NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1287/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014-2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1639/2006/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 173 a 195 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v březnu roku 2010 přijala sdělení nazvané „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(dále jen „strategie Evropa 2020“). Toto sdělení v červnu 2010 schválila Evropská rada. Strategie Evropa 2020 reaguje na hospodářskou krizi a jejím záměrem je připravit Unii na příští desetiletí. Vytyčuje pět ambiciózních cílů v oblasti klimatu a energetiky, zaměstnanosti, inovací, vzdělávání a sociálního začlenění, jichž má být dosaženo do roku 2020, a identifikuje klíčové hybatele růstu, jež mají dodat Unii větší dynamiku a větší konkurenceschopnost. Zdůrazňuje také význam posílení růstu evropského hospodářství při současném zajištění vysoké míry zaměstnanosti, nízkouhlíkového a energeticky účinného hospodářství účinně využívajícího zdroje a sociální soudržnosti. Zásadní úlohu při dosahování cílů strategie Evropa 2020 by měly hrát malé a střední podniky. Vypovídá o tom skutečnost, že malé a střední podniky jsou zmiňovány v šesti ze sedmi stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020.
(2)
Jednou z nejvyšších priorit je, aby ústřední roli při generování hospodářského růstu v Unii měly podniky, zejména podniky malé a střední, a proto přijala Komise v říjnu 2010 sdělení nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace - Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“, ke kterému se přihlásila Rada v prosinci roku 2010. Jedná se o jednu ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Sdělení stanoví strategii, jejímž cílem je podpořit růst a pracovní místa zachováním a podporou silné, diverzifikované a konkurenceschopné průmyslové základny v Evropě, zejména zlepšováním rámcových podmínek pro podniky a posilováním některých aspektů vnitřního trhu, včetně služeb souvisejících s podnikáním.
(3)
V červnu roku 2008 přijala Komise sdělení nazvané „Zelenou malým a středním podnikům - „Small Business Act“ pro Evropu“, které Rada uvítala na zasedání v prosinci roku 2008. Small Business Act (dále jen „iniciativa SBA“) poskytuje komplexní politický rámec pro malé a střední podniky, podporuje podnikání a právně a politicky zakotvuje zásadu „zelenou malým a středním podnikům“, aby se posílila konkurenceschopnost malých a středních podniků. Iniciativa SBA stanoví deset zásad a vytyčuje politická a legislativní opatření na podporu potenciálu malých a středních podniků pro růst a vytváření pracovních míst. Provádění iniciativy SBA přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020. Některá opatření pro malé a střední podniky již byla stanovena ve stěžejních iniciativách.
(4)
Iniciativa SBA byla mezitím podrobena přezkumu, který byl zveřejněn v únoru roku 2011 a na jehož základě byly Radou přijaty závěry na zasedání ve dnech 30. a 31. května 2011. Tento přezkum obsahuje přehled o provádění iniciativy SBA a posuzuje potřeby malých a středních podniků, pro něž je za současných hospodářských podmínek stále obtížnější získávat přístup k financování a na trhy. Uvedený přezkum poskytuje přehled o pokroku dosaženém během prvních dvou let uplatňování iniciativy SBA, vytyčuje nová opatření, jež mají umožnit vyrovnat se s problémy plynoucími z hospodářské krize, na něž poukázaly zúčastněné subjekty, navrhuje způsoby, jak zlepšit využití a provádění iniciativy SBA, a jasně stanoví úlohu zúčastněných subjektů a podnikatelských organizací hrajících důležitou úlohu v praxi. Specifické cíle programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků by měly zohledňovat priority stanovené v uvedeném přezkumu. Je důležité zajistit, aby bylo provádění programu koordinováno s prováděním iniciativy SBA.
Zejména je třeba, aby opatření v rámci specifických cílů přispívala k naplňování výše uvedených deseti zásad a k provádění nových akcí vymezených během přezkumu iniciativy SBA.
(5)
Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3) stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020. Tento víceletý finanční rámec popisuje, jak bude dosaženo politických cílů zvyšování růstu a vytváření většího počtu pracovních míst v Evropě, vytváření nízkouhlíkového hospodářství, která bere větší ohled na životní prostředí, a Unie hrající významnou úlohu na mezinárodní scéně.
(6)
Aby se přispělo k posílení konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků Unie, zejména malých a středních podniků, k podpoře stávajících malých a středních podniků, k povzbuzení podnikatelské kultury a podpoře růstu malých a středních podniků, k pokroku ve vytváření znalostní společnosti a k rozvoji založenému na vyváženém hospodářském růstu, by měl být zaveden Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (dále jen „program COSME“).
(7)
V souladu se sdělením Komise ze dne 8. února roku 2012 nazvaným „Agenda pro zjednodušení víceletého finančního rámce na období 2014-2020“ by se měl program COSME přednostně zabývat problematikou tohoto zjednodušení. Vynakládání finančních prostředků Unie a členských států na podporu konkurenceschopnosti podniků a malých a středních podniků by mělo být lépe koordinováno, aby byla zajištěna doplňkovost, větší účinnost a viditelnost a rovněž aby bylo dosaženo lepší rozpočtové součinnosti.
(8)
Komise se zavázala, že téma klimatu bude mít významné místo ve výdajových programech Unie a že nejméně 20 % rozpočtu Unie bude směřovat na cíle související s touto problematikou. Je důležité zajistit, aby zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům, jakož i prevence rizik hrály důležitou úlohu při přípravě, koncipování a provádění programu COSME. Opatření obsažená v tomto nařízení by měla přispět k prosazování přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství a společnosti, které se dokáží vyrovnat se změnou klimatu.
(9)
Z rozhodnutí Rady 2001/822/ES (4) vyplývá, že subjekty a orgány zámořských zemí a území jsou způsobilé pro účast na programu COSME.
(10)
Smyslem politiky Unie v oblasti konkurenceschopnosti je takové nasměrování politiky a vytvoření institucionálního uspořádání, které vytvoří podmínky pro udržitelný růst podniků, zejména malých a středních podniků. Dosažení konkurenceschopnosti a udržitelnosti vyžaduje schopnost dosáhnout hospodářské konkurenceschopnosti a růstu podniků v souladu s cíli udržitelného rozvoje a tuto konkurenceschopnost a růst udržet. Vyšší produktivita, včetně produktivity zdrojů a energetické produktivity, je hlavním zdrojem udržitelného růstu příjmu. Konkurenceschopnost rovněž závisí na schopnosti firem plně využívat příležitostí, které nabízí například vnitřní trh. Zvláště důležité je to pro malé a střední podniky, které představují 99 % podniků v Unii, aktuálně poskytují dvě ze tří pracovních míst v soukromém sektoru a 80 % nově vytvořených pracovních míst a přispívají více než polovinou k celkové přidané hodnotě, kterou vytvářejí podniky v Unii. Malé a střední podniky jsou zásadním hybatelem hospodářského růstu, zaměstnanosti a sociální integrace.
(11)
Podle sdělení Komise ze dne 18. dubna 2012 nazvaném „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ by politiky podporující přechod k ekologickému hospodářství, jako je politika účinného využívání zdrojů, politika energetické účinnosti a politika v oblasti změny klimatu, mohly do roku 2020 vytvořit více než pět milionů pracovních míst, a to zejména v odvětví malých a středních podniků. S ohledem na tuto skutečnost by specifické akce v rámci programu COSME mohla zahrnovat podporu vývoje udržitelných produktů, služeb, technologií a postupů, jakož i účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a sociální odpovědnosti podniků.
(12)
Konkurenceschopnost se dostala v posledních letech do ohniska tvorby politiky Unie, neboť selhání trhu a politická a institucionální selhání snižují konkurenceschopnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků.
(13)
Program COSME by se proto měl zaměřit na selhání trhu, jež ovlivňují konkurenceschopnost ekonomiky Unie v celosvětovém měřítku a jež oslabují schopnost podniků, zejména malých a středních podniků, soutěžit se svými protějšky v jiných částech světa.
(14)
Program COSME by měl být věnován především malým a středním podnikům, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (5). Při uplatňování tohoto nařízení by měla Komise konzultovat všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně organizací zastupujících malé a střední podniky. Zvláštní pozornost je třeba věnovat mikropodnikům, podnikům, které se zabývají řemeslnými činnostmi, samostatně výdělečně činným osobám, svobodným povoláním a sociálním podnikům. Pozornost je třeba věnovat rovněž potenciálním, novým a mladým podnikatelům a podnikatelkám a také dalším specifickým cílovým skupinám, jako jsou starší lidé, migranti a podnikatelé, kteří jsou příslušníky sociálně znevýhodněných nebo zranitelných skupin, například zdravotně postiženým, a dále podpoře převádění podniků, zakládání podniků za účelem komercializace výsledků výzkumu, zakládání podniků na základě oddělení od mateřského podniku a druhých šancí pro podnikatele.
(15)
Mnohé z problémů Unie v oblasti konkurenceschopnosti souvisejí s tím, že malé a střední podniky obtížně získávají přístup k financování, protože zápasí s prokazováním své úvěruschopnosti a obtížně se dostávají k rizikovému kapitálu. Tyto obtíže mají nepříznivý dopad na úroveň a kvalitu nově zakládaných podniků a na růst a míru přežití podniků i na ochotu nových podnikatelů převzít životaschopné podniky v rámci jejich převodu nebo přechodu. Finanční nástroje Unie zavedené na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (6) prokázaly svůj pozitivní přínos a pomohly nejméně 220 000 malých a středních podniků. Větší přínos navrhovaných finančních nástrojů pro Unii spočívá mimo jiné v posílení vnitřního trhu z hlediska rizikového kapitálu, v rozvoji celoevropského finančního trhu pro malé a střední podniky a v řešení selhání trhu, která nemohou členské státy vyřešit. Akce Unie by měly být soudržné a konzistentní, měly by doplňovat finanční nástroje členských států pro malé a střední podniky, poskytovat pákový efekt a zamezit narušení trhu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7). Subjekty, které budou pověřeny prováděním akcí, by měly zajistit, že se akce budou vzájemně doplňovat, a zabránit dvojímu financování z prostředků Unie.
(16)
Komise by měla věnovat pozornost viditelnosti financování poskytovaného prostřednictvím finančních nástrojů podle tohoto nařízení, aby se zajistilo, že se o dostupnosti podpory Unie bude vědět a že poskytnutá podpora bude v rámci trhu uznávána. Za tímto účelem by finanční zprostředkovatelé měli mít rovněž povinnost konečným příjemcům výslovně zdůraznit, že financování bylo umožněno prostřednictvím podpory obdržené z finančních nástrojů podle tohoto nařízení. Komise a členské státy by měly přijmout vhodná opatření, a to i prostřednictvím uživatelsky vstřícných on-line systémů, s cílem informovat malé a střední podniky a zprostředkovatele o dostupných finančních nástrojích. Tyto systémy, jejichž součástí by mohl být i jediný portál, by neměly zdvojovat systémy již existující.
(17)
Síť Enterprise Europe Network (dále jen „síť“) prokázala svůj přínos pro evropské malé a střední podniky jako jediné správní či kontaktní místo pro podporu podniků tím, že pomáhá podnikům zlepšovat jejich konkurenceschopnost a využívat obchodní příležitosti na vnitřním trhu i na jiných trzích. Zlepšení účinnosti metodik a pracovních metod a poskytnutí evropského rozměru službám na podporu podnikání může být dosaženo pouze na úrovni Unie. Síť zejména pomáhá malým a středním podnikům nalézt partnery pro spolupráci nebo pro transfery technologií na vnitřním trhu i ve třetích zemích, získat poradenství týkající se zdrojů financování v Unii, právních předpisů Unie a práv duševního vlastnictví a programů Unie na podporu ekologických inovací a udržitelné výroby. Získává také zpětnou vazbu pro potřeby právních předpisů a norem Unie. Její jedinečné odborné poznatky jsou zvlášť důležité pro překonání informačních asymetrií a ke snížení transakčních nákladů spojených s přeshraničními transakcemi.
(18)
Je třeba pokračovat v úsilí s cílem dále optimalizovat kvalitu služeb a výkonnost sítě, zejména pokud jde o informovanost malých a středních podniků a následné využívání nabízených služeb, a to další integrací služeb v oblasti internacionalizace a inovací, posílením spolupráce mezi sítí a regionálními a místními zúčastněnými subjekty z řad malých a středních podniků, konzultacemi s hostitelskými organizacemi a jejich lepším zapojením, snížením byrokracie, zlepšením podpory v oblasti informačních technologií a zviditelněním sítě a jejích služeb v zeměpisných oblastech spadajících do její působnosti.
