENÍ
2.1 Příjemce podpory
(9)
Společnost HoKaWe je společnost s ručením omezeným (GmbH), která provozuje elektrárnu na dřevní biomasu v Eberswalde (Braniborsko). Elektrárna byla postavena v roce 2005 a činnost zahájila v roce 2006. V červnu 2011 zahájil Amtsgericht (okresní soud) ve Frankfurtu nad Odrou vůči společnosti HoKaWe úpadkové řízení. Podnik však doposud svou ekonomickou činnost neukončil.
(10)
Okres Barnim měl zájem získat aktiva HoKaWe s cílem pokračovat v provozu; v květnu 2012 byla přijata smlouva o prodeji aktiv HoKaWe na shromáždění věřitelů a o prodeji byl pořízen notářský zápis. Protože Spolková země Braniborsko nesouhlasila s převodem rámcové dohody o dodávkách dřeva z braniborských zemských lesů (rámcová dohoda je předmětem tohoto rozhodnutí) na nového vlastníka, okres od kupní smlouvy odstoupil.
2.2 Popis opatření
(11)
V červnu 2005 uzavřely spolková země Braniborsko a HoKaWe rámcovou dohodu o dodávkách dřeva z braniborských zemských lesů. V této dohodě byly stanoveny dodací podmínky a dodávaná množství pro dodávky dřeva (3) společnosti HoKaWe na období 15 let (1. června 2006 až 1. června 2021). Přislíbeno bylo 150 000 kubických metrů dřeva ročně ze spádové oblasti (přepravní rádius maximálně 70 km) elektrárny v Eberswalde.
(12)
V dohodě byla na rok 2004 stanovena výchozí základní cena 15,50 EUR/m3. Ve znění dohody byla dále stanovena roční cenová přizpůsobení, jež měla být dohodnuta mezi stranami na základě vývoje cenového indexu pro průmyslové dřevo Spolkového statistického úřadu (4); změny ceny dřeva oproti základní ceně by měli nést z 50 % kupující a z 50 % prodávající (dále jen „doložka o cenovém přizpůsobení“).
(13)
Pro výpočet odpovídajícího cenového přizpůsobení obsahovala nicméně dohoda následující vzorec (dále jen „vzorec cenového přizpůsobení“ nebo „vzorec“):
(14)
Musí se tudíž rozlišovat mezi doložkou o cenovém přizpůsobení podle znění dohody a vzorcem cenového přizpůsobení.
(15)
Podle Německa vyjadřuje úmysl stran doložka o cenovém přizpůsobení. To je podpořeno interním záznamem braniborského ministerstva pro zemědělství, ochranu životního prostředí a územní plánování ze dne 1. října 2003 ke schůzce mezi zástupci spolkové země Braniborsko a zástupci HoKaWe, z něhož jasně vyplývá, že cenové přizpůsobení, o které strany usilovaly v průběhu jednání, odpovídá doložce o cenovém přizpůsobení. Dále je to podpořeno záznamem braniborského ministerstva pro hospodářství a evropské záležitosti ze dne 5. ledna 2011, v němž se doporučuje přizpůsobit resp. vykládat rámcovou dohodu tak, aby se dodržovalo její znění, což by reflektovalo opravdové úmysly stran.
(16)
Pokud jde o vzorec, ten byl chybný, jak potvrzuje Německo a jak je potvrzeno ve dvou odborných posudcích vypracovaných pro spolkovou zemi Braniborsko (5) v roce 2010, a nevedl k výsledku, který by odpovídal úmyslu stran vyjádřenému v doložce o cenovém přizpůsobení.
(17)
Po vstupu dohody v platnost byla cena přizpůsobována na základě vzorce. V rozporu s úmysly vyjádřenými ve znění dohody neodpovídala cenová přizpůsobení vypočítaná podle vzorce skutečnému vývoji cenového indexu průmyslového dřeva, ale ležela výrazně pod úrovní průměrné ceny za dřevo z braniborských zemských lesů. Kromě toho vzorec nevedl k rovnoměrnému rozložení rizika cenových výkyvů mezi spolkovou zemi a společnost HoKaWe, o které usilovaly obě strany.
(18)
Důvodem je, jak je vysvětleno v 16. bodě odůvodnění chybná povaha vzorce, který úmysly stran vyjádřené v doložce o cenovém přizpůsobení neodrážel matematicky přesně (6).
(19)
Z dopisu Německa ze dne 28. února 2013 nadto vyplývá, že ohledně parametrů pro výpočet cenového přizpůsobení podle vzorce strany během doby trvání dohody vícekrát uplatnily své volné uvážení (7). Německo informovalo Komisi, že důvody k tomu už ze spisů nelze vyčíst.
(20)
Oba posudky vypracované pro spolkovou zemi Braniborsko v roce 2010 (srov. 16. bod odůvodnění) poukazují u dohody na možnou relevantnost uplatnění předpisů o státní podpoře a doporučují, aby se dohoda přizpůsobila změnou vzorce. Po jednáních mezi společností HoKaWe a spolkovou zemí Braniborsko podepsaly tudíž strany dne 26. srpna 2011 pozměněné znění dohody, které vstoupilo v platnost dne 1. července 2011. Pozměněné znění odstranilo obtíže popsané ve 12. až 19. bodě odůvodnění, přičemž se stanovilo, že od 1. července 2011 se ceny mají přizpůsobovat v souladu s doložkou o cenovém přizpůsobení, tudíž podle původních úmyslů stran. Od uvedeného dne už proto vzorec nebyl součástí dohody, a tudíž se již nemohl používat.
(21)
Spolková země Braniborsko se dále rozhodla, že s budoucími investory, kteří přebírají aktiva HoKaWe, již v dohodě nebude pokračovat.
2.3 Důvody zahájení řízení
(22)
Dne 19. prosince 2012 rozhodla Komise, že zahájí formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(23)
Ve svém rozhodnutí Komise zastávala předběžný názor, že provádění rámcové dohody mezi Spolkovou zemí Braniborsko a HoKaWe obsahuje prvek státní podpory.
(24)
Komise vznesla otázku, zda by soukromý prodejce předem akceptoval na trhu takovou odměnu, jež vyplývá z použití popsaného vzorce cenového přizpůsobení.
(25)
Komise dále vážně zpochybnila dokonce i pro případ, že by si smluvní strany nebyly vědomy chybné povahy vzorce, že během výkonu dohody jednalo Německo v souladu s tržními podmínkami. Důvodem byl vývoj ceny dřeva prodaného v rámci dohody, neboť cena vypočítaná podle vzorce byla mnohem nižší než průměrná cena dřeva ve spolkové zemi Braniborsko. Obezřetný soukromý prodávající by v podobné situaci neprodleně využil všechny možnosti, aby metodu přizpůsobení ceny změnil. Německo však až do roku 2011 dále vycházelo z daného vzorce.
(26)
Tyto úvahy vedly Komisi k předběžnému závěru, že za období od vstupu dohody v platnost (1. června 2006) do její změny (30. června 2011) nelze vyloučit zvýhodnění společnosti HoKaWe a tudíž existenci státní podpory. Vzhledem k tomu, že právní základ slučitelnosti podpory není zřejmý a ani nebyl Německem uplatněn, Komise nadto pochybovala o tom, že dané opatření lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
3. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(27)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky od stěžovatele a dvě připomínky od jiných zúčastněných stran.
(28)
Stěžovatel předložil interní záznamy braniborského ministerstva pro zemědělství, ochranu životního prostředí a územní plánování z prosince 2003 a března 2004. Podle stěžovatele tyto záznamy ukazují, že již před uzavřením dohody existovaly obavy ohledně řady aspektů dohody: Tak bylo v záznamu z prosince 2003 ve vztahu k tehdejším dopadům dohody konstatováno, že dohoda by již za rok 2004 vedla k ceně, která by byla podstatně nižší než tehdejší úroveň ceny průmyslového dřeva. Podobně bylo v interním záznamu z března 2004 poukázáno na to, že metoda přizpůsobení ceny by vedla k nepřiměřeným cenovým ústupkům spolkové země Braniborsko; z toho důvodu bylo výslovně doporučeno, aby se dohoda přehodnotila resp. v některých bodech sjednala znovu.
(29)
Stěžovatel tvrdil, že žádný soukromý prodejce by za takové situace takovou dohodu neuzavřel a že soukromý prodejce by neprodleně přijal opatření, jakmile bylo zřejmé, že ceny byly nižší než tržní ceny, a nevyčkával by pět let. Stěžovatel dále v souvislosti s cenovým přizpůsobením uvedl, že dohodnuté ceny neodrážely skutečný vývoj na trhu se dřevem, ale vytvářely společnosti HoKaWe nepatřičnou výhodu. Výši podpory poskytované od roku 2006 do roku 2011 odhaduje stěžovatel na 7,3 milionu EUR (tento odhad je založen na průměrné ceně dřeva dohodnuté mezi stěžovatelem a ostatními dodavateli).
(30)
Komise mimoto obdržela připomínky od dvou dřevozpracujících závodů ve spolkové zemi Braniborsko. Podle těchto podniků se podstatná část dřeva z braniborských zemských lesů v důsledku dlouhodobé dohody vůbec nejprve nedostala na regionální trh se dřevem, což mělo vést k nepatřičnému narušení hospodářské soutěže a k existenčnímu ohrožení malých dřevozpracujících závodů ve spolkové zemi Braniborsko.
4. VYJÁDŘENÍ NĚMECKA
(31)
Německo trvalo na svém názoru, že rámcová dohoda byla v souladu s tržními podmínkami, a proto neobsahovala podporu.
(32)
Podle informací poskytnutých Německem neexistoval k datu podpisu dohody trh se dřevem určeným k výrobě energie (dále jen „palivové (energetické) dřevo“); proto se měly strany dohodnout, že cena, kterou měla uhradit společnost HoKaWe, by se měla orientovat podle ceny průmyslového dřeva, a cenová přizpůsobení by se měla orientovat podle cenového indexu pro průmyslové dřevo. Německo dále uvedlo, že znění dohody odráželo zamýšlenou metodu cenového přizpůsobení, avšak zároveň přiznalo, že výsledky dosažené vzorcem nebyly v souladu se zamýšleným rozdělením rizika cenových výkyvů mezi obě strany.
(33)
Německo tudíž argumentovalo, že výchozí základní cena a doložka o cenovém přizpůsobení, které byly stanoveny ve znění dohody, tj. cenová přizpůsobení na základě cenového indexu pro průmyslové dřevo v Německu a rovnoměrné rozložení rizika cenových výkyvů mezi stranami, je třeba v okamžiku podpisu dohody považovat za odpovídající tržním podmínkám.
(34)
Podle Německa zjistila správa braniborských zemských lesů až při reorganizaci v lednu 2009, že použití vzorce vedlo k tomu, že společnost HoKaWe platila nižší ceny než ostatní podniky. V důsledku toho zadaly příslušné braniborské orgány v roce 2010 u kanceláře RAUE LLP odborný posudek dohody a rovněž provedly interní právní analýzu dohody. Z obou odborných posudků vyplynula možná relevance uplatnění předpisů o státní podpoře na ustanovení dohody. Dále prý ministerstvo pro hospodářství a evropské záležitosti dospělo v záznamu ze dne 5. ledna 2011 k závěru, že doložka o cenovém přizpůsobení sice odpovídá tržním podmínkám, avšak cenové přizpůsobení podle vzorce představuje státní podporu; dohodu je prý tudíž třeba změnit tak, aby vzorec po změně odrážel skutečnou vůli stran. Spolková země Braniborsko tomuto doporučení v srpnu 2011 vyhověla.
(35)
Německo argumentuje tím, Spolková země Braniborsko jednala v souladu s tržními podmínkami tím, že dohoda byla v roce 2011 přizpůsobena; dřívější zásah prý nebyl možný, neboť bylo třeba dodržovat stávající smlouvy a dohodu bylo možno změnit pouze na základě vzájemné shody stran.
(36)
Německo se dále dovolává toho, že dohoda nepředstavuje státní podporu ani nenarušuje hospodářskou soutěž nebo obchod mezi členskými státy.
5. POSOUZENÍ OPATŘENÍ Z HLEDISKA USTANOVENÍ O PODPOŘE
5.1 Existence podpory
(37)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(38)
Aby bylo možno zjistit, zda obchodní transakce mezi veřejným orgánem a ekonomickou jednotkou představuje podporu, je podle zavedené praxe Komise, jak je potvrzeno Soudním dvorem, třeba uplatnit zásadu investora v tržním hospodářství. Podle této zásady musí stát, když působí na trhu jako obchodní podnikatel, jednat jako soukromý hospodářský subjekt, jinak by mohlo docházet ke státní podpoře. Rozhodující pro existenci podpory je tedy, zda by se soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci choval stejně, tj. zda by aktiva, zboží nebo služby prodal za stejnou cenu (zásada prodejce v rámci tržního hospodářství). Podle toho nejsou nehospodářské ohledy přípustné jako důvod pro schválení nižší ceny. Tuto zásadu opakovaně použila Komise a pokaždé ji potvrdil Soudní dvůr (8).
(39)
Proto v dané věci musí Komise vyjasnit, zda by soukromý prodejce byl ochoten uzavřít dohodu na srovnatelnou dobu trvání, se srovnatelnou výchozí základní cenou a srovnatelným mechanismem cenového přizpůsobení.
(40)
Jak je uvedeno v 11. a 12. bodě odůvodnění, rámcová dohoda stanovila na dobu 15 let, že ceny se mají každoročně přizpůsobovat v souladu s vývojem cenového indexu pro průmyslové dřevo a odpovídající změny oproti stanovené výchozí základní ceně 15,50 EUR/m3 ponesou rovným dílem stát a společnost HoKaWe. Dohoda nadto obsahovala vzorec pro výpočet tohoto cenového přizpůsobení.
Dlouhá doba trvání dohody
(41)
Stěžovatel uvádí, doba trvání dohody v délce 15 let neodpovídá běžné tržní praxi.
(42)
Komise však nemá žádné důkazy, které by opravňovaly k závěru, že tato doba trvání není v souladu s trhem. Patnáctiletá doba trvání se sice jeví poměrně dlouhou, avšak prodejce se přesto může zcela vázat na jednoho odběratele, pokud si takto jak je tomu v předmětné dohodě může být jist odbytem stejných objemů dřeva, které nadto minimálně zčásti nesplňovalo kvalitativní požadavky na průmyslové dřevo.
(43)
Z tohoto důvodu a s ohledem plánované rozložení rizika cenových výkyvů nelze vyloučit, že by soukromý prodejce uzavřel dohodu se srovnatelnou dobou trvání.
Sjednaná výchozí základní cena
(44)
Podobně ani k výchozí základní ceně 15,50 EUR/m3 nemá Komise žádné náznaky, že by tato cena nebyla v souladu s trhem.
(45)
Jak uvedlo Německo, v okamžiku podpisu dohody neexistovala zavedená tržní cena pro palivové (energetické) dřevo. Z tohoto důvodu použily strany dohody jako základ pro rámcovou dohodu dřevo průmyslové. Podle přehledu tržních cen průmyslového dřeva, který předložil stěžovatel, lze pro rok 2004 považovat za odpovídající tržním podmínkám ceny mezi 15,50 EUR/m3 a 17,50 EUR/m3 a pro rok 2005 ceny mezi 15,00 EUR/m3 a 17,00 EUR/m3. Rovněž vzhledem ke skutečnosti, že se jedná se o dlouhodobou dohodu, zůstala dohodnutá výchozí základní cena ve výši 15,50 EUR/m3 v rámci cen odpovídajících trhu s průmyslovým dřevem.
(46)
Záznam braniborského ministerstva pro zemědělství, ochranu životního prostředí a územní plánování ze dne 1. října 2003 dále ukazuje, že zástupci spolkové země Braniborsko během jednání navrhovali výchozí základní cenu ve výši 15,50 EUR/m3, naproti tomu společnost HoKaWe usilovala o cenu 15,00 EUR/m3. Strany se nakonec dohodly na vyšší ceně, tj. na 15,50 EUR/m3.
(47)
Výchozí základní cenu 15,50 EUR/m3 tudíž lze považovat za odpovídající tržním podmínkám. Jelikož neexistovala žádná tržní cena, které by se mohla použít pro účely srovnání, a kvalitativní požadavky na palivové (energetické) dřevo přinejmenším nejsou vyšší než na průmyslové dřevo, bylo ze strany spolkové země Braniborsko obhajitelné uzavřít dohodu, podle níž bude cena založena na ceně průmyslového dřeva (základní cena). Dohodnutá cena byla výsledkem jednání stran a ležela v rozmezí tržní ceny pro průmyslové dřevo ve spolkové zemi Braniborsko. Byla dohodnuta při znalosti kvality dřeva, které bylo k dispozici z braniborských zemských lesů (9), a odpovídá tedy ceně, kterou by soukromý prodávající považoval za přijatelnou u dodávek dřeva dané kvality.
Cenové přizpůsobení
(48)
Pokud jde o cenové přizpůsobení, je třeba, jak je vysvětleno ve 14. bodě odůvodnění, rozlišovat mezi doložkou o cenovém přizpůsobení a skutečně provedenými cenovými přizpůsobeními provedenými na základě vzorce.
(49)
Komise nemá žádné důkazy o tom, že by doložka o cenovém přizpůsobení nebyla v souladu s trhem. Podle výkladů k výchozí základní ceně ve 45. bodě odůvodnění neexistoval žádný index pro vývoj cen palivového (energetického) dřeva. Bylo tedy obhajitelné, že se nejenom použila cena průmyslového dřeva jakožto základ pro výchozí základní cenu, nýbrž dohodla se také cenová přizpůsobení sledující cenový index pro průmyslové dřevo.
(50)
Ve znění dohody bylo navíc stanoveno rozložení rizika cenových výkyvů rovným dílem na obě strany. Protože v době podpisu této dohody nebyl cenový vývoj jednoznačně předvídatelný, došlo v důsledku tohoto mechanismu k tomu, že obě strany sdílely jak riziko, tak i (potenciální) zisky, což mohlo mít rovněž příznivý dopad na spolkovou zemi Braniborsko. S ohledem na tuto nejistotu by s takovou doložkou mohl souhlasit i soukromý prodávající. Tuto doložku je tudíž třeba považovat za doložku, která je v souladu s trhem.
(51)
Z toho plyne, že doložka o cenovém přizpůsobení, která stanovila vývoj ceny souběžně s cenovým indexem pro průmyslové dřevo a rozložení rizika cenových výkyvů rovným dílem na obě strany, byla v souladu s trhem a obezřetný soukromý prodávající by býval takovou dohodu uzavřel.
(52)
Jak již bylo uvedeno, prováděla se skutečná cenová přizpůsobení na základě vzorce. Z následující souhrnné tabulky vyplývá, že ceny vyplývající z uplatňování vzorce byly zřetelně nižší než ceny, které by bývaly vyplynuly z použití doložky o cenovém přizpůsobení:
(v EUR/m3)
Cena skutečně zaplacená (na základě použití vzorce)
Cena vyplývající z doložky o cenové m přizpůsobení (10)
Průměrná cena u dřeva všeho druhu ve spolkové zemi Braniborsko
2006
13,00
15,42
17,72
2007
13,21
15,95
21,02
2008
16,55
20,96
22,76
2009
16,42
20,76
19,20
2010
16,14
20,03
24,50
2011
15,79
19,33
neuvedeno
(53)
Tabulka také ukazuje, že ceny vypočtené podle vzorce nejen byly podstatně nižší než ceny, které by byly vyplývaly z použití doložky o cenovém přizpůsobení, ale také podstatně nižší než průměrné ceny ve spolkové zemi Braniborsko.
(54)
Tyto dopady vzorce byly nadto předvídatelné již před podpisem dohody. Tato skutečnost je obzvláště významná, neboť k vyjasnění toho, zda by soukromý prodávající na trhu býval jednal stejně nebo podobně jako spolková země Braniborsko, je třeba vyhodnocení dohody provedené předem (11).