(19)
Konkurenceschopnost nepříznivě ovlivňuje omezená internacionalizace malých a středních podniků v rámci Evropy i mimo Evropu. Podle některých odhadů v současnosti vyváží nebo v posledních třech letech uskutečnilo vývoz 25 % malých a středních podniků v Unii, a pouze 13 % malých a středních podniků v Unii vyváží pravidelně mimo Unii a pouze 2 % investovaly za hranicemi své domovské země. Průzkum Eurobarometr z roku 2012 navíc prokázal nevyužitý potenciál malých a středních podniků v oblasti růstu na „zelených“ trzích v Unii i mimo ni, pokud jde o internacionalizaci a přístup k veřejným zakázkám. V souladu s iniciativou SBA, která Unii a členské státy vyzvala, aby podporovaly a povzbuzovaly malé a střední podniky k tomu, aby využívaly rostoucích trhů mimo Unii, Unie poskytuje finanční pomoc několika iniciativám, například Středisku pro průmyslovou spolupráci mezi Unií a Japonskem a Poradenskému centru pro malé a střední podniky a práva duševního vlastnictví v Číně. Přidaná hodnota Unie se vytváří podporou spolupráce a nabízením služeb na evropské úrovni, jež doplňují hlavní služby členských států na podporu obchodu, aniž by tyto služby zdvojovaly, a posilují společné úsilí veřejných a soukromých poskytovatelů služeb v této oblasti. Tyto služby by měly zahrnovat informace o právech duševního vlastnictví, normách a pravidlech a příležitostech v oblasti veřejných zakázek. Je třeba plně zohlednit část II závěrů Rady ze dne 6. prosince 2011 nazvaných „Posílení provádění průmyslové politiky v celé EU“ a reagujících na sdělení Komise nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace: Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“. V tomto ohledu by jasně vymezená evropská strategie v oblasti klastrů měla doplňovat vnitrostátní a regionální úsilí zaměřené na pobízení klastrů k dosažení excelence a k mezinárodní spolupráci a současně zohledňovat skutečnost, že vytváření seskupení malých a středních podniků může být jedním z klíčových nástrojů umožňujících posílit jejich schopnost zavádět inovace a začít působit na zámořských trzích.
(20)
Aby se zlepšila konkurenceschopnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, musí členské státy a Komise vytvářet příznivé podmínky pro podnikání. Pozornost vyžadují zejména zájmy malých a středních podniků a odvětví, ve kterých jsou malé a střední podniky nejaktivnější. Iniciativy na úrovni Unie jsou rovněž nezbytné za účelem výměny informací a znalostí v evropském měřítku, přičemž zvláště nákladově efektivní mohou v této oblasti být digitální služby. Tato opatření mohou přispět k vytvoření rovných podmínek pro malé a střední podniky.
(21)
Nedostatky, roztříštěnost a zbytečná byrokracie na vnitřním trhu brání občanům, spotřebitelům a podnikům, zejména malým a středním podnikům, naplno využívat jeho přínosů. Proto je naléhavě nutné, aby členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise společně usilovaly o řešení nedostatků v oblasti provádění právních předpisů, přijímání právních předpisů a informovanosti. V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality by měly členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise spolupracovat rovněž na snižování nadbytečné administrativní a regulační zátěže malých a středních podniků a zamezování jejímu vzniku. Akce v rámci programu COSME, který je jediným programem Unie specificky zaměřeným na malé a střední podniky, by měly přispívat k naplňování těchto cílů, a to zejména tím, že budou napomáhat ke zlepšování rámcových podmínek pro podniky. Součástí tohoto úsilí by měly být i kontroly účelnosti a posuzování dopadu financované v rámci programu COSME.
(22)
Dalším faktorem, který ovlivňuje konkurenceschopnost, je poměrně slabý podnikatelský duch v Unii. Samostatně výdělečně činnými by chtělo být pouze 45 % občanů Unie (a méně než 40 % žen) v porovnání s 55 % obyvatel ve Spojených státech a 71 % v Číně (podle průzkumu Eurobarometr o podnikání provedeného v roce 2009). Podle iniciativy SBA by měla být pozornost věnována všem situacím, jimž jsou podnikatelé vystaveni, včetně počáteční fáze, růstové fáze, fáze převodu a úpadku (druhá šance). Vysokou přidanou hodnotu Unie zajišťuje podpora vzdělávání zaměřeného na rozvoj podnikatelských dovedností, jakož i opatření k posílení soudržnosti a konzistentnosti, jako je referenční srovnávání a výměna osvědčených postupů.
(23)
Program Erasmus pro mladé podnikatele byl zahájen s cílem dát novým nebo budoucím podnikatelům příležitost získávat podnikatelské zkušenosti v jiném členském státě než jejich vlastním, a umožnit jim tak rozvíjet svůj podnikatelský talent. Ve spojitosti s cílem zlepšování rámcových podmínek pro podporu podnikání a podnikatelské kultury by Komise měla mít možnost přijímat opatření, která mají pomoci novým podnikatelům zlepšovat jejich schopnosti rozvíjet své podnikatelské know-how, dovednosti a přístupy a zdokonalovat své technologické kapacity a řízení podniků.
(24)
Celosvětová hospodářská soutěž, demografické změny, omezené zdroje a nově vznikající sociální trendy přinášejí výzvy a příležitosti pro různá odvětví, která jsou vystavena globálním výzvám a pro které je typický vysoký podíl malých a středních podniků. Například designérská odvětví se musí přizpůsobovat, aby mohla využívat dosud nevyužitého potenciálu vysoké poptávky po individualizovaných, kreativních a komplexních produktech. Protože se tyto výzvy vztahují na všechny malé a střední podniky v Unii působící v těchto odvětvích, je nezbytné vyvinout jednotné úsilí na úrovni Unie v zájmu dosažení dalšího růstu prostřednictvím iniciativ, které urychlují vývoj nových produktů a služeb.
(25)
Na podporu akcí přijatých v členských státech může program COSME podporovat iniciativy v odvětvových i meziodvětvových oblastech s významným potenciálem pro růst a podnikatelskou činnost, a to zejména oblastech s vysokým podílem malých a středních podniků, urychlující vznik konkurenceschopných a udržitelných odvětví založených na vysoce konkurenceschopných obchodních modelech, zdokonalených produktech a postupech, organizačních strukturách nebo na modifikovaných hodnotových řetězcích. Jak bylo uvedeno ve sdělení Komise ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v říjnu roku 2010, je cestovní ruch jedním z důležitých odvětví ekonomiky Unie. Podniky v tomto odvětví přímo vytvářejí 5 % hrubého domácího produktu (HDP) Unie. Význam cestovního ruchu uznává i Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která stanoví pravomoci Unie v této oblasti. Evropské iniciativy v oblasti cestovního ruchu mohou doplnit akce členských států tím, že povzbudí vytváření příznivého prostředí a podpoří spolupráci mezi členskými státy, zejména formou výměny osvědčených postupů. Akce mohou zahrnovat zlepšení znalostní základny cestovního ruchu prostřednictvím poskytování údajů a analýzy a vypracování nadnárodních projektů spolupráce v úzké spolupráci s členskými státy, aniž by byly podnikům v Unii ukládány závazné požadavky.
(26)
Program COSME vymezuje akce pro splnění stanovených cílů, celkové finanční krytí pro dosažení těchto cílů, minimální finanční krytí pro finanční nástroje, různé druhy prováděcích opatření a transparentní opatření pro sledování a hodnocení a na ochranu finančních zájmů Unie.
(27)
Program COSME doplňuje další programy Unie, přičemž každý z nástrojů by se měl řídit vlastními postupy. Nemělo by tak docházet k dvojímu financování týchž způsobilých nákladů. V zájmu dosažení přidané hodnoty a výrazného dopadu unijního financování by se měla rozvíjet úzká součinnost mezi programem COSME a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (8) (dále jen „Horizont 2020“), nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9) (dále jen „strukturálními fondy“) a s ostatními programy Unie.
(28)
Ve všech příslušných iniciativách a akcích, které jsou součástí programu COSME, by měly být brány v úvahu zásady transparentnosti a rovných příležitostí pro ženy a muže. Při těchto iniciativách a akcích je třeba také dbát na dodržování lidských práv a základních svobod pro všechny občany.
(29)
Granty by měly být malým a středním podnikům poskytovány na základě transparentních postupů. Udělení grantů a jejich vyplácení by měly být transparentní, nebyrokratické a v souladu se společnými pravidly.
(30)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu trvání programu COSME, které má během ročního rozpočtového procesu představovat pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (10).
(31)
Aby bylo zajištěno, že se financování omezí na řešení selhání trhu, politiky a institucí, a s cílem zamezit narušením trhu, mělo by poskytování finančních prostředků z programu COSME být v souladu s pravidly Unie pro poskytování státní podpory.
(32)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru a protokoly k dohodám o přidružení zajišťují účast příslušných zemí v programech Unie. Účast třetích zemí by měla být možná, pokud to stanoví dohody a postupy.
(33)
Je důležité zajistit řádné finanční řízení programu COSME a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a současně rovněž zaručit právní jistotu a dostupnost programu COSME pro všechny účastníky.
(34)
Program COSME je třeba sledovat a vyhodnocovat, aby bylo možné provádět úpravy. Každý rok by měla být vypracována zpráva o jeho provádění podávající informace o dosaženém pokroku a plánovaných činnostech.
(35)
Provádění programu COSME by mělo být každoročně sledováno pomocí klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a dopadů. Tyto ukazatele, včetně příslušných referenčních úrovní, by měly poskytnout minimální základ pro posouzení míry dosažení cílů programu COSME.
(36)
Průběžná zpráva o dosahování cílů všech akcí podporovaných v rámci programu COSME, kterou vypracuje Komise, by měla rovněž obsahovat hodnocení nízké míry účasti malých a středních podniků, bude-li tato situace zjištěna ve významném počtu členských států. Členské státy by případně mohly výsledky této průběžné zprávy zohlednit ve svých příslušných politikách.
(37)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012.
(38)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání ročních pracovních programů k provádění programu COSME. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (11). Součástí některých akcí zahrnutých do ročního pracovního programu je koordinace akcí na vnitrostátní úrovni. V této souvislosti by se měl použít čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení.
(39)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu se článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění ukazatelů, změny některých specifických podrobností týkajících se finančních nástrojů a změny orientačních částek, na jejichž základě by se tyto částky zvýšily o více než 5 % hodnoty tohoto finančního krytí v jednotlivých případech. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla potřebné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(40)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být rozhodnutí č. 1639/2006/ES zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Předmět
Článek 1
Zavedení programu
Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí program pro akce Unie zaměřené na zlepšení konkurenceschopnosti podniků, se zvláštním důrazem na malé a střední podniky (dále jen „program COSME“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „malými a středními podniky“ rozumí mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení 2003/361/ES.
Článek 3
Obecné cíle
1. Program COSME přispívá ke splnění níže uvedených obecných cílů, přičemž zvláštní pozornost věnuje specifickým potřebám malých a středních podniků usazených v Unii a malých a středních podniků usazených ve třetích zemích účastnících se programu COSME podle článku 6:
a)
posilování konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků;
b)
povzbuzování podnikatelské kultury a podpora zakládání a růstu malých a středních podniků.
2. Dosahování cílů uvedených v odstavci 1 se měří těmito ukazateli:
a)
výsledky malých a středních podniků, pokud jde o udržitelnost;
b)
změnami v nadbytečné administrativní a regulační zátěži jak pro nové, tak stávající malé a střední podniky;
c)
změnami v podílu malých a středních podniků vyvážejících v rámci Unie nebo mimo ni;
d)
změnami v růstu malých a středních podniků;
e)
změnami v podílu občanů Unie, kteří by chtěli být samostatně výdělečně činní.
3. Podrobný seznam ukazatelů a cílů programu COSME je uveden v příloze.
4. Program COSME podporuje provádění strategie Evropa 2020 a přispívá k dosažení cíle „inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění“. Program COSME zejména přispívá k dosažení hlavního cíle, který se týká zaměstnanosti.
KAPITOLA II
Specifické cíle a oblasti činnosti
Článek 4
Specifické cíle
1. Specifickými cíli programu COSME jsou:
a)
zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky ve formě vlastního a vypůjčeného kapitálu;
b)
zlepšit přístup na trhy, zejména uvnitř Unie, ale také na celosvětové úrovni;
c)
zlepšit rámcové podmínky pro konkurenceschopnost a udržitelnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, včetně podniků v odvětví cestovního ruchu;
d)
podporovat podnikání a podnikatelskou kulturu.
2. Při provádění programu COSME má být podporována potřeba podniků přizpůsobit se hospodářství, které je nízkouhlíkové, odolné vůči změně klimatu a účinně využívá zdroje a energii.
3. K měření účinku programu COSME při dosahování specifických cílů, které jsou uvedeny v odstavci 1, se použijí ukazatele stanovené v příloze.
4. Roční pracovní programy uvedené v článku 13 podrobně stanoví veškeré akce, které mají být prováděny v rámci programu COSME.