(55)
Jak je uvedeno v 16. a 18. bodě odůvodnění, byl vzorec chybné povahy a neodrážel úmysly stran vyjádřené v doložce o cenovém přizpůsobení. Tyto úmysly se, jak také potvrdil odborný posudek kanceláře RAUE LLP, bývaly daly matematicky vyjádřit následujícím vzorcem:
(56)
Namísto indexun však strany odečetly pevnou částku. Odečtení pevné částky může být sice za určitých okolností opodstatněné, ale mělo by alespoň ve výsledku vést k dohodnuté výchozí základní ceně za rok, ve kterém se dohoda uzavírá. V daném případě si ale strany zvolily odečet tak, že z něj již za rok podpisu dohody vyplynula cena, která byla zřetelně nižší než dohodnutá, tržním podmínkám odpovídající výchozí základní cena 15,50 EUR/m3.
(57)
V důsledku toho se v době podpisu dohody dalo objektivně předpokládat, že vzorec je chybné povahy a nevede k cenám dohodnutým v doložce o cenovém přizpůsobení.
(58)
V takové situaci by býval soukromý prodávající použil jiný vzorec nebo by se alespoň zasazoval za změnu vzorce, zvlášť když strany ve znění dohody stanovily, že k cenovým přizpůsobením musí docházet podle indexu průmyslového dřeva a že riziko cenových výkyvů ponesou rovným dílem stát a společnost HoKaWe (jak je vyjádřeno v doložce o cenovém přizpůsobení).
(59)
Je třeba poznamenat, že vývoj cen v rámci dohody nevyplynul zcela automaticky z matematického výpočtu stanoveného předem podle vzorce. Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, vyplývá z informací poskytnutých během formálního vyšetřovacího řízení Německem, že během doby trvání dohody byl vzorec několikrát přizpůsoben (12).
(60)
Jak jasně vyplývá z přehledu v 52. bodě odůvodnění, tyto předvídatelné negativní dopady vzorce skutečně nastaly, neboť cena zaplacená společností HoKaWe byla zřetelně nižší než cena, která by byla vyplývala z doložky o cenovém přizpůsobení. Cena byla nadto zřetelně nižší než průměrná cena za dřevo z braniborských zemských lesů, tj. než cena, za kterou spolková země Braniborsko prodávala dřevo jiným podnikům (13).
(61)
Z toho vyplývá, že státu bylo známo, že použití vzorce nevedlo k zamýšlenému vývoji cen na základě indexu průmyslového dřeva s odpovídajícím rozložením rizika cenových výkyvů na obě strany, a že tato skutečnost byla akceptována.
Závěr
(62)
Je tudíž přípustný závěr, že doložka o cenovém přizpůsobení by sice pro spolkovou zemi Braniborsko vedla k cenám nižším, než byla cena průměrná, ale tyto ceny by byly přesto v souladu s trhem. Byly založeny na obhajitelných úvahách a jednáních mezi zúčastněnými stranami, takže nelze vyloučit, že i soukromý hospodářský subjekt by uzavřel dohodu za stejných či srovnatelných podmínek.
(63)
Cenová přizpůsobení, která strany skutečně prováděly na základě vzorce, naproti tomu neodrážela takové podmínky odpovídající trhu a vedla k cenám, které byly zřetelně nižší než ceny, které by vyplývaly z použití doložky o cenovém přizpůsobení (a ve zvýšené míře byly zřetelně nižší než průměrná cena pro dřevo ve spolkové zemi Braniborsko).
(64)
Zatímco vývoj ceny na základě doložky o cenovém přizpůsobení odpovídá rozumnému podnikatelskému rozhodnutí a odráží spravedlivé rozložení rizika cenových výkyvů mezi stranami, byly ceny vyplývající z uplatňování vzorce zřetelně nižší a neodrážely nadto takovéto rozložení rizika. Na rozdíl od věci SA. 19045 (údajná státní podpora Bavorska (Bayerische Staatsforstverwaltung) ve formě dlouhodobých smluv o dodávkách dřeva s podnikem Klausner) (14), kde Komise považovala za prosté podpory ceny pod tržním průměrem, neboť na trhu byly nadbytečné kapacity a svobodný stát Bavorsko usiloval o získání dlouhodobého pravidelného velkoodběratele, nejsou v dané věci ceny nižší než ceny, jež by bývaly vyplývaly z doložky o cenovém přizpůsobení, opodstatněné skutkovým stavem. Doložka o cenovém přizpůsobení dohodnutá stranami zohledňovala dlouhodobou povahu dohody a kvalitu dřeva, které se prodávalo, a vedla již k cenám nižší, než byla průměrná cena ve spolkové zemi Braniborsko. Nic nenasvědčuje tomu, že soukromý hospodářský subjekt by býval souhlasil s cenami ještě nižšími.
(65)
To je potvrzeno rovněž podáním Německa, z něhož vyplývá, že doložka o cenovém přizpůsobení odrážela skutečné úmysly stran. Poté, co dva právní posudky z roku 2010 uvedené v 16. bodu odůvodnění poukázaly na relevantnost uplatnění předpisů o státní podpoře na dohodu v důsledku používání vzorce, sjednala spolková země Braniborsko roku 2011 změnu dohody, kterou byl chybný vzorec zrušen. Spolková země Braniborsko sjednala tudíž změnu této dohody bez vzorce, aby se prosadily skutečné úmysly stran a aby se ukončily obavy z relevantnosti uplatnění předpisů o státní podpoře.
(66)
Z toho vyplývá, že provádění dohody, zejména cenová přizpůsobení pomocí vzorce, by soukromý prodávající býval neakceptoval a není v souladu s trhem.
(67)
Německo argumentovalo tím, že braniborská vláda se až v průběhu reorganizace lesní správy v roce 2009 poprvé dozvěděla, že ceny, které společnost HoKaWe skutečně platila, neodpovídaly zamýšlenému vývoji cen podle doložky o cenovém přizpůsobení, nýbrž byly zřetelně nižší než ceny, za které dostávaly dodávky dřeva jiné podniky; spolková země Braniborsko tudíž jednala v souladu s tržními podmínkami, když zadala oba znalecké posudky uvedené v 16. bodě odůvodnění a potom sjednala dohodu znovu, což vedlo v roce 2011 ke změně dohody.
(68)
Tyto argumenty však při prošetření neobstály. Za prvé, jak je vysvětleno v 54. až 57. bodě odůvodnění, byly dopady vzorce předvídatelné již v okamžiku podpisu dohody. Za druhé by soukromý prodávající na trhu, který usiluje o provádění dohodnutého řešení ve formě doložky o cenovém přizpůsobení a v souladu s tím pečlivě sleduje cenová přizpůsobení, požadoval nové sjednání ceny neprodleně. Jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění, potvrzuje úspěšné nové sjednání dohody ze strany spolkové země Braniborsko spíše to, že vzorec skutečné úmysly stran (jak jsou zachyceny v doložce o cenovém přizpůsobení) neodrážel. Ukazuje nadto, že se společnost HoKaWe nemohla vzepřít zrušení vzorce.
(69)
Z toho vyplývá, že pro společnost HoKaWe byla od okamžiku uzavření dohody (1. června 2006) a do její změny (30. června 2011) vytvářena hospodářská výhoda.
(70)
Rovněž veškerá ostatní kritéria existence podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou splněna. Výhoda byla selektivní, neboť dohoda výslovně zvýhodňovala určitý podnik. Výhoda byla poskytnuta orgány členského státu, totiž spolkovou zemí Braniborsko. Průměrné množství dřeva, které bylo podle dohody prodáno společnosti HoKaWe, bylo značné; dodávání dřeva za příznivých podmínek vylepšovalo tržní postavení příjemce ve srovnání s jeho konkurenty a narušovalo tak hospodářskou soutěž. Na trhu s dřevem jsou podniky v hospodářské soutěži s podniky z jiných členských států. Dohoda o dodávkách se sice vztahovala pouze na dřevo z lesů v okruhu 70 km od Eberswalde, avšak Eberswalde se nachází velmi blízko hranice s Polskem (30 km). V důsledku toho je podporou dotčen i obchod mezi členskými státy. Proto lze dojít k závěru, že provádění dohody, jež vedlo k tomu, že zaplacené ceny vycházely ze vzorce, představovalo státní podporu.
(71)
Uvedenou změnu dohody, která vstoupila v platnost dne 1. července 2011, je třeba považovat za ukončení opatření podpory. Podle změny muselo od 1. července 2011 docházet k cenovým přizpůsobením podle doložky o cenovém přizpůsobení, čímž se potvrdily a správně provedly původní záměry stran. Dohoda je ve změněné podobě v souladu s trhem, takže Komise dospěla k závěru, že společnosti HoKaWe po 30. červnu 2011 už platbami v rámci dohody nebyla poskytována hospodářská výhoda.
5.2 Slučitelnost s vnitřním trhem
(72)
Právní základ pro slučitelnost podpory není zřejmý, ani se jej Německo nedovolávalo. Výhoda pro společnost HoKaWe, která vyplývá z provádění dohody v období od června 2006 do června 2011, tedy představuje státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.
5.3 Výpočet prvku podpory
(73)
Jak je uvedeno ve 43. až 51. bodě odůvodnění, lze doložku o cenovém přizpůsobení považovat za odpovídající tržním podmínkám. Proto podle názoru Komise sestává prvek podpory z rozdílu mezi cenou, která by bývala musela být zaplacena podle doložky o cenovém přizpůsobení, a cenou, která byla na základě vzorce skutečně zaplacena (15).
a)
Skutečně zaplacená cena
(v EUR/m3) (16)
b)
Cena podle doložky o cenovém přizpůsobení
(v EUR/m3)
c)
Rozdíl mezi a) a b) (16)
d)
Skutečně dodaný objem dřeva
(v m3)
e)
Prvek podpory: c) × d)
(v EUR) (16)
2006
13,00
15,42
2,42
13 115,73
31 794
2007
13,21
15,95
2,74
142 792,67
391 452
2008
16,55
20,96
4,41
137 683,00
607 291
2009
16,42
20,76
4,34
141 273,68
613 128
2010
16,14
20,03
3,89
139 045,38
540 699
2011
15,79
19,33
3,54
62 680,29
222 051
Celkem
2 406 415
(74)
Výše podpory, která byla poskytnuta společnosti HoKaWe, tudíž činí 2 406 415 EUR.
6. NAVRÁCENÍ PODPORY
(75)
Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora má Komise, pokud zjistila, že je určitá podpora neslučitelná s vnitřním trhem, pravomoc rozhodnout, že dotčený členský stát musí tuto podporu zrušit nebo změnit (17). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (18). V tomto směru Soudní dvůr rozhodl, že cíle bude dosaženo, jakmile příjemce podpory vrátí poskytnutou částku považovanou za protiprávní podporu a zřekne se tak výhody, které se těšil oproti svým konkurentům, a jakmile se obnoví situace panující před vyplacením podpory (19).
(76)
Podle judikatury je v čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (20) obsaženo toto: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil […].“
(77)
Jelikož dotčené opatření v rozporu s článkem 108 SFEU nebylo oznámeno Komisi, a představuje tudíž protiprávní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, musí být k obnovení situace na trhu před poskytnutím této podpory tato podpora navrácena. Navrácení podpory by se tudíž mělo vztahovat na období, ve kterém příjemci výhody dosahoval, tj. na období mezi okamžikem, kdy byla příjemci podpora poskytnuta, a jejího skutečného navrácení; částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky až do data skutečného navrácení.
7. ZÁVĚR
(78)
Provádění rámcové dohody mezi spolkovou zemí Braniborsko a společností HoKaWe od jejího podpisu (1. června 2006) do její změny (30. června 2011) zahrnovalo státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem. Tuto podporu včetně úroků z ní je třeba od společnosti HoKaWe získat zpět.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 2 406 415 EUR, kterou protiprávně poskytlo Německo porušením čl. 108 odst. 3 SFEU společnosti HoKaWe Eberswalde GmbH, není slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Německo zajistí, aby příjemce vrátil podporu uvedenou v článku 1.
2. Částka, která má být vrácena, je úročena od data, kdy byla podpora dána příjemci k dispozici, až do dne jejího skutečného vrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (21) a nařízením Komise (ES) č. 271/2008 (22), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se zajistí okamžitě a účinně.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Německo Komisi následující informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty prokazující, že příjemci byli vyzváni k navrácení podpory.
2. Německo informuje Komisi o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud není podpora uvedená v článku 1 zcela navrácena. Na žádost Komise Německo neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých, resp. plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí. Německo dále předloží podrobné údaje o částkách podpory a o úrocích, které příjemce dosud uhradil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 6. listopadu 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-6 ta' Novembru 2013
dwar il-miżuri implimentati mill-Ġermanja favur HoKaWe Eberswalde GmbH SA.34721 (2012/C) (ex 2012/NN)
(notifikata bid-dokument numru C(2013)7058)
(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/206/EU)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati biex jissottomettu l-kummenti tagħom skont id-dispożizzjonijiet ikkwotati hawn fuq (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħom,
Billi:
1. IL-PROĊEDURA
(1)
Fit-30 ta' April 2012, il-Kummissjoni rċeviet ilment minn impriża li tipproċessal-injam stabbilita fil-Land Brandenburg li kienet qed tallega li l-ftehim qafas ta' 15-il sena konkluż bejn il-Land Ġermaniża ta' Brandenburg u l-impriża HoKaWe Eberswalde GmbH (HoKaWe) jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) TFUE.
(2)
Fil-11 ta' Mejju 2012 il-Kummissjoni ressqet verżjoni mhux kunfidenzjali tal-ilment lill-Ġermanja u talbet informazzjoni addizzjonali. B'ittra bid-data tas-6 ta' Ġunju 2012, il-Ġermanja pprovdiet kummenti dwar l-ilment u ressqet l-informazzjoni addizzjonali mitluba.
(3)
Fis-27 ta' Awwissu 2012, il-Kummissjoni bagħtet verżjoni mhux kunfidenzjali tar-risposta lill-ilmentatur, u talbet lil dan tal-aħħar jekk iridx ikompli jsegwi l-kwistjoni aktar fil-fond. L-ilmentatur wieġeb fl-4 ta' Settembru 2012 li ma kienx se jirtira l-ilment tiegħu.
(4)
B'ittra bid-data tad-19 ta' Diċembru 2013, il-Kummissjoni infurmat lill-Ġermanja li kienet iddeċidiet li tniedi l-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) TFUE fir-rigward tal-għajnuna.
(5)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tniedi l-proċedura ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex iressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura.
(6)
B'ittra bid-data tat-28 ta' Frar 2013, il-Ġermanja pprovdiet kummenti dwar id-deċiżjoni. Il-Kummissjoni rċeviet l-osservazzjonijiet mingħand żewġ partijiet terzi interessati fit-30 ta' April 2013 u mingħand l-ilmentatur fit-3 ta' Mejju 2013.
(7)
Fis-17 ta' Mejju 2013 intbagħtu verżjonijiet mhux kunfidenzjali ta' dawn l-osservazzjonijiet lill-Ġermanja. Il-Ġermanja kkummentat dwar dawn l-osservazzjonijiet fil-11 ta' Ġunju 2013 u ressqet dawn il-kummenti permezz ta' ittra bid-data tat-13 ta' Ġunju 2013.
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet aktar talbiet għall-informazzjoni lill-Ġermanja b'ittri bid-data tat-2 ta' Awwissu 2013, is-17 ta' Settembru 2013 u t-23 ta' Settembru 2013 li għalihom il-Ġermanja wieġbet b'ittri bid-data tal-15 ta' Awwissu 2013, l-20 ta' Settembru 2013 u l-1 ta' Ottubru 2013 rispettivament.
2. DESKRIZZJONI TAL-GĦAJNUNA
2.1. Il-benefiċjarju
(9)
HoKaWe hija kumpanija ta' risponsabbiltà limitata li topera impjant tal-enerġija tal-bijomassa tal-ħruq tal-injam f'Eberswalde fil-Land Brandenburg. L-impjant tal-enerġija nbena fl-2005 u beda jiffunzjona fl-2006. F'Ġunju 2011, il-qorti tal-kontea ta' Frankfurt/Oder fetħet proċedimenti ta' insolvenza kontra HoKaWe. Madankollu, il-kumpanija għadha ekonomikament attiva.
(10)
Il-Landkreis Barnim (id-distrett ta' Barnim) kien interessat li jixtri l-assi ta' HoKaWe biex ikompli jopera l-impjant tal-enerġija; f'Mejju 2012 it-tranżazzjoni tal-assi ġiet approvata f'laqgħa tal-kredituri ta' HoKaWe, u l-bejgħ ġie ffirmat fil-preżenza ta' nutar. Madankollu, billi l-Land ta' Brandenburg ma qablitx li tittrasferixxi l-ftehim qafas li jirregola l-konsenji ta' injam mill-Foresta Statali ta' Brandenburg (li huwa s-suġġett tad-deċiżjoni preżenti) lis-sid il-ġdid, id-distrett ta' Barnim irtira mit-tranżazzjoni.
2.2. Deskrizzjoni tal-miżura
(11)
F'Ġunju 2005 il-Land ta' Brandenburg u HoKaWe kkonkludew ftehim qafas għall-konsenja ta' injam mill-Foresta Statali ta' Brandenburg. Dan il-ftehim jistipula l-kwantità u t-termini u l-konduzzjonijiet ta' konsenja ta' injam (3) lil HoKaWe għal perjodu ta' 15-il sena, mill-1 ta' Ġunju 2006 sal-1 ta' Ġunju 2021. Il-ftehim jikkonċerna volum annwali ta' 150 000 metri kubi ta' injam li joriġina minn foresti li jinsabu f'distanza ta' mhux aktar minn 70 km minn Eberswalde.
(12)
Fil-ftehim ġie ffissat prezz ta' referenza inizjali għas-sena 2004 ta' EUR 15,50/metru kubu. Barra minn hekk, it-test tal-ftehim kien jipprevedi li l-aġġustamenti bikrin tal-prezzijiet ikunu miftehma bejn il-partijiet fuq il-bażi tal-iżvilupp tal-indiċi tal-prezz tal-injam industrijali tal-Uffiċju tal-Istatistika Federali Ġermaniż (4); il-bidliet fil-prezz tal-injam meta mqabbel mal-prezz ta' referenza inizjali kellhom jiġġarbu 50 % mill-bejjiegħ u 50 % mix-xerrej (minn issa 'l quddiem il-“klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet”).
(13)
Għall-fini tal-kalkolu tal-aġġustament tal-prezzijiet korrispondenti, il-ftehim, barra minn hekk, stabbilixxa l-formula li ġejja (minn issa 'l quddiem: il-“formula ta' aġġustament tal-prezzijiet” jew il-“formula”):
(14)
Huwa għalhekk meħtieġ li wieħed jiddistingwi bejn il-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet fit-test tal-ftehim u l-formula tal-aġġustament tal-prezzijiet.
(15)
Skont is-sottomissjonijiet mill-Ġermanja, min-naħa, il-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet trid tidher bħala r-rappreżentazzjoni tal-intenzjonijiet tal-partiti fil-ftehim. Dan huwa sostnut minn nota interna mill-Ministeru tal-Agrikoltura, l-Ambjent u l-Ippjanar Reġjonali tal-Land ta' Brandenburg tal-1 ta' Ottubru 2003 li tikkonċerna laqgħa bejn ir-rappreżentanti tal-Land ta' Brandenburg u HoKaWe, li turi biċ-ċar li l-aġġustament tal-prezzijiet previst mill-partijiet matul in-negozjati kien jikkorrispondi mal-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet. Dan huwa sostnut ukoll minn nota mill-Ministeru tal-Ekonomija u l-Affarijiet Ewropej tal-Land ta' Brandenburg tal-5 ta' Jannar 2011, li rrakkomandat li taġġusta jew tinterpreta l-ftehim qafas b'tali mod li jkun jirrispetta t-test tal-ftehim sabiex jirrifletti l-intenzjonijiet veri tal-partijiet.
(16)
Il-formula min-naħa l-oħra kienet żbaljata, kif ikkonfermat mill-Ġermanja u minn żewġ opinjonijiet esperti mħejjija fl-2010 għal-Land ta' Brandenburg (5), u ma wasslitx għal riżultat li kien jikkorrispondi mal-intenzjonijiet tal-partiti kif spjegat fil-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet.