Článek 5
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění programu COSME se stanoví ve výši 2 298,243 milionů EUR v běžných cenách, z nichž se 60 % vyčlení na finanční nástroje.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí stanovené podle tohoto nařízení se může vztahovat také na náklady vzniklé při přípravných, sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činnostech, které jsou nutné pro řízení programu COSME a k dosažení jeho cílů. Zejména musí nákladově efektivním způsobem pokrývat studie, schůzky odborníků, informační a komunikační akce včetně komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, vztahují-li se k obecným cílům programu COSME, náklady spojené s informačními sítěmi s důrazem na zpracování a výměnu informací, jakož i všechny ostatní náklady na technickou a správní pomoc, které Komisi vzniknou v souvislosti s řízením programu COSME.
Tyto náklady nepřekročí 5 % hodnoty finančního krytí.
3. V rámci finančního krytí pro program COSME se orientační částky ve výši 21,5 % hodnoty finančního krytí přidělí na specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. b), 11 % na specifické cíle uvedené v čl. odst. 1 písm. c) a 2,5 % na specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. d). Komise se může od těchto orientačních částek odchýlit, avšak nesmí je v jednotlivých případech překročit o více než 5 % hodnoty finančního krytí. V případě, že je nezbytné tento limit překročit, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o změny těchto orientačních částek.
4. Finanční příděl smí být použit rovněž na výdaje technické a správní pomoci nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem COSME a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES. V případě potřeby mohou být vyčleněné prostředky zapsány do rozpočtu na období po roce 2020 za účelem pokrytí podobných výdajů, aby se umožnilo řízení akcí, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě dokončeny.
Článek 6
Účast třetích zemí
1. Programu COSME se mohou účastnit:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP, a další evropské země, jestliže to dohody a postupy dovolují;
b)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích příslušných rad přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země, jež spadají do oblasti působnosti evropských politik sousedství, jestliže to dohody a postupy dovolují, a v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách, protokolech k dohodám o přidružení a v rozhodnutích příslušných rad přidružení.
2. Subjekt usazený v některé ze zemí uvedených v odstavci 1 se může zúčastnit těch částí programu COSME, kterých se daná země účastní za podmínek stanovených v příslušných dohodách podle odstavce 1.
Článek 7
Účast subjektů ze zemí neúčastnících se programu
1. Subjekty usazené v zemi uvedené v článku 6 se mohou účastnit těch částí programu COSME, kterých se daná třetí země neúčastní. Akcí v rámci programu COSME se mohou zúčastnit i subjekty usazené v jiných třetích zemích.
2. Subjekty uvedené v odstavci 1 nemají nárok na získávání finančních příspěvků Unie s výjimkou případů, kdy je to pro program COSME zásadní, zejména z hlediska konkurenceschopnosti podniků v Unii a jejich přístupu na trhy. Uvedená výjimka se nevztahuje na ziskové subjekty.
Článek 8
Akce zaměřené na zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování
1. Komise podporuje akce, jejichž cílem je usnadnit a zlepšit přístup malých a středních podniků k financování v jejich počáteční a růstové fázi a ve fázi převodu a která doplňují použití finančních nástrojů členských států pro malé a střední podniky na vnitrostátní a regionální úrovni. Aby se zajistila doplňkovost, jsou tyto akce úzce koordinovány s akcemi v rámci politiky soudržnosti, programu Horizont 2020 a na vnitrostátní či regionální úrovni. Cílem těchto akcí je povzbudit využívání a nabídku kapitálového i dluhového financování, které může zahrnovat financování předstartovní a kvazikapitálové a financování ze strany „podnikatelských andělů“ („business angels“), avšak s vyloučením spekulativních rozprodejů částí majetku.
2. Kromě akcí uvedených v odstavci 1 může být podpora Unie poskytována v závislosti na tržní poptávce rovněž akcím na zlepšení přeshraničního financování a financování, na kterém se podílí více zemí, což malým a středním podnikům pomůže dát své činnosti mezinárodní rozměr v souladu s právními předpisy Unie.
Komise může v závislosti na tržní poptávce přezkoumat rovněž možnost vytvoření inovativních finančních mechanismů, jako je například sdružené kofinancování.
3. Podrobné informace o akcích uvedených v odstavci 1 jsou stanoveny v článku 17.
Článek 9
Akce zaměřené na zlepšení přístupu na trhy
1. V zájmu pokračujícího zlepšování konkurenceschopnosti podniků v Unii a jejich přístupu na trhy může Komise podporovat akce zaměřené na zlepšení přístupu malých a středních podniků na vnitřní trh, jako je například poskytování informací (i prostřednictvím digitálních služeb) a zlepšování informovanosti mimo jiné ohledně programů Unie, právních předpisů a norem.
2. Cílem specifických opatření je usnadnění přístupu malých a středních podniků na trhy mimo Unii. Tato opatření mohou zahrnovat poskytování informací o stávajících překážkách vstupu na trh a podnikatelských příležitostech, veřejných zakázkách a celních postupech a dále zlepšování podpůrných služeb v oblasti norem a práv duševního vlastnictví v prioritních třetích zemích. Tato opatření doplňují, avšak nezdvojují základní činnosti členských států v oblasti podpory obchodu.
3. Akce v rámci programu COSME mohou být zaměřeny na posilování mezinárodní spolupráce, včetně průmyslových dialogů a dialogů ohledně regulace vedených se třetími zeměmi. Specifická opatření mohou být zaměřena na snižování rozdílů mezi Unií a jinými zeměmi v regulačních rámcích pro produkty, podporu rozvoje politiky podnikání a průmyslové politiky a přispívání ke zlepšení podmínek pro podnikání.
Článek 10
Síť Enterprise Europe Network
1. Komise podporuje síť Enterprise Europe Network (dále jen „síť“) s cílem poskytovat integrované služby na podporu podnikání malým a středním podnikům v Unii, které usilují o využití příležitostí na vnitřním trhu a ve třetích zemích. Mezi akce uskutečňované v rámci této sítě mohou patřit:
a)
poskytování informačních a poradenských služeb o iniciativách a právních předpisech Unie; podpora posilování řídících kapacit s cílem zvýšit konkurenceschopnost malých a středních podniků; podpora zaměřená na zlepšování finančních znalostí malých a středních podniků, včetně informačních a poradenských služeb týkajících se možností financování, přístupu k financování a souvisejících systémů poradenství a školení; opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k odborným poznatkům v oblasti energetické účinnosti, klimatu a životního prostředí; a podpora programů financování a finančních nástrojů Unie (včetně programu Horizont 2020 ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy a strukturálními fondy);
b)
usnadňování přeshraniční spolupráce mezi podniky, výzkumu a vývoje, přenosu technologií a znalostí a partnerství v oblasti technologií a inovací;
c)
zajišťování komunikační vazby mezi malými a středními podniky a Komisí.
2. Síť může být rovněž využívána k poskytování služeb v rámci jiných programů Unie, například programu Horizont 2020; včetně specificky zaměřených poradenských služeb na podporu účasti malých a středních podniků v jiných programech Unie. Komise zajistí, aby byly jednotlivé finanční zdroje pro síť efektivně koordinovány a aby služby poskytované sítí pro jiné programy Unie byly prostřednictvím těchto programů financovány.
3. Fungování sítě je úzce koordinováno s členskými státy, aby se v souladu se zásadou subsidiarity zabránilo zdvojování činností.
Komise posoudí síť z hlediska efektivity jejího řízení a poskytování vysoce kvalitních služeb v celé Unii.
Článek 11
Akce zaměřené na zlepšení rámcových podmínek pro konkurenceschopnost a udržitelnost podniků Unie, zejména malých a středních podniků
1. Komise podporuje akce zaměřené na zlepšení rámcových podmínek pro zajištění konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, s cílem zvýšit efektivitu, soudržnost, koordinaci a soulad vnitrostátních a regionálních politik na podporu konkurenceschopnosti, udržitelnosti a růstu podniků v Unii.
2. Komise může podporovat specifické akce ke zlepšení rámcových podmínek pro podniky, zejména malé a střední podniky, prostřednictvím snižování nadbytečné administrativní a regulační zátěže a zamezování jejímu vzniku. Tyto akce mohou zahrnovat pravidelné posuzování dopadu příslušných právních předpisů Unie na malé a střední podniky, zajišťované případně prostřednictvím srovnávacího přehledu, podporu skupin nezávislých odborníků a výměnu informací a osvědčených postupů, včetně systematického uplatňování testu dopadů na malé a střední podniky prováděného na úrovni Unie a členských států.
3. Komise může podpořit akce, jejichž cílem je vypracovat nové strategie konkurenceschopnosti a podnikového rozvoje. Takové akce mohou zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na zlepšení koncepce, provádění a hodnocení politik ovlivňujících konkurenceschopnost a udržitelnost podniků, realizované mimo jiné sdílením osvědčených postupů týkajících se rámcových podmínek a řízení klastrů světové úrovně a sítí podniků; a podporou nadnárodní spolupráce mezi klastry a sítěmi podniků, vývoje udržitelných produktů, služeb, technologií a postupů a podporou účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a sociální odpovědnosti podniků;
b)
opatření zaměřená na mezinárodní aspekty politik v oblasti konkurenceschopnosti, zejména na politickou spolupráci mezi členskými státy, dalšími zeměmi účastnícími se programu COSME a globálními obchodními partnery Unie;
c)
opatření zaměřená na zlepšení vývoje politik pro malé a střední podniky, spolupráce mezi tvůrci politik, vzájemných hodnocení a výměny osvědčených postupů mezi členskými státy, s případným zohledněním dostupných údajů a názorů zúčastněných subjektů a zejména s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k programům a akcím Unie, v souladu s akčním plánem v rámci iniciativy SBA.
4. Komise může prostřednictvím podpory koordinace podpořit akce přijaté v členských státech s cílem urychlit vznik konkurenceschopných odvětví s tržním potenciálem. Tato podpora může zahrnovat akce zaměřené na podporu výměny osvědčených postupů a určení požadavků různých odvětví, především malých a středních podniků, na pracovníky a odbornou přípravu, zejména v dovednosti počítačové gramotnosti. Může rovněž zahrnovat akce zaměřené na podporu zavádění nových podnikatelských modelů a spolupráci malých a středních podniků v rámci nových hodnotových řetězců, jakož i komerční využívání vhodných nápadů týkajících se nových produktů a služeb.
5. Komise může doplnit akce členských států s cílem zvýšit konkurenceschopnost a udržitelnost malých a středních podniků v Unii v oblastech vyznačujících se značným růstovým potenciálem, zejména těch s vysokým podílem malých a středních podniků, jako je například odvětví cestovního ruchu. Součástí těchto činností může být podpora spolupráce mezi členskými státy zajišťovaná zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů.
Článek 12
Akce zaměřené na podporu podnikání
1. Komise přispívá k podpoře podnikání a podnikatelské kultury zlepšováním rámcových podmínek, jež ovlivňují rozvoj podnikání, mimo jiné odstraňováním překážek bránících zakládání podniků. Komise podporuje podnikatelské prostředí a kulturu, jež jsou příznivé pro udržitelné podniky, zakládání a růst podniků, převody podniků, opětovné zahajování činnosti (tzv. „druhou šanci“), jakož i zakládání podniků za účelem komercializace výsledků výzkumu a zakládání podniků na základě oddělení se od mateřského podniku.
2. Zvláštní pozornost bude věnována potenciálním, novým, mladým podnikatelům a podnikatelkám a rovněž dalším specifickým cílovým skupinám.
3. Komise může přijímat akce jako například programy mobility pro nové podnikatele s cílem zlepšovat jejich schopnost rozvíjet své podnikatelské know-how, dovednosti a přístupy a zdokonalovat své technologické kapacity a řízení podniků.
4. Komise může podpořit opatření členských států zaměřené na zavádění a podporu vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání, podnikatelských dovedností a podnikatelských přístupů, zejména u potenciálních a nových podnikatelů.
KAPITOLA III
Provádění programu COSME
Článek 13
Roční pracovní programy
1. Komise přijme roční pracovní programy k provádění programu COSME přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Každý roční pracovní program provádí cíle vytyčené v tomto nařízení a podrobně stanoví:
a)
popis akcí, které mají být financovány, sledované cíle u jednotlivých akcí, které jsou v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v článcích 3 a 4, předpokládané výsledky, způsob provádění, s uvedením částky vyčleněné na jednotlivé akce, celkové částky na všechny akce, orientačního harmonogramu provádění a platebního profilu;
b)
pro jednotlivé akce vhodné kvalitativní a kvantitativní ukazatele za účelem analýzy a sledování efektivity při dosahování výsledků a plnění cílů dotčené akce;
c)
pro granty a související akce základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných programem COSME, a maximální míru spolufinancování;
d)
samostatnou podrobnou kapitolu týkající se finančních nástrojů, která v souladu s článkem 17 tohoto nařízení zohledňuje informační povinnosti podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, včetně předpokládaného rozdělení finančního krytí mezi nástrojem pro kapitálové investice pro růst uvedeným v článku 18 tohoto nařízení nástrojem pro úvěrové záruky uvedeným v článku 19 tohoto nařízení, a informací, jako je výše záruky a vztah s programem Horizont 2020.