(17)
Wara li l-ftehim daħal fis-seħħ, il-prezz kien aġġustat fuq il-bażi tal-formula. Kuntrarju għall-intenzjonijiet espressi fit-test tal-ftehim, l-aġġustamenti tal-prezzijiet ikkalkolati skont il-formula ma segwewx l-iżvilupp attwali tal-indiċi tal-prezz tal-injam industrijali u wasslu għal prezzijiet li kienu sinifikattivament aktar baxxi mill-prezz medju tal-injam għall-foresti Statali ta' Brandenburg. Barra minn hekk, il-formula ma wasslitx għar-riżultat previst tal-qsim ugwali tar-riskju tal-flussi fil-prezzijiet bejn l-Istat u HoKaWe.
(18)
Dan ġara minħabba l-fatt li, kif muri aktar 'il fuq fil-premessa (16), il-formula kienet żbaljata u ma kinitx tirrifletti matematikalment l-intenzjonijiet tal-partiti kif stabbilit fil-klawżola ta' aġġustamenti tal-prezzijiet (6).
(19)
Flimkien ma' dan, is-sottomissjoni tal-Ġermanja tat-28 ta' Frar 2013 turi li, matul il-ftehim il-partiti, b'mod ripetittiv, eżerċitaw id-diskrezzjoni tagħhom rigward il-parametri li ntużaw fil-fatt għall-kalkolu tal-aġġustament tal-prezzijiet skont il-formula (7). L-awtoritajiet Ġermaniżi informaw lill-Kummissjoni li r-raġunijiet għal dan ma setgħux jiġu inferiti mill-fajls.
(20)
Iż-żewġ opinjonijiet esperti li ngħataw lil-Land ta' Brandenburg fl-2010 (ara l-paragrafu (16)) ġibdu l-attenzjoni lejn problemi possibbli tal-għajnuna mill-Istat u rrakkomandaw li l-ftehim jiġi emendat billi tinbidel il-formula. Wara negozjati bejn HoKaWe u l-Land ta' Brandenburg, il-partiti għalhekk iffirmaw verżjoni mmodifikata tal-ftehim fis-26 ta' Awwissu 2011, b'effett mill-1 ta' Lulju 2011. Din il-verżjoni modifikata solviet il-problemi spjegati fil-premessi minn (12) sa (19) billi stipulat li mill-1 ta' Lulju 2011 'l quddiem il-prezzijiet kellhom jiġu aġġustati skont il-klawżola ta' aġġustament tal-prezzjiet u, b'hekk, skont l-intenzjonijiet oriġinali tal-partijiet. Għalhekk, minn din id-data 'l quddiem, il-formula ma baqgħetx parti mill-ftehim u ma setgħetx tibqa' tiġi applikata.
(21)
Barra minn hekk, il-Land ta' Brandenburg iddeċidiet li ma tkomplix il-kuntratt ma' investituri futuri li jieħdu f'idejhom l-assi ta' HoKaWe.
2.3. Raġunijiet għall-bidu tal-proċedura
(22)
Fid-19 ta' Diċembru 2012, il-Kummissjoni ddeċidiet li tiftah proċedura ta' investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) TFUE (“id-deċiżjoni ta' ftuh”).
(23)
Fid-deċiżjoni ta' ftuħ il-Kummissjoni b'mod preliminari qieset li l-implimentazzjoni tal-ftehim qafas bejn il-Land ta' Brandenburg u HoKaWe kienet tinvolvi l-għajnuna mill-Istat.
(24)
Il-Kummissjoni staqsiet jekk, minn perspettiva ex ante, bejjiegħ privat fis-suq kienx jaċċetta remunerazzjoni bħala dik li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-formula tal-aġġustament tal-prezzijiet deskritta.
(25)
Barra minn hekk, anki jekk il-partijiet kontraenti ma kinux konxji min-nuqqasijiet tal-formula, il-Kummissjoni esprimiet dubji serji dwar jekk il-Ġermanja aġixxietx b'mod konformi mas-suq matul l-implimentazzjoni tal-ftehim. Dawn id-dubji rriżultaw minħabba l-iżvilupp tal-prezz għall-injam mibjugħ skont il-Ftehim, li wera li l-prezz ikkalkolat fuq il-bażi tal-formula wassal għal prezzijiet sinifikattivament aktar baxxi mill-prezz medju tal-injam fil-Land ta' Brandenburg. Bejjiegħ privat prudenti li jkun f'sitwazzjoni simili kien juża minnufih il-possibbiltajiet kollha biex jimmodifika l-metodu tal-aġġustament. B'kuntrast ma' dan, il-Ġermanja kompliet tuża l-formula sal-2011.
(26)
Fuq il-bażi ta' dawn il-kunsiderazzjonijiet il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li vantaġġ favur HoKaWe u għalhekk l-eżistenza ta' għajnuna mill-Istat ma tistax tiġi eskluża għall-perjodu mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-ftehim (l-1 ta' Ġunju 2006) sal-emenda tal-ftehim (it-30 ta' Ġunju 2011). Billi bażi ġuridika għall-kompatibbiltà tal-għajnuna la kienet evidenti u lanqas kienet ġiet dikjarata mill-Ġermanja, il-Kummissjoni kellha aktar dubji dwar jekk il-miżura setgħetx titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.
3. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(27)
Waqt il-proċedura ta' investigazzjoni formali, il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti minn żewġ partijiet terzi interessati kif ukoll mingħand l-ilmentatur.
(28)
L-ilmentatur issottometta noti interni tal-Ministeru tal-Agrikoltura, l-Ambjent u l-Ippjanar Reġjonali tal-Land ta' Brandenburg bid-data ta' Diċembru 2003 u Marzu 2004. Skont l-ilmentatur, dawn in-noti kienu jesprimu, diġà qabel il-konklużjoni tal-ftehim, xi tħassib dwar bosta aspetti tal-ftehim: In-nota ta' Diċembru 2003, filwaqt li vvalutat il-konsegwenzi ta' ftehim matul dak iż-żmien, għamlet l-osservazzjoni li, saħansitra għas-sena 2004, il-ftehim ikun iwassal għal prezz ħafna aktar baxx mill-prezz tal-injam industrijali ta' dak iż-żmien. Bl-istess mod, in-nota interna ta' Marzu 2004 ġibdet l-attenzjoni li l-metodu ta' adattament tal-prezzjiet ikun iwassal għal konċessjonijiet mhux xierqa ta' prezzijiet mil-Land ta' Brandenburg u espliċitament irrakkomandat li l-ftehim jiġi kkunsidrat jew innegozjat mill-ġdid.
(29)
L-ilmentatur kompla jargumenta li f'sitwazzjoni bħal dik l-ebda bejjiegħ privat ma kien jidħol fi ftehim bħal dak u, barra minn hekk, bejjiegħ privat kien jirreaġixxi minnufih meta deher biċ-ċar li l-prezzijiet kienu aktar baxxi mill-prezzijiet tas-suq u ma kienx jistenna ħames snin. Rigward l-adattament tal-prezzijiet, l-ilmentatur jallega li l-prezzijiet miftehma ma kinux jirriflettu l-iżvilupp attwali fis-suq tal-injam u dawn irriżultaw f'vantaġġ mhux mistħoqq favur HoKaWe. L-ilmentatur jikkalkola li l-ammont ta' għajnuna bejn l-2006 u l-2011 kien ta' EUR 7,3 miljun (waqt li jitqies il-prezz medju tal-injam kif miftiehem bejn l-ilmentatur u fornituri oħra).
(30)
Flimkien ma' dan, il-Kummissjoni rċeviet osservazzjonijiet minn żewġ impriżi fil-Land ta' Brandenburg. Dawn l-impriżi allegaw li minħabba l-ftehim fuq perjodu fit-tul, parti sinifikanti mill-injam prodott ġewwa l-foresta Statali ta' Brandenburg ġiet irtirata mis-suq tal-injam reġjonali u dan wassal għal tgħawwiġ mhux mistħoqq fil-kompetizzjoni u poġġa f'periklu l-eżistenza ta' impriżi żgħar tal-ipproċessar tal-injam fil-Land ta' Brandenburg.
4. KUMMENTI MILL-ĠERMANJA
(31)
Il-Ġermanja sostniet li l-ftehim qafas kien konformi mas-suq u għalhekk ma kienx jinvolvi għajnuna mill-Istat.
(32)
Il-Ġermanja stqarret li, meta ġie ffirmat il-ftehim, ma kien jeżisti l-ebda suq għall-injam li jintuża għall-produzzjoni tal-enerġija (injam għall-enerġija “Energieholz”) u li, b'konsegwenza ta' dan, il-partijiet qablu li jibbażaw il-prezz li għandu jitħallas minn HoKaWe fuq il-prezz għall-injam industrijali u l-aġġustamenti tal-prezzijiet fuq l-iżvilupp tal-indiċi għall-injam industrijali. Il-Ġermanja żiedet ukoll li t-test tal-ftehim kien jirrifletti l-modus operandi maħsub għall-aġġustamenti tal-prezzijiet iżda ammettiet li l-applikazzjoni tal-formula wasslet għal riżultati li ma kinux jikkorrispondu għall-qsim intiż tar-riskju tal-fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet bejn il-partijiet.
(33)
Il-Ġermanja, għalhekk, argumentat li l-prezz ta' referenza inizjali kif ukoll il-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet stabbilita fit-test tal-ftehim, bl-aġġustamenti tal-prezzijiet imsejsa fuq l-indiċi għall-injam industrijali fil-Ġermanja u l-kondiviżjoni tar-riskju tal-fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet bejn il-partijiet, iridu jitqiesu bħala li kienu konformi mas-suq fil-waqt tal-iffirmar tal-ftehim.
(34)
Skont il-Ġermanja, l-amministrazzjoni tal-forestrija fil-Land ta' Brandenburg skopriet biss fir-riorganizzazzjoni tagħha ta' Jannar 2009 li l-applikazzjoni tal-formula kienet wasslet biex HoKaWe tħallas prezzijiet aktar baxxi minn kumpaniji oħra. Għalhekk, fl-2010, l-awtoritajiet responsabbli tal-Land ta' Brandenburg talbu valutazzjoni tal-ftehim minn espert legali estern, RAUE LLP, u wettqu wkoll valutazzjoni legali interna (in-house) tal-ftehim. Iż-żewġ kompetenzi ġibdu l-attenzjoni lejn kwistjonijiet possibli relatati mal-għajnuna mill-Istat. Barra minn hekk, fi stqarrija bil-miktub tal-5 ta' Jannar 2011, il-Ministeru tal-Ekonomija u l-Affarijiet Ewropej ikkonkluda li l-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet kienet konformi mas-suq iżda li aġġustament tal-prezzijiet fuq il-bażi tal-formula kienet tikkonstitwixxi għajnuna mill-Istat u għalhekk, irrakkomanda li l-ftehim jiġi emendat b'tali mod li jkun jirrifletti l-intenzjonijiet veri billi, pereżempju, tiġi modifikata l-formula. Il-Land ta' Brandenburg segwiet din ir-rakkomandazzjoni f'Awwissu 2011.
(35)
F'dan ir-rigward, il-Ġermanja argumentat li l-Land ta' Brandenburg aġixxiet b'mod konformi mas-suq billi aġġustat il-ftehim fl-2011 u li ma setgħetx tirreaġixxi aktar malajr, billi l-kuntratti jridu jiġu onorati u billi l-ftehim seta' biss jiġi emendat permezz ta' ftehim bejn il-partijiet.
(36)
Barra minn hekk, skont il-Ġermanja, il-ftehim la jgħawweġ il-kompetizzjoni u lanqas jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
5. VALUTAZZJONI
5.1. L-eżistenza ta' għajnuna
(37)
L-Artikolu 107(1) TFUE jistipula li kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta' riżorsi tal-istat fi kwalunwe forma li tgħawweġ jew li thedded li tgħawweġ il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta' ċerti prodotti, hija inkompatibbli mas-suq intern, jekk din taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(38)
Skont il-prattika stabbilita tal-Kummissjoni u kif ikkonfermat mill-każistika, il-kriterju biex jiġi vvalutat jekk tranżazzjoni kummerċjali bejn korp pubbliku u entità ekonomika tammontax għal għajnuna mill-Istat huwa l-prinċipju tal-investitur f'ekonomija tas-suq. Isegwi minn dan il-prinċipju li, meta l-Istat jaġixxi fis-suq bħala operatur kummerċjali, għandu jagħmel dan b'mod komparabbli ma' operatur privat. Jekk l-Istat ma jagħmilx dan, l-għajnuna mill-Istat tista' tkun involuta. Fi kliem ieħor, il-valur referenzjarju biex jiġi apprezzat jekk tranżazzjoni tinvolvix għajnuna mill-Istat huwa jekk operatur privat li jinsab f'qagħda simili jġibx ruħu bl-istess mod, jiġifieri f'dan il-każ jekk dan tal-aħħar kienx ibigħ l-assi, il-merkanzija jew is-servizz bl-istess prezz (it-test tal-bejjiegħ privat). Bl-applikazzjoni ta' dan il-prinċipju, il-kunsiderazzjonijiet mhux ekonomiċi ma jistgħux jitqiesu bħala raġunijiet għall-aċċettazzjoni ta' prezz iktar baxx. Dan il-prinċipju ġie applikat ripetittivament mill-Kummissjoni u kkonfermat b'mod kostanti mill-Qorti (8).
(39)
Il-Kummissjoni, għalhekk, għandha tevalwa f'dan il-każ jekk bejjiegħ privat kienx jidħol fi ftehim b'durata komparabbli, fuq il-bażi ta' prezz ta' referenza inizjali komparabbli u b'mekkaniżmu ta' aġġustament tal-prezzijiet simili.
(40)
Kif hemm miktub fil-premessi minn (11) sa (12), il-ftehim qafas b'durata ta' 15-il sena jistipula li l-prezzijiet għandhom jiġu aġġustati kull sena skont l-iżvilupp tal-indiċi tal-prezzijiet tal-injam industrijali u li l-bidliet korrispondenti għall-prezz ta' referenza inizjali, li kien stabbilit għal EUR 15,50/metru kubu, għandhom jiġġarbu 50 % mill-Istat u 50 % minn HoKaWe. Barra minn hekk, il-ftehim stabbixxa formula li għandha tintuża għall-kalkolu ta' dan l-aġġustament fil-prezz.
Id-durata twila tal-ftehim
(41)
L-ilementatur argumenta li d-durata tal-ftehim, jiġfieri 15-il sena, ma kinetx tas-soltu fis-suq.
(42)
Madankollu, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda indikazzjoni li tiġġustifika konklużjoni li din id-durata ma kinitx konformi mas-suq. Filwaqt li durata ta' 15-il sena tidher pjuttost twila, ma jkunx irraġonevoli għal bejjiegħ li jintrabat ma' xerrej jekk dan ikun jiggarantixxi lill-bejjiegħ, kif kien il-każ taħt il-ftehim preżenti, li jbigħ volumi ugwali ta' injam li, barra minn hekk, għal-inqas parzjalment, ma kinux jissodisfaw ir-rekwiżiti ta' kwalità għall-injam industrijali.
(43)
Fid-dawl ta' dan il-fatt u tal-previżjoni tal-qsim tar-riskju ta' fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet ma jistax jiġi eskluż li bejjiegħ privat kien jidħol għal ftehim ta' durata komparabbli.
Il-prezz ta' referenza inizjali miftiehem
(44)
B'mod simili, rigward il-prezz ta' referenza inizjali ta' EUR 15,50/metru kubu, il-Kummissjoni ma għandha l-ebda indikazzjoni li dan il-prezz ma kienx konformi mas-suq.
(45)
Kif ġie argumentat mill-Ġermanja, fiż-żmien li ġie ffirmat il-ftehim, ma kien jeżisti l-ebda prezz tas-suq stabbilit għall-injam għall-enerġija. Il-partijiet kontraenti, għalhekk, ibbażaw il-ftehim qafas fuq il-prezz tal-injam industrijali. Skont deskrizzjoni ġenerali tal-prezzijiet tas-suq għall-injam industrijali sottomessa mill-ilmentatur, il-prezzijiet bejn EUR 15,50/metru kubu u EUR 17,50/metru kubu għas-sena 2004 u bejn EUR 15,00/metru kubu u EUR 17,00/metru kubu għas-sena 2005 jistgħu jitqiesu bħala li jikkonformaw mas-suq. Meta jitqies ukoll il-fatt li l-ftehim kien kuntratt fit-tul, bil-prezz miftiehem ta' EUR 15,50/metru kubu, il-prezz ta' referenza inizjali tal-ftehim qafas baqa' fil-medda ta' prezzijiet konformi mas-suq għall-injam industrijali.
(46)
Barra minn hekk, nota interna mill-Ministeru tal-Agrikoltura, l-Ambjent u l-Ippjanar Reġjonali tal-Land ta' Brandenburg bid-data tal-1 ta' Ottubru 2003 turi li matul in-negozjati, ir-rappreżentanti tal-Land ta' Brandenburg issuġġerew prezz ta' referenza inizjali ta' EUR 15,50/metru kubu, filwaqt li HoKaWe ssuġġeriet prezz ta' EUR 15,00/metru kubu. Il-partijiet finalment qablu dwar il-prezz li kien ogħla, jiġifieri l-prezz ta' EUR 15,50/metru kubu.
(47)
Il-prezz ta' referenza inizjali ta' EUR 15,50/metru kubu jista' għalhekk jitqies bħala konformi mas-suq. Minħabba n-nuqqas ta' prezz tas-suq stabbilit għat-tqabbil, u l-fatt li r-rekwiżiti ta' kwalità tal-injam għall-enerġija għall-inqas mhumiex ogħla minn dawk għall-injam industrijali, kien raġonevoli għal-Land ta' Brandenburg li tikkonkludi ftehim li bih il-prezz ikun ibbażat fuq il-prezz għall-injam industrijali (il-prezz ta' referenza). Il-prezz miftiehem kien ir-riżultat ta' negozjati bejn il-partijiet u barra minn hekk kien fil-firxa tal-prezzijiet tas-suq għall-injam industrijali fil-Land ta' Brandenburg. Dan ġie miftiehem fl-għarfien tal-kwalità tal-injam disponibbli lill-foresti Statali tal-Land ta' Brandenburg (9) u għalhekk jirrappreżenta dak li bejjiegħ privat ikun qies bħala aċċettabbli għall-kwalità tal-injam li jrid jiġi kkunsinnat.
L-aġġustament tal-prezzijiet
(48)
Dwar l-aġġustament tal-prezzijiet, kif spjegat fil-premessa (14), huwa meħtieġ li wieħed jiddistingwi bejn il-klawżola tal-aġġustament tal-prezz u l-aġġustamenti tal-prezz applikati fil-verità fuq il-bażi tal-formula.
(49)
Rigward il-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet il-Kummissjoni ma għandha l-ebda indikazzjoni li din ma kinitx konformi mas-suq. B'mod simili għal dak li ġie ddikjarat fil-premessa (45) dwar il-prezz ta' referenza inizjali, ma kien hemm l-ebda indiċi għall-iżviluppi fil-prezzijiet ta' injam għall-enerġija. Kien, għalhekk, raġonevoli mhux biss li l-prezz ta' referenza inizjali jiġi bbażat fuq il-prezz għall-injam industrijali iżda wkoll raġonevoli li jkun hemm ftehim dwar aġġustament fil-prezz b'mod parallel mal-indiċi għall-injam industrijali.
(50)
Barra minn hekk, it-test tal-ftehim ippreveda li l-partijiet għandhom jaqsmu l-fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet nofs u nofs. Billi l-iżvilupp tal-prezz kien, fi żmien l-iffirmar, mhux kompletament previst, dan il-mekkaniżmu kellu l-effett li ż-żewġ partijiet jaqsmu kemm ir-riskju kif ukoll il-benefiċċji (potenzjali), li setgħu ukoll irriżultaw f'vantaġġ għal-Land ta' Brandenburg. Fid-dawl ta' din l-inċertezza, anki bejjiegħ privat seta' jaqbel ma' klawżola bħal din. Din il-klawżola għalhekk trid titqies bħala konformi mas-suq.
(51)
Jista' jiġi konkluż li l-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet, waqt li tipprevedi żvilupp tal-prezz b'mod parallel mal-indiċi għall-injam industrijali u qsim ugwali tar-riskju ta' fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet bejn il-partijiet, kienet konformi mas-suq, u li bejjiegħ privat raġjonevoli kien jidħol għal ftehim bħal dan.