2. Komise provádí program COSME v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Program COSME se provádí tak, aby se zajistilo, že podporované akce zohledňují budoucí vývoj a budoucí potřeby, zejména po průběžném hodnocení uvedeném v čl. 12 odst. 3, a že jsou relevantní pro vyvíjející se trhy, ekonomiku a změny ve společnosti.
Článek 14
Podpůrná opatření
1. Kromě opatření obsažených v ročních pracovních programech uvedených v článku 13 přijímá Komise pravidelně podpůrná opatření, včetně:
a)
zlepšování analýzy a sledování problematiky odvětvové a meziodvětvové konkurenceschopnosti;
b)
identifikace a šíření osvědčených postupů a politických přístupů a jejich další rozvíjení;
c)
kontrol účelnosti stávajících právních předpisů a posuzování dopadů nových opatření Unie, která jsou zvláště významná pro konkurenceschopnost podniků, s cílem určit oblasti, v nichž je třeba stávající právní předpisy zjednodušit, a zajistit minimalizaci zátěže pro malé a střední podniky v oblastech, v nichž jsou navrhována nová legislativní opatření;
d)
hodnocení právních předpisů ovlivňujících podniky, zejména malé a střední podniky, průmyslové politiky a opatření souvisejících s konkurenceschopností;
e)
podpory integrovaných a uživatelsky vstřícných on-line systémů, které by poskytovaly informace o programech relevantních pro malé a střední podniky, přičemž současně zajistí, aby nedocházelo ke zdvojení již existujících portálů.
2. Celkové náklady na tato podpůrná opatření nepřekročí 2,5 % finančního krytí programu COSME.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění a řízení programu COSME.
2. Komise vypracuje výroční zprávu o sledování, v níž zhodnotí účelnost a efektivitu podporovaných akcí z hlediska finančního plnění, výsledků, nákladů a pokud možno i dopadu. Zpráva musí obsahovat informace o příjemcích, pokud možno pro každou výzvu k předkládání návrhů, informace o výši výdajů souvisejících s klimatem a o účinku podpory cílů souvisejících se změnou klimatu a příslušné údaje týkající se úvěrů v objemu nad 150 000 EUR a v objemu nižším než 150 000 EUR, které byly poskytnuty v rámci nástroje pro úvěrové záruky, v takovém rozsahu, aby sběr těchto informací nevytvářel neopodstatněnou administrativní zátěž pro podniky, a to zejména malé a střední podniky. Součástí zprávy o sledování je výroční zpráva týkající se jednotlivých finančních nástrojů v souladu s požadavky podle čl. 140 odst. 8 nařízení (EU, Euratom) č. 996/2012.
3. Nejpozději do roku 2018 vypracuje Komise průběžnou hodnotící zprávu o dosahování cílů všech akcí podpořených z programu COSME z hlediska úrovně výsledků a dopadů, účinnosti využití zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty, aby bylo možné rozhodnout o prodloužení, úpravě nebo zrušení těchto opatření. Tato průběžná hodnotící zpráva se bude zabývat také rozsahem zjednodušení, jeho vnitřní a vnější soudržností, stálou platností všech cílů a také přínosem opatření z hlediska priorit Unie, tedy k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Vezme v úvahu výsledky posouzení dlouhodobého dopadu předchozích opatření a přispěje k rozhodnutí o případném prodloužení, úpravě nebo zrušení následného opatření.
4. Komise sestaví závěrečnou hodnotící zprávu o dlouhodobějších dopadech a o udržitelnosti účinků těchto opatření.
5. Všichni příjemci grantů a další zúčastněné strany, které obdržely finanční prostředky Unie podle tohoto nařízení, poskytnou Komisi vhodné údaje a informace nezbytné pro sledování a hodnocení příslušných opatření.
6. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávy uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 a zveřejní je.
KAPITOLA IV
Finanční ustanovení a formy finanční pomoci
Článek 16
Formy finanční pomoci
Finanční pomoc Unie v rámci programu COSME může být provedena nepřímo přenesením úkolů spojených s plněním rozpočtu na subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 17
Finanční nástroje
1. Finanční nástroje v rámci programu COSME, zavedené v souladu s hlavou VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jsou využívány s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k financování v jejich počáteční a růstové fázi a ve fázi jejich převodu. Finanční nástroje sestávají z kapitálového nástroje a nástroje pro úvěrové záruky. Při rozdělování finančních prostředků mezi tyto nástroje se zohlední poptávka ze strany finančních zprostředkovatelů.
2. Finanční nástroje pro malé a střední podniky se mohou případně kombinovat a doplňovat s:
a)
jinými finančními nástroji zavedenými členskými státy a jejich řídícími orgány financovanými z vnitrostátních či regionálních fondů nebo financovanými v kontextu operací strukturálních fondů v souladu s čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
jinými finančními nástroji zavedenými členskými státy a jejich řídícími orgány a financovanými z vnitrostátních či regionálních programů mimo operace strukturálních fondů;
c)
granty financovanými Unií včetně grantů podle tohoto nařízení,
3. Nástroj pro kapitálové investice pro růst uvedený v článku 18 a nástroj pro úvěrové záruky uvedený v článku 19 mohou doplňovat finanční nástroje pro malé a střední podniky používané členskými státy v rámci politiky soudržnosti Unie.
4. Nástroj pro kapitálové investice a nástroj pro úvěrové záruky mohou ve vhodných případech dovolovat spojení finančních zdrojů s členskými státy nebo regiony, které jsou ochotny přispět částí strukturálních fondů, které jim byly přiděleny v souladu s čl. 38 odst. 1 písm. a nařízení (EU) č. 1303/2013
5. Finanční nástroje mohou vytvářet přijatelnou návratnost, aby splňovaly cíle jiných partnerů nebo investorů. V druhé řadě může být využíván nástroj pro kapitálové investice pro růst, avšak jeho cílem je zachovat hodnotu aktiv poskytnutých z rozpočtu Unie.
6. Nástroj pro kapitálové investice pro růst a nástroj pro úvěrové záruky se provádějí v souladu s hlavou VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (12).
7. Finanční nástroje v rámci programu COSME se vypracují a provádějí doplňkově a v souladu s nástroji stanovenými v rámci programu Horizont 2020 pro malé a střední podniky.
8. V souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 subjekty pověřené prováděním finančních nástrojů zajistí při správě finančních prostředků Unie viditelnost jejích akcí. Za tímto účelem je pověřený subjekt povinen zajistit, aby finanční zprostředkovatelé výslovně informovali konečné příjemce o tom, že financování bylo umožněno prostřednictvím podpory poskytnuté finančními nástroji v rámci programu COSME. Komise zajistí, aby následné zveřejňování informací o příjemcích v souladu s čl. 60 odst. 2 písm. e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 bylo snadno dostupné pro potenciální konečné příjemce.
9. Splátky vyplývající z druhého nástroje mechanismu pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem zřízeného podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES a obdržené po dni 31. prosince 2013 se v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 účelově váží k nástroji pro kapitálové investice pro růst uvedenému v článku 18 tohoto nařízení.
10. Finanční nástroje se provádějí v souladu s příslušnými pravidly Unie pro státní podporu.
Článek 18
Nástroj pro kapitálové investice pro růst
1. Nástroj pro kapitálové investice pro růst (EFG) se provádí jako součást jednotného finančního kapitálového nástroje Unie podporujícího růst podniků v Unii a jimi realizovaný výzkum a inovace od rané fáze, včetně předstartovní fáze, až po růstovou fázi. Jednotný finanční kapitálový nástroj Unie je finančně podporován z programu Horizont 2020 a z programu COSME.
2. EFG se zaměřuje na fondy, které poskytují: rizikový kapitál a mezaninové financování, např. podřízené a účastnické půjčky, podnikům ve fázi expanze a růstu, zejména těm se zahraničním působením, přičemž může investovat do fondů pro ranou fázi spolu s kapitálovým nástrojem pro výzkum a inovace spadajícím pod program Horizont 2020 a poskytovat mechanismy společného investování pro investory typu „business angels“. V případě investic v rané fázi nesmí investice z EFG přesáhnout 20 % celkové investice Unie s výjimkou víceetapových fondů a fondů fondů, kde se financování z EFG a z kapitálového nástroje pro výzkum a inovace v rámci programu Horizont 2020 poskytuje poměrně na základě investiční strategie daných fondů. Na základě vývoje tržních podmínek může Komise rozhodnout o změně 20 % hranice. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2
3. EFG používá stejný prováděcí mechanismus jako kapitálový nástroj pro výzkum a inovace zřízený v rámci programu Horizont 2020.
4. Podpora z EFG se provádí formou jedné z následujících investic:
a)
přímo Evropským investičním fondem nebo jinými subjekty, které jsou pověřeny prováděním EFG jménem Komise; nebo
b)
fondy fondů nebo investičními nástroji investujícími v zahraničí, jež zřídil Evropský investiční fond nebo jiné subjekty (včetně správců ze soukromého či veřejného sektoru), které jsou pověřeny prováděním EFG jménem Komise, společně s investory ze soukromých nebo veřejných finančních institucí.
5. EFG investuje do zprostředkovatelských fondů rizikového kapitálu, včetně subjektů typu fondu fondů, které poskytují investice pro malé a střední podniky zpravidla ve fázích expanze a růstu. Investice v rámci EFG jsou dlouhodobé, tj. obvykle zahrnují pozice na 5 až 15 let ve fondech rizikového kapitálu. Doba trvání investice v rámci mechanismu EFG nepřekročí v žádném případě 20 let ode dne podpisu dohody mezi Komisí a subjektem pověřeným jeho prováděním.
Článek 19
Nástroj pro úvěrové záruky
1. Nástroj pro úvěrové záruky (LGF) poskytuje:
a)
protizáruky a jiná ujednání o sdílení rizik pro záruční systémy, případně včetně společných záruk;
b)
přímé záruky a jiná ujednání o sdílení rizik pro ostatní finanční zprostředkovatele, kteří splňují kritéria způsobilosti uvedená v odstavci 5.
2. LGF se provádí jako součást jednotného úvěrového finančního nástroje Unie pro růst podniků Unie a výzkum a inovace, přičemž používá stejný prováděcí mechanismus jako z poptávky vycházející složka pro malé a střední podniky v rámci dluhového nástroje v programu Horizont 2020 (RSI II).
3. LGF se skládá ze:
a)
záruk za dluhové financování (včetně podřízených a účastnických půjček, leasingu nebo bankovních záruk), které zmírní zvláštní obtíže, s nimiž se setkávají životaschopné malé a střední podniky usilující o přístup k financování, a to buď v důsledku toho, že jsou vnímány jako vysoce rizikové nebo proto, že nemají k dispozici dostatečné zajištění;
b)
sekuritizace portfolií dluhového financování malých a středních podniků, která zmobilizuje dodatečné dluhové financování pro malé a střední podniky na základě příslušných ujednání o sdílení rizik s dotčenými institucemi. Podpora těchto sekuritizací závisí na tom, zda se emitující instituce zavážou použít významnou část vzniklé likvidity nebo mobilizovaného kapitálu pro další úvěrování malých a středních podniků v přiměřené lhůtě. Objem tohoto nového dluhového financování se vypočte ve vztahu k částce zaručeného portfoliového rizika. Tato částka a lhůta se sjednají s každou emitující institucí jednotlivě.
4. Správu LGF vykonávají jménem Komise Evropský investiční fond nebo jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním LGF jménem Komise. Jednotlivé záruky v rámci LGF mohou mít splatnost až 10 let.
5. Způsobilost v rámci LGF se určí pro každého zprostředkovatele na základě jeho činností a podle toho, jak efektivně pomáhá malým a středním podnikům získávat přístup k financování pro životaschopné projekty. LGF může být využíván zprostředkovateli podporujícími podnikání mimo jiné při financování nabývání hmotných a nehmotných aktiv, provozního kapitálu a pro převody podniků. Kritéria týkající se sekuritizace portfolií dluhového financování malých a středních podniků zahrnují transakce s jedním i více prodávajícími a také transakce s více zúčastněnými zeměmi. Způsobilost je založena na osvědčených tržních postupech, zejména na bonitě a diverzifikaci rizik sekuritizovaného portfolia.
6. S výjimkou půjček v rámci sekuritizovaného portfolia se LGF vztahuje na úvěry do 150 000 EUR a s minimální dobou splatnosti 12 měsíců. LGF se vztahuje rovněž na úvěry nad 150 000 EUR v případě, že malé a střední podniky, které splňují kritéria způsobilosti v rámci programu COSME, nesplňují kritéria způsobilosti v rámci složky úvěrového nástroje pro malé a střední podniky podle programu Horizont 2020 a minimální doba splatnosti činí 12 měsíců.
Při překročení této hranice jsou za prokázání způsobilosti či nezpůsobilosti malého a středního podniku v rámci složky úvěrového nástroje určené pro malé a střední podniky podle programu Horizont 2020 odpovědni finanční zprostředkovatelé.
7. LGF je koncipován takovým způsobem, aby bylo možné podávat zprávy o malých a středních podnicích, které byly podpořeny, a to jak z hlediska počtu, tak i objemu půjček.
Článek 20
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby v případě provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy Unie přijetím preventivních opatření proti podvodům, úplatkářství a jinému protiprávnímu jednání, pomocí účinných kontrol a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí navracení neoprávněně vyplacených částek a případně též pomocí účinných a přiměřených správních a finančních sankcí s odrazujícím účinkem.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr jsou zmocněni k auditu na základě dokladů a ke kontrole na místě všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi prostředky Unie podle tohoto nařízení.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (14), aby se zjistilo, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu financované podle tohoto nařízení.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA V
Výbor a závěrečná ustanovení
Článek 21
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tímto výborem je výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 22
Akty v přenesené pravomoci
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o doplnění ukazatelů uvedených v příloze, pokud by tyto ukazatele mohly přispět k měření pokroku v dosahování obecných a specifických cílů programu COSME.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o změny některých specifických podrobností týkajících se finančních nástrojů. Jedná se o podíl investic z EFG na celkových investicích Unie do fondů rizikového kapitálu v rané fázi a o složení sekuritizovaných úvěrových portfolií.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud kde o změny orientačních částek uvedených v čl. 5 odst. 3, na jejichž základě by se uvedené částky v jednotlivých případech zvýšily o více než 5 % hodnoty finančního krytí, v případě, že je nezbytné tento limit překročit.
Článek 23
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 22 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 23. prosince 2013
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 22 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 22 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 24
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES a finanční závazky související s těmito akcemi se však až do svého ukončení nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
3 Finanční příděl uvedený v článku 5 může pokrývat také výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem COSME a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1287/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi Programm għall-Kompetittività tal-Intrapriżi u l-intrapriżi ż-żgħar u ta' daqs medju (COSME) (2014 - 2020) u jħassar id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 173 u 195 ta’ dan,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Waqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni bit-titolu “L-Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv” f’Marzu 2010 ("l-Istrateġija Ewropa 2020"). Il-Komunikazzjoni kienet approvata mill-Kunsill Ewropew ta’ Ġunju 2010. L-Istrateġija Ewropa 2020 twieġeb għall-kriżi ekonomika u hija maħsuba biex tħejji l-Unjoni għall-għaxar snin li ġejjin. Hija tiffissa ħames għanijiet ambizzjużi dwar il-klima u l-enerġija, l-impjiegi, l-innovazzjoni, l-edukazzjoni u l-inklużjoni soċjali li għandhom jintlaħqu sal-2020 u tidentifika l-ixpruni ewlenin għat-tkabbir, maħsuba li jagħmlu lill-Unjoni aktar dinamika u kompetittiva. Hija tenfasizza wkoll l-importanza li jkun rinfurzat it-tkabbir tal-ekonomija Ewropea filwaqt li tikseb livell għoli ta' impjiegi, ekonomija b'emissjonijiet baxxi ta' karbonju u effiċjenti fl-użu tar-riżorsi u l-enerġija kif ukoll koeżjoni soċjali. L-intrapriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju (SMEs) għandhom jaqdu rwol kruċjali sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-Istrateġija Ewropa 2020. Ir-rwol tagħhom hu rifless fil-fatt li l-SMEs jissemmew f’sitta mis-seba’ inizjattivi ewlenin tal-Istrateġija Ewropa 2020.
(2)
Sabiex ikun żgurat li l-intrapriżi, b'mod partikolari l-SMEs, ikollhom rwol ċentrali fil-ksib tat-tkabbir ekonomiku fl-Unjoni, li huwa prijorità prinċipali, il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni bit-titolu "Politika industrijali integrata għal era tal-globalizzazzjoni fejn il-kompetittività u s-sostenibbiltà jkunu fix-xena prinċipali" f’Ottubru 2010, li ġiet approvata mill-Kunsill ta’ Diċembru 2010. Din hija inizjattiva ewlenija tal-Istrateġija Ewropa 2020. Il-Komunikazzjoni tistabbilixxi strateġija bil-għan li tagħti spinta lit-tkabbir u l-impjiegi billi żżomm u tappoġġa bażi industrijali qawwija, diversifikata u kompetittiva fl-Ewropa, b'mod partikolari bit-titjib tal-kundizzjonijiet qafas għall-intrapriżi u t-tisħiħ ta’ bosta aspetti tas-suq intern, inklużi servizzi relatati man-negozju.
(3)
F’Ġunju 2008 il-Kummissjoni adottat Komunikazzjoni bit-titolu “Aħseb l-Ewwel fiż-Żgħir” - “Att dwar in-Negozji ż-Żgħar għall-Ewropa”, li kienet milqugħa mill- Kunsill ta’ Diċembru 2008. L-Att dwar in-Negozji ż-Żgħar (SBA) jipprovdi qafas politiku komprensiv għall- SMEs, jippromwovi l-intraprenditorija u jistabbilixxi fis-sod il-prinċipju “Aħseb l-Ewwel fiż-Żgħir” fil-liġi u l-politika sabiex tissaħħaħ il-kompetittività tal-SMEs. L-SBA tistabbilixxi għaxar prinċipji u tiddeskrivi politika u azzjonijiet leġiżlattivi li jippromovu l-potenzjal tal-SMEs biex jikbru u joħolqu l-impjiegi. L-implimentazzjoni tal-SBA tikkontribwixxi lejn il-kisba tal-għanijiet tal-Istrateġija Ewropa 2020. Diversi azzjonijiet għall-SMEs diġà ġew stabbiliti fl-inizjattivi ewlenin.
(4)
Minn dak iż-żmien l-SBA kienet is-suġġett ta' reviżjoni, ippubblikata fi Frar 2011, li abbażi tagħha l-Kunsill tat-30 u 31 ta' Mejju 2011 adotta konklużjonijiet. Dik ir-reviżjoni tanalizza l-implimentazzjoni tal-SBA u tivvaluta l-bżonnijiet tal-SMEs li joperaw fl-ambjent ekonomiku attwali, fejn qed isibuha dejjem aktar diffiċli biex jiksbu aċċess għal finanzjament u għas-swieq. Hija tippreżenta ħarsa ġenerali lejn il-progress li sar fl-ewwel sentejn tal-SBA, tistabbilixxi azzjonijiet ġodda biex jindirizzaw l-isfidi li jirriżultaw mill-kriżi ekonomika rrappurtata mill-partijiet interessati, u tipproponi modi kif jistgħu jittejbu l-adozzjoni u l-implimentazzjoni tal-SBA bi rwol ċar għall-partijiet interessati u għall-organizzazzjonijiet tan-negozju fuq quddiem. L-għanijiet speċifiċi ta' programm għall-kompetittività tal-intrapriżi u l-SMEs għandhom jirriflettu l- prijoritajiet ippreżentati f'dik ir-reviżjoni. Huwa importanti li jkun żgurat li l-implimentazzjoni ta' tali programm tkun koordinata mal-implimentazzjoni tal-SBA.
B'mod partikolari, azzjonijiet b'għanijiet speċifiċi għandhom jikkontribwixxu għat-twettiq tal-għaxar prinċipji msemmijin hawn fuq u l-azzjonijiet ġodda identifikati fil-proċess tar-reviżjoni tal-SBA.
(5)
Ir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (3) jistabbilixxi l-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin 2014-2020. Dak il-qafas finanzjarju pluriennali jiddeskrivi kif ser jintlaħqu l-għanijiet ta' politika ta’ żieda fit-tkabbir u l-ħolqien ta’ aktar impjiegi fl-Ewropa, u l-istabbiliment ta’ ekonomija b’karbonju baxx u aktar konxja mill-ambjent u Unjoni internazzjonalment prominenti.
(6)
Biex jikkontribwixxi lejn it-tisħiħ tal-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs, biex jappoġġa l-SMEs eżistenti, biex jinkoraġġixxi kultura intraprenditorjali u jippromwovi t-tkabbir tal-SMEs, l-avvanz tas-soċjetà tal-għarfien, u l-iżvilupp ibbażat fuq it-tkabbir ekonomiku bilanċjat, għandu jiġi stabbilit programm dwar il-kompetittività tal-intrapriżi u l-SMEs ("il-programm COSME").
(7)
Il-programm COSME għandu jagħti prijorità għolja lill-aġenda ta' simplifikazzjoni, f'konformità mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-8 ta' Frar 2012 bit-titolu "Aġenda ta’ Simplifikazzjoni għall-Qafas Finanzjarju Pluriennali 2014-2020". L-infiq tal-fondi tal-Unjoni u tal-Istati Membri fuq il-promozzjoni tal-kompetittività tal-intrapriżi u l-SMEs għandu jkun koordinat aħjar biex jiżgura l-komplementarjetà, aktar effiċjenza u viżibilità, kif ukoll biex jinkisbu sinerġiji baġitarji akbar.
(8)
Il-Kummissjoni impenjat ruħha li tpoġġi fiċ-ċentru tal-programm tal-infiq tal-Unjoni l-azzjoni dwar il-klima u li tidderieġi ta’ mill-inqas 20 % tal-baġit tal-Unjoni għal għanijiet relatati mal-klima. Huwa importanti li jkun żgurat li l-mitigazzjoni u l-adattament tat-tibdil fil-klima kif ukoll il-prevenzjoni tar-riskju huma promossi fil-preparazzjoni, it-tfassil u l-implimentazzjoni tal-programm COSME. Il-miżuri koperti minn dan ir-Regolament għandhom jikkontribwixxu lejn il-promozzjoni tat-transizzjoni lejn ekonomija u soċjetà b'karbonju baxx u reżiljenti għat-tibdil fil-klima.
(9)
Isegwi mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2001/822/KE (4) li l-entitajiet l-korpi tal-pajjiżi u t-territorji lil hinn mill-baħar huma eliġibbli biex jipparteċipaw fil-programm COSME.
(10)
Il-politika dwar il-kompetittività tal-Unjoni hija maħsuba biex jiġu stabbiliti l-arranġamenti istituzzjonali u politiċi li joħolqu l-kundizzjonijiet għat-tkabbir sostenibbli tal-intrapriżi, b'mod partikolari l-SMEs. Il-ksib tal-kompetittività u s-sostenibbiltà jinvolvi l-kapaċità li jintlaħqu u jinżammu l-kompetittività ekonomika u t-tkabbir tal-intrapriżi f'konformità ma' objettivi għal żvilupp sostenibbli. It-titjib fil-produttività, inkluż il-produttività tar-riżorsi u l-enerġija, huwa s-sors primarju tat-tkabbir fid-dħul sostenibbli. Il-kompetittività tiddependi wkoll fuq l-abbiltà tal-kumpaniji sabiex jieħdu vantaġġ sħiħ mill-opportunitajiet bħalma hu s-suq intern. Dan huwa speċjalment importanti għall-SMEs, li jirrappreżentaw 99 % ta' intrapriżi fl-Unjoni, jipprovdu tnejn minn tliet impjiegi eżistenti fis-settur privat, u 80 % tal-impjiegi ġodda, u jikkontribwixxu għal iktar min-nofs tat-total tal-valur miżjud maħluq mill-intrapriżi fl-Unjoni. L-SMEs huma mutur ewlieni għat-tkabbir ekonomiku, l-impjiegi u l-integrazzjoni soċjali.
(11)
Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-18 ta' April 2012 bit-titolu "Lejn irkupru li jwassal għall-ħolqien abbundanti ta’ impjiegi" stmat li l-politiki li jippromwovu tranżizzjoni għal ekonomija ekoloġika bħall-effiċjenza tar-riżorsi, l-effiċjenza tal-enerġija, u l-politiki dwar it-tibdil fil-klima jistgħu jiġġeneraw aktar minn ħames miljun impjieg sal-2020, u b'mod partikolari fis-settur tal-SMEs. B'kont meħud ta' dan, azzjonijiet speċifiċi fl-ambitu tal-programm COSME jistgħu jinkludu l-promozzjoni tal-iżvilupp ta' prodotti, servizzi, teknoloġiji u proċessi sostenibbli, kif ukoll effiċjenza tar-riżorsi u tal-enerġija u responsabbiltà soċjali korporattiva.
(12)
Il-kompetittività tpoġġiet taħt lenti fit-tfassil tal-politika tal-Unjoni fis-snin riċenti minħabba fallimenti istituzzjonali, politiċi u tas-suq li jimminaw il-kompetittività tal-intrapriżi tal-Unjoni, partikolarment l-SMEs.