(52)
Madankollu, kif diġà ntqal, l-aġġustamenti fil-prezz attwali saru bl-applikazzjoni tal-formula. Kif jidher mill-ħarsa ġenerali fit-tabella li ġejja, il-prezzijiet li rriżultaw mill-applikazzjoni ta' din il-formula kienu sinifikattivament aktar baxxi mill-prezzijiet li kienu jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet:
(f'EUR għal kull metru kubu)
Il-prezz attwalment imħallas (ibbażat fuq l-applikazzjoni tal-formula)
Il-prezz ikkalkulat (*) abbażi tal-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet
Il-prezz medju għall-injam kollu fil-Land ta' Brandenburg
2006
13,00
15,42
17,72
2007
13,21
15,95
21,02
2008
16,55
20,96
22,76
2009
16,42
20,76
19,20
2010
16,14
20,03
24,50
2011
15,79
19,33
m.a.
(53)
Din it-tabella turi wkoll b'mod ċar li l-prezzijiet ikkalkulati fuq il-bażi tal-formula mhux biss kienu sinifikattivament aktar baxxi mill-prezzijiet li kienu jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet iżda wkoll sinifikattivament aktar baxxi mill-prezzijiet medji fil-Land ta' Brandenburg.
(54)
Barra minn hekk, dawn l-effetti tal-formula kienu diġà prevedibbli qabel l-iffirmar tal-ftehim. Dan huwa ta' importanza partikolari billi, sabiex jiġi vvalutat jekk bejjiegħ fis-suq privat ikunx aġixxa bl-istess mod jew b'mod komparabbli bħall-Land ta' Brandenburg, huwa meħtieġ li titwettaq valutazzjoni ex ante tal-ftehim (10).
(55)
Kif intqal hawn fuq fil-premessi (16) u (18), il-formula kienet żbaljata u ma kinitx tirrifletti l-intenzjonijiet kif espressi fil-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet. Dawn l-intenzjonijiet setgħu ġew matematikament riflessi, kif ikkonfermat ukoll mill-opinjoni esperta ta' RAUE LLP, f'din il-formula li ġejja:
(56)
Madankollu, il-partijiet għall-ftehim naqqsu ammont fiss minflok l-Indiċin . Filwaqt li jista' jkun iġġustifikat, skont iċ-ċirkostanzi, li jintuża tnaqqis fiss, tnaqqis bħal dan għandu għall-inqas jirriżulta fil-prezz ta' referenza inizjali miftiehem għas-sena li fiha jiġi konkluż il-ftehim. Madankollu, fil-każ preżenti, il-partijiet għażlu tnaqqis li, diġà għas-sena tal-iffirmar, wassal għal prezz sinifikattivament aktar baxx mill-prezz inizjali miftiehem ta' referenza konformi mas-suq ta' EUR 15,50/metru kubu.
(57)
Għaldaqstant, il-fatt li l-formula kienet żbaljata u ma wasslitx għall-prezzijiet miftiehma fil-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet kien oġġettivament prevedibbli fil-mument tal-iffirmar.
(58)
F'din is-sitwazzjoni, bejjiegħ privat kieku kien juża formula differenti jew mill-inqas kien jitlob modifika tal-formula, speċjalment peress li l-partijiet kienu qablu fit-test tal-ftehim li l-aġġustament tal-prezzijiet ikun ikkalkolat skont l-indiċi għall-injam industrijali u li r-riskju ta' fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet jinqasam b'mod ugwali bejn l-Istat u HoKaWe (kif espress fil-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet).
(59)
F'dan ir-rigward jeħtieġ ukoll li jiġi enfasizzat li l-iżviluppi fil-prezzijiet skont il-ftehim ma kinux sempliċement ir-riżultat awtomatiku ta' kalkolu matematiku predeterminat stabbilit fil-formula. Kif intqal hawn fuq fil-premessa (19) pjuttost isegwi, mill-informazzjoni pprovduta mil-Ġermanja fil-proċedura formali tal-investigazzjoni li l-formula ġiet aġġustata bosta drabi (11) matul id-durata tal-ftehim.
(60)
Kif jidher biċ-ċar mit-tabella li tidher fil-premessa (52), dawn l-effetti negattivi prevedibbli tal-applikazzjoni tal-formula mmaterjalizzaw ukoll, billi l-prezz imħallas fil-verità minn HoKaWe kien sinifikattivament aktar baxx mill-prezz li jrid jitħallas skont il-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet. Kien ukoll sinifikattivament aktar baxx mill-prezzijiet medji mħallsa għall-injam mill-foresta Statali ta' Brandenburg, jiġifieri l-prezzijiet li bihom il-Land ta' Brandenburg bigħat l-injam lil kumpaniji oħra (12).
(61)
Isegwi li l-fatt li l-applikazzjoni tal-formula ma wasslitx għar-riżultat intenzjonat ta' żvilupp fil-prezz ibbażat fuq l-indiċi għall-injam industrijali, bir-riskju ta' fluttwazzjonijiet fil-prezzijiet li qed jinqasmu bejn il-partijiet, kienet kemm magħrufa kif ukoll aċċettata mill-Istat.
Konklużjoni
(62)
Rigward il-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet, jista' jiġi konkluż li għalkemm dan kien iwassal għal prezzijiet taħt il-prezz medju għal-Land ta' Brandenburg, dawn il-prezzijiet kienu jkunu konformi mas-suq. Dawn kienu bbażati fuq kunsiderazzjonijiet u negozjati raġonevoli bejn il-partijiet involuti u, għalhekk, ma jistax jiġi eskluż li wkoll attur privat fis-suq kien jidħol fi ftehim bl-istess kundizzjonijiet jew b'kundizzjonijiet kumparabbli.
(63)
Madankollu, l-aġġustament tal-prezzijiet attwali implimentat mill-partijiet fuq il-bażi tal-formula ma kienx jirrifletti dawn il-kundizzjonijiet konformi mas-suq u wassal għal prezzijiet sinifikattivament aktar baxxi minn dawk li kieku kienu jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet (u, aktar minn hekk, il-prezz medju għall-injam fil-Land ta' Brandenburg).
(64)
Filwaqt li l-iżvilupp tal-prezz fuq il-bażi tal-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet jirrifletti deċiżjoni tan-negozju raġonevoli u bilanċ ġust tar-riskji li jirrigwardaw il-fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet bejn il-partijiet, il-prezzijiet li jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-formula kienu sinifikattivament aktar baxxi u, barra minn hekk, ma kinux jirriflettu dak il-bilanċ tar-riskji. Kuntrarju għas-sitwazzjoni li fuqhom kienet imsejsa d-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-Kawża SA.19045 (Għajnuna allegata lil-Land tal-Bavarja (Amministrazzjoni tal-Forestrija tal-Bavarja) fil-forma ta' ftehimiet ta' forniment fit-tul għall-injam mal-kumpanija Klausner) (13), li fiha l-prezzijiet 'l isfel mill-medja tas-suq tqiesu li ma fihomx għajnuna mill-Istat billi s-suq sofra minn kapaċitajiet żejda u l-Land tal-Bavarja ppruvat tattira xerrej sinifikanti li jkun jiggarantixxi fit-tul ix-xiri ta' volumi kbar u stabbli, xejn fil-fatti tal-każ preżenti ma jkun jiġġustifika l-prezzijiet aktar 'l isfel minn dawk li kieku kienu jirriżultaw mill-applikazzjoni tal-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet. Il-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet miftiehem bejn il-partijiet ikkunsidrat in-natura tal-kuntratt fit-tul u l-kwalità tal-injam li jrid jinbiegħ u diġà kienet se twassal għal prezzijiet 'l isfel mill-prezz medju fil-Land ta' Brandenburg. Ma hemm xejn li jindika li attur privat fis-suq kien jaqbel ma prezzijiet anki aktar baxxi minn dawk.
(65)
Dan huwa kkonfermat aktar permezz tas-sottomissjonijiet mill-Ġermanja, li espliċitament stqarret li l-klawsola tal-aġġustament tal-prezzijiet kienet tirrappreżenta l-intenzjonijiet veri tal-partijiet. Barra minn hekk, fl-2011 il-Land ta' Brandenburg innegozjat l-emenda għall-ftehim li injorat il-formula żbaljata, bħala reazzjoni għaż-żewġ opinjonijiet legali mill-2010 msemmijin hawn fuq fil-premessa (16) li kienu qajmu tħassib dwar l-għajnuna mill-Istat minħabba fl-applikazzjoni tal-formula. Għalhekk, il-Land ta' Brandenburg innegozjat l-emenda għall-ftehim mingħajr il-formula speċifikament sabiex timplimenta l-intenzjonijiet veri tal-partijiet u biex ittemm it-tħassib dwar l-għajnuna mill-Istat.
(66)
Isegwi li l-mod kif il-ftehim ġie implimentat, b'mod aktar speċifiku l-aġġustamenti tal-prezzijiet fuq il-bażi tal-formula, ma jgħaddix mit-test tal-bejjiegħ privat u mhuwiex konformi mas-suq.
(67)
Il-Ġermanja argumentat li l-gvern reġjonali tal-Land ta' Brandenburg kien biss konxju mill-fatt li l-prezzijiet attwalment imħallsa minn HoKaWe ma kinux isegwu l-iżvilupp tal-prezz kif maħsub mill-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet u dan wassal għal prezzijiet sinifikattivament aktar baxxi mill-prezzijiet li bihom l-injam ġie kkunsinnat lil kumpaniji oħra waqt riorganizzazzjoni tal-amministrazzjoni tal-foresta fl-2009 u li l-Land ta' Brandenburg sussegwentement aġixxiet b'mod konformi mas-suq billi ordnat iż-żewġ opinjonijiet esperti msemmija fil-premessa (16) u imbagħad billi nnegozjat mill-ġdid il-ftehim, li wassal għall-emenda ta' dan il-ftehim fl-2011.