(13)
Il-programm COSME għandu għalhekk jindirizza fallimenti tas-suq li jaffettwaw il-kompetittività fl-ekonomija tal-Unjoni fuq skala globali u li jimminaw l-kapaċità tal-intrapriżi, b'mod partikolari l-SMEs, li jikkompetu mal-kontropartijiet tagħhom f’partijiet oħra tad-dinja.
(14)
Il-programm COSME għandu b'mod partikolari jindirizza lill-SMEs, kif definiti fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (5). Fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta l-partijiet kollha interessati, inkluż organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw lill-SMEs. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-intrapriżi mikro, lill-intrapriżi impenjati f'attivitajiet artiġġjanali, lil dawk impjegati għal rashom, lill-professjonijiet liberali u lill-intrapriżi soċjali. Għandha tingħata attenzjoni wkoll lil imprendituri potenzjali ġodda, żgħażagħ u nisa, kif ukoll lil gruppi speċifiċi oħra fil-mira, bħall-anzjani, migranti u imprendituri li jappartjenu għal gruppi soċjalment żvantaġġati jew vulnerabbli bħal ma huma persuni b'diżabbiltà u lill-promozzjoni tat-trasferimenti ta' negozju, spin-offs, spin-outs u t-tieni opportunità għall-imprendituri.
(15)
Ħafna mill-problemi tal-kompetittività tal-Unjoni jinvolvu diffikultajiet tal-SMEs biex jiksbu l-aċċess għall-finanzi minħabba li jitħabtu biex juru l-valur tal-kreditu tagħhom u jkollhom diffikultajiet biex jiksbu aċċess għall-kapital ta' riskju. Dawk id-diffikultajiet għandhom effett negattiv fuq il-livell u l-kwalità tal-intrapriżi ġodda maħluqa u fuq it-tkabbir u r-rata ta' sopravivenza tal-intrapriżi, kif ukoll fuq ir-rieda ta' imprendituri ġodda li jidħlu responsabbli għal kumpanniji vijabbli fil-kuntest ta' trasferiment ta' negozju/suċċessjoni. L-istrumenti finanzjarji tal-Unjoni stabbiliti fl-ambitu tal-Programm Kwadru għall-Kompetittività u l-Innovazzjoni Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) huma ta' valur miżjud konfermat u taw kontribut pożittiv lil mill-inqas 200 000 SME. Il-valur miżjud imtejjeb għall-Unjoni tal-istrumenti finanzjarji proposti jinsab fost oħrajn fit-tisħiħ tas-suq intern għall-kapital ta' riskju u fl-iżvilupp pan-Ewropew tas-suq ta' finanzjament tal-SMEs kif ukoll fl-indirizzar tal-fallimenti tas-suq li ma jistgħux jiġu indirizzati mill-Istati Membri.L-azzjonijiet tal-Unjoni għandhom ikunu koerenti, konsistenti u komplementari għall-istrumenti finanzjarji għall-SMEs tal-Istati Membri, jipprovdu effett ta' lieva u jevitaw li joħolqu distorsjoni tas-suq, f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7). L-entitajiet delegati bl-implimentazzjoni tal-azzjonijiet għandhom jiżguraw addizzjonalità u jevitaw finanzjament doppju permezz ta’ riżorsi tal-Unjoni.
(16)
Il-Kummissjoni għandha tieħu ħsieb il-viżibbiltà tal-finanzjament ipprovdut permezz tal-istrumenti finanzjarji ta' dan ir-Regolament biex tiżgura li d-disponibbiltà tal-appoġġ tal-Unjoni jkun magħruf u li l-appoġġ mogħti jkun rikonoxxut fis-suq. Għal dak il-għan, għandu jkun hemm ukoll obbligu sabiex l-intermedjarji finanzjarji jinnotifikaw espliċitament lir-riċevituri aħħarin li l-finanzjament sar possibbli bl-appoġġ tal-istrumenti finanzjarji fl-ambitu ta' dan ir-Regolament. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri adegwati, inkluż permezz ta' sistemi online li jitħaddmu faċilment, biex ixerrdu informazzjoni dwar l-istrumenti finanzjarji disponibbli fost SMEs u intermedjarji. Dawk is-sistemi, li jistgħu jinkludu portal waħdieni, ma għandhomx jidduplikaw sistemi eżistenti.
(17)
In-Netwerk Enterprise Europe ("in-Netwerk") wera li kien ta’ valur miżjud għall-SMEs Ewropej bħala “one-stop-shop” ta’ appoġġ għan-negozji billi għen lill-intrapriżi biex itejbu l-kompetittività tagħhom u jesploraw l-opportunitajiet kummerċjali fis-suq intern u lil hinn. It-tħaffif tal-metodoloġiji u l-metodi ta’ ħidma u l-provvediment ta’ dimensjoni Ewropea għal servizzi ta' appoġġ għan-negozju jistgħu jinkisbu biss fil-livell tal-Unjoni. B’mod partikolari, in-Netwerk għen lill-SMEs isibu kooperazzjoni jew sħab ta’ trasferiment tat-teknoloġija fis-suq intern u f'pajjiżi terzi, jiksbu pariri dwar sorsi ta’ finanzjament tal-Unjoni, dwar il-liġi tal-Unjoni u l-proprjetà intellettwali tal-Unjoni u dwar programmi tal-Unjoni li jinkoraġġixxu l-ekoinnovazzjoni u l-produzzjoni sostenibbli. Kiseb ukoll rispons dwar il-liġi u l-istandards tal-Unjoni. L-għarfien espert uniku tiegħu huwa partikolarment importanti sabiex jingħelbu l-ażimetriji fl-informazzjoni u jittaffew l-ispejjeż tat-tranżazzjoni assoċjati ma’ tranżazzjonijiet transkonfinali.
(18)
Jinħtieġ sforz kontinwu biex tkompli titjieb il-kwalità tas-servizzi u l-prestazzjoni tan-Netwerk, b'mod partikolari fir-rigward tal-għarfien tal-SMEs u t-teħid sussegwenti tas-servizzi proposti, permezz tal-integrazzjoni ulterjuri ta' servizzi ta' internazzjonalizzazzjoni u innovazzjoni, it-tisħiħ tal-kooperazzjoni bejn in-Netwerk u l-partijiet interessati reġjonali u lokali fil-qasam tal-SMEs, konsultazzjoni u involviment aħjar tal-organizzazzjonijiet ospitanti, tnaqqis tal-burokrazija, titjib tal-appoġġ bit-teknoloġija tal-informazzjoni u żieda fil-viżibilità tan-Netwerk u s-servizzi tiegħu fir-reġjuni ġeografiċi koperti minnu.
(19)
L-internazzjonalizzazzjoni limitata tal-SMEs kemm ġewwa u barra l-Ewropa taffettwa l-kompetittività. Skont xi stimi, attwalment 25 % tal-SMEs tal-Unjoni jesportaw jew esportaw f’xi punt matul l-aħħar tliet snin, filwaqt li 13 % biss tal-SMEs tal-Unjoni jesportaw barra mill-Unjoni fuq bażi regolari u 2 % biss investew barra minn pajjiżhom. Barra minn hekk, l-istħarriġ tal-Ewrobarometru tal-2012 juri l-potenzjal mhux użat għat-tkabbir tal-SMEs fis-swieq ekoloġiċi, fl-Unjoni u barra minnha, f'termini ta' internazzjonalizzazzjoni u aċċess għall-akkwist pubbliku. F'konformità mal-SBA, li appella lill-Unjoni u l-Istati Membri biex jappoġġjaw u jinkoraġġixxu lill-SMEs jibbenefikaw mit-tkabbir tas-swieq barra l-Unjoni, l-Unjoni tipprovdi għajnuna finanzjarja lil diversi inizjattivi bħaċ-Ċentru għall-Kooperazzjoni Industrijali UE- Ġappun u l-Helpdesk għall-SMEs dwar id-Drittijiet tal-Proprjetà Intellettwali fiċ-Ċina. Jinħoloq valur miżjud tal-Unjoni bil-promozzjoni tal-kooperazzjoni u billi jiġu offruti servizzi fil-livell Ewropew li jikkomplementaw iżda ma jidduplikawx is-servizzi ta' qofol għall-promozzjoni tan-negozju tal-Istati Membri u li jsaħħu l-isforzi konġunti tal-fornituri pubbliċi u privati ta' servizzi f'dan il-qasam. Dawn is-servizzi għandhom jinkludu tagħrif dwar drittijiet ta' proprjetà intellettwali, standards u regoli u opportunitajiet tal-akkwist pubbliku.Għandu jittieħed kont sħiħ tal-Parti II tal-Konklużjonijiet tal-Kunsill tas-6 ta' Diċembru 2011, bit-titolu "It-tisħiħ tal-implimentazzjoni tal-politika industrijali fl-UE", dwar il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni bit-titolu "Politika industrijali integrata għal era tal-globalizzazzjoni fejn il-kompetittività u s-sostenibbiltà jkunu fix-xena prinċipali",. F'dak ir-rigward, strateġija ta' ragruppament Ewropea ddefinita tajjeb għandha tikkomplementa l-isforzi nazzjonali u reġjonali li jħeġġu r-ragruppamenti lejn l-eċċellenza u l-kooperazzjoni internazzjonali, b'kont meħud tal-fatt li r-ragruppament tal-SMEs jista' jkun mezz ewlieni biex isaħħu l-kapaċita' tagħhom għall-innovazzjoni u biex jibdew joperaw fi swieq barra minn pajjiżhom.
(20)
Biex tittejjeb il-kompetittività tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom bżonn joħolqu ambjent kummerċjali favorevoli. L-interessi tal-SMEs u s-setturi li fihom huma l-iktar attivi jeħtieġu attenzjoni partikulari. Inizjattivi fil-livell tal-Unjoni huma meħtieġa wkoll biex ikunu skambjati informazzjoni u għarfien fuq skala Ewropea u s-servizzi diġitali jistgħu jkunu partikolarment kost-effettivi f'dan il-qasam. Tali azzjonijiet jistgħu jgħinu biex ikunu żviluppati opportunitajiet indaqs għall-SMEs.
(21)
Il-lakuni, il-frammentazzjoni u l-burokrazija żejda fis-suq intern jipprevjenu liċ-ċittadini, il-konsumaturi u l-intrapriżi, speċjalment l-SMEs, milli jaħsdu l-benefiċċji sħaħ minnu. Għalhekk hemm ħtieġa kbira ta' sforz flimkien min-naħa tal-Istati Membri, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, biex jindirizzaw l-implimentazzjoni u n-nuqqasijiet leġiżlattivi u ta' informazzjoni. F'konformità mal-prinċipji tas-sussidjarjetà u l-proporzjonalità, l-Istati Membri, il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni, għandhom jikkollaboraw ukoll biex inaqqsu u jevitaw piżijiet amministrattivi u regolatorji żejda fuq l-SMEs. L-azzjonijiet taħt dan il-programm COSME - li huwa l-uniku programm tal-Unjoni li jiffoka speċifikament fuq l-SMEs - għandhom jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni ta' dawk l-għanijiet, speċjalment billi jgħinu fit-titjib tal-qafas tal-kundizzjonijiet għall-intrapriżi. Kontrolli tal-idoneitá u valutazzjonijiet tal-impatt iffinanzjati taħt dan il-programm COSME għandu jkollhom rwol f'dan l-isforz.
(22)
Fattur ieħor li jaffettwa l-kompetittività huwa l-ispirtu intraprenditorjali relattivament dgħajjef fl-Unjoni. Huma biss 45 % taċ-ċittadini tal-Unjoni (u inqas minn 40 % tan-nisa) jixtiequ jkunu impjegati għal rashom meta mqabbla ma’ 55 % tal-popolazzjoni tal-Istati Uniti u 71 % fiċ-Ċina (skont l-istħarriġ tal-Ewrobarometru dwar l-imprenditura tal-2009). Skont l-SBA, għandha tingħata attenzjoni għas-sitwazzjonijiet kollha li jiffaċċjaw l-imprendituri, inkluż il-bidu, it-tkabbir, it-trasferiment u l-falliment (it-tieni opportunità). Il-promozzjoni tal-edukazzjoni intraprenditorjali, kif ukoll koerenza u konsistenza biex jissaħħu l-miżuri bħalma huma l-valutazzjoni komparattiva u l-iskambji ta' prattiki tajba jipprovdu valur miżjud għoli tal-Unjoni.
(23)
Il-Programm Erasmus għal Imprendituri Żgħażagħ ġie varat bil-ħsieb li jgħin imprendituri ġodda jew aspiranti jiksbu esperjenza ta' negozju fi Stat Membru li mhux tagħhom u b'hekk jippermettilhom isaħħu t-talenti imprenditorjali. B'rabta mal-objettiv tat-titjib tal-qafas tal-kundizzjonijiet għall-promozzjoni tal-imprenditura u l-kultura imprenditorjali, il-Kummissjoni għandha tkun tista' tieħu miżuri mfassla biex jgħinu lil imprendituri ġodda jtejbu l-abilità li jiżviluppaw il-kompetenzi, ħiliet u l-attitudni imprenditorjali tagħhom u li jtejbu l-kapaċità teknoloġika u l-ġestjoni tal-intrapriża.
(24)
Il-kompetizzjoni globali, bidliet demografiċi, limiti ta' riżorsi u xejriet soċjali emerġenti jiġġeneraw sfidi u opportunitajiet għal setturi differenti li jiffaċċjaw sfidi globali u karatterizzati minn proporzjon għoli ta' SMEs. Pereżempju, is-setturi bbażati fuq id-disinn jeħtiġilhom jadattaw biex jibbenefikaw mill-potenzjal mhux sfruttat ta' domanda għolja għal prodotti personalizzati, kreattivi, uinklużivi. Peress li dawn l-isfidi japplikaw għall-SMEs kollha fl-Unjoni f’dawn is-setturi, hemm bżonn ta’ sforz kollettiv fuq il-livell tal-Unjoni sabiex jinħoloq tkabbir addizzjonali permezz ta' inizjattivi li jaċċelleraw il-feġġ ta' prodotti u servizzi ġodda.
(25)
B'appoġġ għall-azzjoni meħuda fl-Istati Membri, il-programm COSME jista' jappoġġa inizjattivi f'oqsma kemm settorjali kif ukoll transettorjali b'potenzjal sinifikanti għat-tkabbir u l-attività imprenditorjali, speċjalment dawk bi proporzjon għoli ta' SMEs, li jaċċelleraw il-feġġ ta' industriji kompetittivi u sostenibbli, ibbażati fuq il-mudelli kummerċjali l-aktar kompetittivi, prodotti u proċessi mtejba, strutturi organizzattivi jew katini ta' valur modifikati. Kif deskritt fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta’ Ġunju 2010, bit-titolu “L-Ewropa, l-ewwel destinazzjoni turistika fid-dinja - qafas politiku ġdid għat-turiżmu Ewropew”, li ntlaqgħet mill-Kunsill f'Ottubru 2010, it-turiżmu huwa settur importanti tal-ekonomija tal-Unjoni. L-intrapriżi f'dan is-settur jikkontribwixxu direttament 5 % tal-prodott domestiku gross (PDG) tal-Unjoni. It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE)jirrikonoxxi l-importanza tat-turiżmu u jiddeskrivi l-kompetenzi tal-Unjoni f’dan il-qasam. L-inizjattivi Ewropej tat-turiżmu jistgħu jikkomplementaw l-azzjonijiet tal-Istati Membri billi jinkoraġġixxu l-ħolqien ta' ambjent favorevoli u billi jippromwovu l-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, b'mod partikolari bl-iskambju ta' prattiki tajbin. L-azzjonijiet jistgħu jinkludu t-titjib tal-bażi ta' għarfien turistiku permezz tal-forniment ta' data u analiżi, u l-iżvilupp ta' proġetti ta' kooperazzjoni tranżnazzjonali f'kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri waqt li jiġu evitati rekwiżiti mandatorji għall-intrapriżi tal-Unjoni.
(26)
Il-programm COSME jindika azzjonijiet għall-għanijiet, il-pakkett finanzjarju totali biex jintlaħqu dawk l-objettivi, pakkett finanzjarju minimu għall-istrumenti finanzjarji, tipi differenti ta’ miżuri ta’ implimentazzjoni, u l-arranġamenti trasparenti għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni u għall-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
(27)
Il-programm COSME jikkomplementa programmi oħra tal-Unjoni, filwaqt li jirrikonoxxi li kull strument għandu jaħdem skont il-proċeduri speċifiċi tiegħu stess. B'hekk, l-istess spejjeż eliġibbli ma għandhomx jirċievu finanzjament doppju. Bil-għan li jinkiseb il-valur miżjud u l-impatt sostanzjali tal-finanzjament tal-Unjoni, għandhom jiġu żviluppati sinerġiji mill-qrib bejn il-programm COSME, ir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) ("Il-programm Orizzont 2020"), ir-Regolament (UE) Nru 1303/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) ("il-Fondi Strutturali") u programmi oħrajn tal-Unjoni.
(28)
Il-prinċipji tat-trasparenza u tal-opportunità indaqs bejn is-sessi għandhom jiġu kkunsidrati fl-inizjattivi u l-azzjonijiet rilevanti kollha koperti mill-programm COSME. Ir-rispett għad-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali għaċ-ċittadini kollha għandhom jiġu kkunsidrati wkoll f’dawk l-inizjattivi u l-azzjonijiet.
(29)
Għotjiet lill-SMEs għandhom ikunu preċeduti minn proċess trasparenti. L-għoti ta' għajnuna finanzjarja u l-ħlas tagħha għandhom ikunu trasparenti, mhux burokratiċi u skont regoli komuni.
(30)
Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi pakkett fnanzjarju, għat-tul kollu tal-programm COSME, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta' referenza primarja, fis-sens tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar id-dixxiplina baġitarja, dwar il-kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u u l-amministrazzjoni finanzjarja tajba (10), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(31)
Biex ikun żgurat li l-finanzjament huwa limitat għall-indirizzar ta’ fallimenti tas-suq, ta’ politika u istituzzjonali, u bil-ħsieb li jiġu evitati distorsjonijiet tas-suq, il-finanzjament mill-programm COSME għandu jħares ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni.
(32)
Il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea u l-Protokolli tal-Ftehim ta’ Assoċjazzjoni jipprovdu għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi kkonċernati fi programmi tal-Unjoni. Il-parteċipazzjoni minn pajjiżi terzi oħra għandha tkun possibbli meta l-ftehimiet u l-proċeduri jindikaw hekk.
(33)
Huwa importanti li jiġu żgurati l-ġestjoni finanzjarja tajba tal-programm COSME u l-implimentazzjoni tiegħu bl-aktar mod effettiv u faċli għall-utent, filwaqt li għandhom ikunu wkoll żgurati għall-parteċipanti kollha ċ-ċertezza legali u l-aċċessibbiltà tal-programm COSME.
(34)
Il-programm COSME għandu jkun immonitorat u evalwat sabiex jingħata lok għal aġġustamenti. Għandu jsir rapport ta' kull sena dwar l-implimentazzjoni tiegħu, li jippreżenta l-progress miksub u l-attivitajiet ippjanati.
(35)
L-implimentazzjoni tal-programm COSME għandha tkun immonitorjata kull sena bl-għajnuna ta' indikaturi prinċipali għall-valutazzjoni tar-riżultati u l-impatti. Dawn l-indikaturi, inklużi l-linji ta' referenza rilevanti, għandhom jipprovdu l-bażi minima sabiex jiġi vvalutat sa liema punt ikunu ntlaħqu l-objettivi tal-programm COSME.
(36)
Ir-rapport interim dwar il-kisba tal-objettivi tal-azzjonijiet kollha appoġġati skont il-programm COSME imħejji mill-Kummissjoni għandu jinkludi wkoll evalwazzjoni dwar ir-rati baxxi ta' parteċipazzjoni tal-SMEs, meta dan ikun identifikat f'għadd sinifikanti ta' Stati Membri. Fejn xieraq, l-Istati Membri jkunu jistgħu jieħdu kont tar-riżultati tar-rapport interim fil-linji ta' politika rispettivi tagħhom.
(37)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jitħarsu permezz ta' miżuri proporzjonati fiċ-ċiklu kollu tal-infiq, inklużi l-prevenzjoni, il-kxif u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi li jintilfu, jitħallsu ħażin jew jintużaw b'mod korrett u, fejn ikun xieraq, pieni amministrattivi u finanzjarji, skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966 /2012.
(38)
Sabiex ikunu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’dan ir-Regolament, għandhom jiġu konferiti setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni, biex tadotta programmi annwali ta’ ħidma għall-implimentazzjoni tal-programm COSME. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11). Uħud mill-azzjonijiet inklużi fil-programm annwali ta' ħidma jinvolvu l-koordinazzjoni ta' azzjonijiet fuq livell nazzjonali. F'dak ir-rigward, għandu japplika l-Artikolu 5(4) ta' dak ir-Regolament.
(39)
Is-setgħa ta' adozzjoni ta' atti taħt l-Artikolu 290 TFUE għandha tingħata lill-Kummissjoni fir-rigward ta' żidiet mal-indikaturi, bidliet f'ċerti dettalji speċifiċi dwar l-istrumenti finanzjarji u modifiki fl-ammonti indikattivi li jkunu iżjed minn dawk l-ammonti b'aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f'kull każ. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta' tħejjija, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti delegati, għandha tiżgura t-trasmissjoni simultanja, f’waqtha u xierqa ta’ dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill,
(40)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza u ċarezza legali, id-Deċiżjoni 1639/2006/KE għandha titħassar,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
Suġġett
Artikolu 1
Stabbiliment
Programm għal azzjonijiet tal-Unjoni biex itejjbu l-kompetittività tal-intrapriżi, b’enfasi speċjali fuq l-intrapriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs) ("il-programm COSME"), huwa b'dan stabbilit għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2014 sal-31 ta’ Diċembru 2020.
Artikolu 2
Definizzjoni
Għall-fini ta' dan ir-Regolament, "SMEs" għandha tfisser intrapriżi mikro, żgħar u ta’ daqs medju, kif definit fir-Rakkomandazzjoni 2003/361/KE.
Artikolu 3
Objettivi ġenerali
1. Il-programm COSME għandu jikkontribwixxi għall-objettivi ġenerali li ġejjin, b'attenzjoni partikolari għall-ħtiġijiet speċifiċi tal-SMEs stabbiliti fl-Unjoni u tal-SMEs stabbiliti f'pajjiżi terzi parteċipanti fil-programm COSME skont l-Artikolu 6:
(a)
it-tisħiħ tal-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs;
(b)
l-inkoraġġiment ta' kultura imprenditorjali u l-promozzjoni tal-ħolqien u t-tkabbir tal-SMEs.
2. Il-kisba tal-objettivi msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jitkejlu bl-indikaturi li ġejjin:
(a)
il-prestazzjoni tal-SMEs fir-rigward tas-sostenibbiltà;
(b)
bidliet fil-piż amministrattiv u regolatorju mhux meħtieġ fuq SMEs kemm ġodda kif ukoll dawk eżistenti;
(c)
bidliet fil-proporzjon tal-SMEs li jesportaw ġewwa jew barra l-Unjoni;
(d)
bidliet fit-tkabbir tal-SMEs;
(e)
bidliet fil- proporzjon taċ-ċittadini tal-Unjoni li jixtiequ jkunu impjegati għal rashom.
3. Lista dettaljata ta' indikaturi u miri għall-programm COSME tinsab fl-Anness I.
4. Il-programm COSME għandu jappoġġa l-implimentazzjoni tal-Istrateġija Ewropa 2020 u għandu jikkontribwixxi biex jintlaħaq l-objettiv ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. B'mod partikolari, il-programm COSME għandu jikkontribwixxi għall-mira ewlenija li tikkonċerna l-impjiegi.
KAPITOLU II
Objettivi speċifiċi u l-oqsma ta’ azzjoni
Artikolu 4
Objettivi speċifiċi
1. L-objettivi speċifiċi tal-programm COSME għandhom ikunu:
(a)
li jittejjeb l-aċċess għall-finanzi għall-SMEs fil-forma ta' ekwità u dejn;
(b)
li jittejjeb l-aċċess għas-swieq, b'mod partikolari fl-Unjoni iżda wkoll fil-livell globali;
(c)
li jittejbu l-kundizzjonijiet ta' qafas għall-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, b'mod partikolari l-SMEs, inkluż fis-settur tat-turiżmu;
(d)
li jiġu promossi l-intraprenditorija u l-kultura tal-intraprenditorjali.
2. Il-bżonn tal-intrapriżi li jaddattaw għal ekonomija b’emissjonijiet baxxi, reżiljenti għat-tibdil fil-klima, efficjenti fl-użu tar-riżorsi u fl-enerġija għandu jkun promoss fl-implimentazzjoni tal-programm COSME.
3. Sabiex jitkejjel l-impatt tal-programm COSME fil-kisba tal-objettivi speċifiċi msemmija fil-paragrafu 1, għandhom jintużaw l-indikaturi stipulati fl-Anness.
4. Il-programmi annwali ta' ħidma msemmija fl-Artikolu 13 għandhom jispeċifikaw fid-dettall l-azzjonijiet kollha li għandhom jiġu implimentati skont il-programm COSME.
Artikolu 5
Baġit
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-programm COSME huwa stabbilit għal EUR 2,302 biljun fil-prezzijiet attwali, li minnhom xejn anqas minn 60 % għandu jiġi allokat għall-istrumenti finanzjarji.