(68)
Dawn l-argumenti, madankollu, ma jidhrux plawżibbli. L-ewwel nett, kif spjegat fil-premessi minn (54) sa (57), l-effetti tal-formula kienu previsti fil-waqt tal-iffirmar tal-ftehim. It-tieni nett, bejjiegħ tas-suq privat li jfittex li jiżgura l-implimentazzjoni tas-soluzzjoni miftiehma li nstabet fil-klawżola tal-aġġustament tal-prezzijiet u li għalhekk jimmonitorja mill-qrib l-aġġustamenti tal-prezzijiet kien jirreaġixxi minnufih billi kien jitlob negozjar mill-ġdid tal-prezz. Kif indikat fil-premessa (65), in-negozjar mill-ġdid b'suċċess tal-ftehim mil-Land ta' Brandenburg pjuttost jikkonferma li l-formula ma kinitx tirrifletti l-intenzjonijiet veri tal-partijiet (kif miftiehem fil-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet). Dan juri wkoll li HoKaWe ma setgħetx tirrifjuta li tinjora l-formula.
(69)
B'konsegwenza ta' dan, HoKaWe bbenefikat minn vantaġġ ekonomiku fil-perjodu mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-ftehim (l-1 ta' Ġunju 2006) sal-emenda tal-ftehim (it-30 ta' Ġunju 2011).
(70)
Aktar minn hekk, il-kriterji l-oħra kollha tal-Artikolu 107(1) TFUE huma milħuqa. Il-vantaġġ kien selettiv għax il-ftehim speċifikament ta benefiċċju lil kumpanija speċifika. Il-vantaġġ ingħata mill-awtoritajiet ta' Stat Membru, jiġifieri tal-Land ta' Brandenburg. Il-volum medju ta' injam mibjugħ lil HoKaWe skont it-termini tal-ftehim kien sinifikanti; il-provvista ta' injam fuq termini favorevoli tejbet il-pożizzjoni tar-riċevitur meta mqabbel mal-kompetituri tiegħu u għalhekk xekklet il-kompetizzjoni. Is-suq għal injam huwa miftuħ għall-kompetizzjoni minn Stati Membri oħra. Filwaqt li anki tikkunsidra l-fatt li l-ftehim ta' provvista jkopri biss injam li joriġina minn foresti li mhumiex aktar 'il bogħod minn 70 km minn Eberswalde, il-Kummissjoni tinnota li Eberswalde jinsab viċin ħafna tal-fruntiera Pollakka (30 km biss). Għalhekk, l-għajnuna taffettwa wkoll il-kummerċ bejn l-Istati Membri. Għaldaqstant, jista' jiġi konkluż li l-implimentazzjoni tal-ftehim li twassal għall-prezzijiet imħallsa fuq il-bażi tal-formula kienet tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
(71)
L-emenda għall-ftehim, li daħlet fis-seħħ fl-1 ta' Lulju 2011, għandha titqies bħala waħda li ġiebet il-miżura ta' għajnuna mill-Istat fi tmiemha. Din l-emenda tipprovdi li mill-1 ta' Lulju 2011 'il quddiem, l-aġġustamenti tal-prezzijiet kellhom isiru skont il-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet u, b'hekk, ikkonfermat mill-ġdid u implementat b'mod korrett l-intenzjonijiet inizjali tal-partijiet. Billi l-ftehim f'din il-forma huwa konformi mas-suq, il-Kummissjoni tqis li wara t-30 ta' Ġunju 2011, HoKaWe ma baqgħetx tirċievi aktar vantaġġ ekonomiku minn pagamenti skont il-ftehim.
5.2. Kompatibbiltà mas-suq intern
(72)
Bażi ġuridika għall-kompatibbiltà tal-għajnuna la hija evidenti u lanqas ma ntalbet mill-Istat Membru. Dan iwassal għall-konklużjoni li l-vantaġġ li HoKaWe ħadet mill-implimentazzjoi tal-ftehim bejn Ġunju 2006 u Ġunju 2011 jikkonstitwixxi għajnuna mill-Istat inkompatibbli.
5.3. Kalkolu tal-element ta' għajnuna
(73)
Kif diġà spjegat fil-premessi minn (49) sa (51), il-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet tista' titqies bħala waħda konformi mas-suq. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-element ta' għajnuna jikkonsisti mid-differenza bejn il-prezz imħallas attwalment (14) fuq il-bażi tal-formula u l-prezz li jrid jitħallas skont il-klawżola ta' aġġustament tal-prezzijiet.
(a)
Il-prezz attwalment imħallas
(f'EUR għal kull metru kubu) (**)
(b)
Il-prezz ikkalkulat fuq il-bażi tal-klawsola tal-aġġustament tal-prezzijiet
(f'EUR għal kull metru kubu)
(c)
Id-differenza bejn (a) u (b) (**)
(d)
L-ammont ta' injam attwalment ikkunsinnat
(f'metri kubi)
(e)
Element ta' għajnuna: (c) × (d)
(f'EUR) (**)
2006
13,00
15,42
2,42
13 115,73
31 794
2007
13,21
15,95
2,74
142 792,67
391 452
2008
16,55
20,96
4,41
137 683,00
607 291
2009
16,42
20,76
4,34
141 273,68
613 128
2010
16,14
20,03
3,89
139 045,38
540 699
2011
15,79
19,33
3,54
62 680,29
222 051
Total
2 406 415
(74)
L-għajnuna mogħtija lil HoKaWe għalhekk tammonta għal EUR 2 406 415.
6. IRKUPRU
(75)
Skont it-TFUE u l-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, il-Kummissjoni hija kompetenti biex tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat irid jabolixxi jew jibdel l-għajnuna (15) meta tkun sabet li din tkun inkompatibbli mas-suq intern. Il-Qorti ddeċidiet b'mod konsistenti wkoll li l-obbligu li Stat Membru jannulla għajnuna meqjusa mill-Kummissjoni bħala inkompatibbli mas-suq intern huwa mfassal biex jistabbilixxi mill-ġdid is-sitwazzjoni kif kienet qabel (16). F'dan il-kuntest, il-Qorti ddeċidiet li dan l-objettiv jintlaħaq meta r-riċevitur ikun irrimborża l-ammonti mogħtija bħala għajnuna illegali, u b'hekk jitlef il-vantaġġ li jkun ibbenefika minnu fir-rigward tal-kompetituri tiegħu fis-suq, u tkun ġiet irrestawrata s-sitwazzjoni ta' qabel il-ħlas tal-għajnuna (17).
(76)
F'konformità mal-każistika, l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (18) stabbilixxa li “fejn jittieħdu deċiżjonijiet negattivi f'każijiet ta' għajnuna illegali, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jirkupra l-għajnuna mill-benefiċjarju[…].”
(77)
Għalhekk, minħabba li l-miżura inkwistjoni ma kinitx notifikata lill-Kummissjoni bħala li tikser l-Artikolu 108 TFUE u billi, għalhekk, trid titqies bħala għajnuna illegali u inkompatibbli, l-għajnuna trid tiġi rkuprata sabiex tiġi stabbilita mill-ġdid is-sitwazzjoni li kienet teżisti fis-suq qabel ma ngħatat l-għajnuna. L-irkupru għandu għalhekk ikopri ż-żmien minn meta seħħ il-vantaġġ għall-benefiċjarju, jiġifieri meta l-għajnuna tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-benefiċjarju, sal-irkupru effettiv tagħha u s-somom li għandhom jiġu rkuprati għandu jkollhom imgħax sal-irkupru effettiv.
7. KONKLUŻJONI
(78)
L-implimentazzjoni tal-ftehim qafas bejn il-Land ta' Brandenburg u HoKaWe mill-iffirmar tiegħu (l-1 ta' Ġunju 2006) sal-emenda tiegħu (it-30 ta' Ġunju 2011) kienet tinvolvi għajnuna mill-Istat mhux kompatibbli mas-suq intern. Għalhekk, l-għajnuna mill-Istat trid tiġi rkuprata minn HoKaWe flimkien mal-imgħax ta' rkupru.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li tammonta għal EUR 2 406 415, mogħtija illegalment mill-Ġermanja lil HoKaWe Eberswalde GmbH li tikser l-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, hija inkompatibbli mas-suq intern.
Artikolu 2
(1) Il-Ġermanja tirkupra mingħand il-benefiċjarju l-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1.
(2) Is-somom li għandhom jiġu rkuprati għandhom jinkludu l-interessi mid-data li fiha saru disponibbli lill-benefiċjarju sad-data tal-irkupru attwali tagħhom.
(3) L-imgħax huwa kkalkolat fuq bażi komposta, f'konformità mal-Kapitolu V tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (19) u mar-Regolament tal-Kummissjoni (20) (KE) Nru 271/2008 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 794/2004.
Artikolu 3
(1) L-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1 jkun immedjat u effettiv.
(2) Il-Ġermanja tiżgura li din id-deċiżjoni tiġi implimentata fi żmien erba' xhur wara d-data tan-notifika ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 4
(1) Fi żmien xahrejn mid-data tan-notifika ta' din id-Deċiżjoni, il-Ġermanja tissottometti l-informazzjoni li ġejja lil-Kummissjoni:
(a)
l-ammont totali (il-kapital u l-imgħax tal-irkupru) li jrid jitħallas lura mill-benefiċjarju;
(b)
deskrizzjoni fid-dettall tal-miżuri li diġà ttieħdu u dawk ippjanati biex ikun hemm konformità ma' din id-Deċiżjoni;
(c)
id-dokumenti li juru li l-benefiċjarju jkun ġie ordnat li jħallas lura l-għajnuna.
(2) Il-Ġermanja żżomm lill-Kummissjoni infurmata dwar il-progress tal-miżuri nazzjonali meħuda sabiex tiġi implimentata din id-Deċiżjoni sakemm jitlesta l-irkupru tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 1. Hija trid tibgħat minnufih, wara talba sempliċi tal-Kummissjoni, l-informazzjoni dwar il-miżuri li diġà ttieħdu u dwar dawk ippjanati biex tinkiseb il-konformità ma' din id-Deċiżjoni. Il-Ġermanja tipprovdi wkoll informazzjoni dettaljata dwar l-ammonti ta' għajnuna u ta' mgħaxijiet fuq l-irkupru li jkunu diġà ġew irkuprati mingħand il-benefiċjarju.
Artikolu 5
Din id-deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
Magħmul fi Brussell, is-6 ta' Novembru 2013.