L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju multiannwali.
2. Il-pakkett finanzjarju stabbilit skont dan ir-Regolament jista' jkopri wkoll l-ispejjeż tal-attivitajiet preparatorji, ta' monitoraġġ, ta' kontroll, ta' verifika u ta' evalwazzjoni li huma meħtieġa għall-ġestjoni tal-programm COSME u l-kisba tal-objettivi tiegħu. B’mod partikolari huwa għandu ikopri, b'mod kost-effettiv, l-studji, il-laqgħat tal-esperti, l-azzjonijiet ta’ informazzjoni u ta' komunikazzjoni, inkluża l-komunikazzjoni korporattiva tal-prijoritajiet politiċi tal-Unjoni safejn ikunu relatati mal-objettivi ġenerali tal-programm COSME, l-ispejjeż konnessi man-netwerks tal-IT li jiffukaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju tal-informazzjoni, flimkien mal-ispejjez l-oħra kollha ta’ assistenza teknika u amministrattiva mġarrba mill-Kummissjoni fil-ġestjoni tal-programm COSME.
Dawk l-ispejjeż m'għandhomx jaqbżu 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju.
3. Il-pakkett finanzjarju għall-programm COSME għandu jalloka l-ammonti indikattivi ta' 21,5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju għall-għan speċifiku msemmi fl-Artikolu 4(1)(b), 11 % għall-għan speċifiku msemmi flArtikolu 4(1)(c) u 2,5 % għall-għan speċifiku msemmi fl-Artikolu 4(1)(d). Il-Kummissjoni tista' tiddevja minn dawn l-ammonti indikattivi iżda mhux b'aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f'kull każ. Jekk ikun neċessarju li jinqabeż dak il-limitu, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 23 biex jiġu mmodifikati dawk l-ammonti indikattivi.
4. L-allokazzjoni finanzjarja tista' tkopri wkoll l-ispejjeż ta’ assistenza teknika u amministrattiva meħtieġa biex tiġi żgurata t-transizzjoni bejn il-programm COSME u l-miżuri adottati skont id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE. Jekk ikun meħtieġ, l-approprjazzjonijiet jistgħu jiddaħħlu fil-baġit lil hinn mill-2020 biex jiġu koperti spejjeż simili, sabiex jippermettu l-ġestjoni ta' azzjonijiet li jkunu għadhom mhux mitmuma sal-31 ta’ Diċembru 2020.
Artikolu 6
Parteċipazzjoni ta’ pajjiżi terzi
1. Il-programm COSME għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni ta':
(a)
il-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma membri taż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE), skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Ftehim ŻEE, u pajjiżi Ewropej oħra meta l-ftehim u l-proċeduri jippermettu dan;
(b)
il-pajjiżi li qed jaderixxu, il-pajjiżi kandidati u l-kandidati potenzjali skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-Ftehimiet ta’ Qafas u fid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill tal-Assoċjazzjoni rispettivi, jew arranġamenti simili;
(c)
il-pajjiżi li jaqgħu fl-ambitu tal-politiki Ewropej tal-viċinat, meta l-ftehimiet u l-proċeduri jippermettu hekk u skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-Ftehimiet ta’ Qafas rispettivi, il-Protokolli tal-Ftehimiet ta’ Assoċjazzjoni u d-Deċiżjonijiet tal-Kunsill tal-Assoċjazzjoni.
2. Entità stabbilita f'pajjiż imsemmi fil-paragrafu 1 tista' tipparteċipa f'partijiet tal-programm COSME fejn dak il-pajjiż jipparteċipa skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-ftehimiet rispettivi deskritti fil-paragrafu 1.
Artikolu 7
Parteċipazzjoni tal-entitajiet ta' pajjiżi mhux parteċipanti
1. F'partijiet tal-programm COSME li fihom pajjiż terz imsemmi fl-Artikolu 5 ma jipparteċipax, jistgħu jipparteċipaw entitajiet stabbiliti f'dak il-pajjiż. Entitajiet stabbiliti f'pajjiżi terzi oħra jistgħu wkoll jipparteċipaw f'azzjonijiet skont il-programm COSME.
2. L-entitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 ma għandhomx ikunu intitolati li jirċievu kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Unjoni, minbarra meta jkun essenzjali għall-programm COSME, b’mod partikolari f’termini ta’ kompetittività u aċċess għas-swieq għall-intrapriżi tal-Unjoni. Dik l-eċċezzjoni ma għandhiex tapplika għal entitajiet li għandhom skop ta' qligħ.
Artikolu 8
Azzjonijiet li jtejbu l-aċċess għall-finanzi għall-SMEs
1. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa azzjonijiet li għandhom l-għan li jiffaċilitaw u jtejbu l-aċċess tal-SMEs għall-finanzjament fil-fażijiet tagħhom tal-bidu, it-tkabbir u t-trasferiment filwaqt li jikkumplimentaw l-użu tal-istrumenti finanzjarji mill-Istati Membri għall-SMEs fil-livell nazzjonali u reġjonali. Sabiex tkun żgurata l-kumplimentarjetà, tali azzjonijiet għandhom ikunu kkoordinati mill-qrib ma' dawk li jitwettqu fil-qafas tal-politika ta' koeżjoni, l-programm Orizzont 2020 u fil-livell nazzjonali jew reġjonali. Tali azzjonijiet għandhu jkollhom l-għan li jistimolaw l-adozzjoni u l-provvista tal-finanzjament kemm tal-ekwità kif ukoll tad-dejn, li jistgħu jinkludu finanzjament tal-avvjament (seed funding), finanzjament informali (angel funding) u finanzjament ta’ ekwità jew kważi-ekwità soġġetti għad-domanda tas-suq, iżda li jeskludi l-iżmembrament tal-assi (asset stripping).
2. Minbarra l-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1, l-appoġġ tal-Unjoni jista' jingħata wkoll lil azzjonijiet, biex jittejjeb il-finanzjament transkonfinali u multinazzjonali, soġġett għad-domanda tas-suq biex jassisti lill-SMEs fl-internazzjonalizzazzjoni tal-attivitajiet tagħhom f’konformità mal-liġi tal-Unjoni.
Il-Kummissjoni tista' teżamina wkoll il-possibilità ta' żvilupp ta' mekkaniżmi finanzjarji innovattivi, bħal crowdfunding, soġġett għal domanda tas-suq.
3. Id-dettalji tal-azzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 huma stabbiliti fl-Artikolu 17.
Artikolu 9
Azzjonijiet li jtejbu l-aċċess għas-swieq
1. Biex tkompli ttejjeb il-kompetittività u l-aċċess għas-swieq tal-intrapriżi tal-Unjoni, il-Kummissjoni tista’ tappoġġa azzjonijiet biex jittejjeb l-aċċess tal-SMEs għas-suq intern, bħall-forniment ta’ informazzjoni (inkluż permezz tas-servizzi diġitali) u s-sensibilizzazzjoni fir-rigward, fost l-oħrajn, il-programmi, il-liġi u l-istandards tal-Unjoni.
2. Miżuri speċifiċi għandhom l-għan li jiffaċilitaw l-aċċess tal-SME għas-swieq barra mill-Unjoni. Tali miżuri jistgħu jinkludu l-għoti ta' informazzjoni dwar l-ostakli eżistenti għad-dħul fis-suq u opportunitajiet kummerċjali, akkwist pubbliku u proċeduri doganali, u titjib tas-servizzi ta' appoġġ fis-sens ta' standards u drittijiet tal-proprjetà intellettwali fil-pajjiżi terzi ta' prijorità. Dawk il-miżuri għandhom jikkomplementaw iżda mhux jidduplikaw l-attivitajiet ċentrali għall-promozzjoni tal-kummerċ tal-Istati Membri.
3. L-azzjonijiet skont il-programm COSME jistgħu jimmiraw li jrawmu kooperazzjoni internazzjonali, inklużi djalogi industrijali u regolatorji ma’ pajjiżi terzi. Il-miżuri speċifiċi jistgħu jimmiraw li jnaqqsu d-differenzi bejn l-Unjoni u pajjiżi oħra fis-sens tal-oqfsa regolatorji għal prodotti, sabiex jikkontribwixxu għall-iżvilupp tal-politika industrijali u tal-intrapriża u sabiex jikkontribwixxu għat-titjib tal-ambjent tan-negozju.
Artikolu 10
In-Netwerk Ewropew għall-Intrapriżi
1. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa n-Netwerk Ewropew għall-Intrapriżi (“in-Netwerk”) biex tipprovdi servizzi integrati ta' appoġġ għan-negozju lill-SMEs tal-Unjoni li jfittxu li jesploraw opportunitajiet fis-suq intern u f'pajjiżi terzi. L-azzjonijiet meħuda permezz tan-Network jistgħu jinkludu dan li ġej:
(a)
għoti ta' informazzjoni u servizzi ta' konsulenza dwar inizjattivi u liġital-Unjoni; l-appoġġ għat-tisħiħ tal-kapaċitajiet ta' ġestjoni biex tiżdied il-kompetittività tal-SMEs; l-appoġġ bl-għan li jttejjeb l-għarfien finanzjarju tal-SMEs, inkluż informazzjoni u servizzi ta' pariri dwar opportunitajiet ta' finanzjament, l-aċċess għall-finanzi u skemi relatati ta' taħriġ u mentoring; miżuri biex jiżdied l-aċċess tal-SME għall-effiċjenza enerġetika, il-klima u għarfien espert ambjentali; u l-promozzjoni ta' programmi ta' finanzjament tal-Unjoni u strumenti finanzjarji (inklużi il-programm Orizzont 2020 f'kooperazzjoni mal-punti ta' kuntatt nazzjonali u l-Fondi Strutturali);
(b)
faċilitazzjoni ta' kooperazzjoni transkonfinali tan-negozju, R&Ż, trasferiment ta' teknoloġija u għarfien u sħubiji fit-teknoloġija u l-innovazzjoni;
(c)
forniment ta’ kanal ta’ komunikazzjoni bejn l-SMEs u l-Kummissjoni.
2. In-Netwerk Ewropew jista' jintuża wkoll biex jagħti servizzi f'isem programmi oħra tal-Unjoni bħal l-programm Orizzont 2020, inklużi servizzi ta' konsulenza dedikati li jinkoraġġixxu l-parteċipazzjoni tal-SMEs fi programmi oħra tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tassigura li r-riżorsi finanzjarji diversi għan-Netwerk ikunu kkoordinati b'mod effiċjenti u li s-servizzi mogħtija min-Netwerk f'isem programmi oħra tal-Unjoni jkunu ffinanzjati minn dawk il-programmi.
3. L-implimentazzjoni tan-Netwerk għandha tkun ikkoordinata mill-qrib mal-Istati Membri sabiex tiġi evitata d-duplikazzjoni tal-attivitajiet skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà.
Il-Kummissjoni għandha tivvaluta n-Netwerk f'termini ta' governanza effettiva tagħha u dispożizzjonijiet ta' servizzi ta' kwalità għolja madwar l-Unjoni.
Artikolu 11
L-azzjonijiet biex itejbu l-kundizzjonijiet qafas għall-kompetittività u s-sostenibilità tal-intrapriżi tal-Unjoni partikolarment l-SMEs
1. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa azzjonijiet biex jitjiebu l-kundizzjonijiet qafas għall-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-intrapriżi tal-Unjoni, partikolarment l-SMEs, sabiex tittejjeb l-effettività, il-koerenza, il-koordinazzjoni u l-konsistenza tal-politiki nazzjonali u reġjonali għall-promozzjoni tal-kompetittività, is-sostenibbilità u t-tkabbir tal-intrapriżi tal-Unjoni.
2. Il-Kummissjoni tista' tappoġġa azzjonijiet speċifiċi biex itejbu l-kondizzjonijiet ta' qafas għall-intrapriżi, partikolarment SMEs, permezz ta' tnaqqis fi u evitar ta' piżijiet amministrattivi u piżijiet regolatorji mhux meħtieġa. Tali azzjonijiiet jistgħu jinkludu kejl fuq bażi regolari tal-impatt tal-liġi rilevanti tal-Unjoni fuq l-SMEs, fejn xieraq permezz ta' tabella ta' valutazzjoni, l-appoġġ għall-gruppi ta' esperti indipendenti u l-iskambju ta' informazzjoni u ta' prattiki tajba, inkluż dwar l-applikazzjoni sistematika tat-test tal-SMEs fil-livell tal-Unjoni u tal-Istati Membri.
3. Il-Kummissjoni tista' tappoġġa l-azzjonijiet maħsuba biex jiżviluppaw strateġiji ġodda ta' kompetittività u ta' żvilupp ta' negozju. Tali azzjonijiet jistgħu jinkludu dan li ġej:
(a)
miżuri li jtejbu d-disinn, l-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tal-politiki li jaffettwaw il-kompetittività u s-sostenibbilità tal-intrapriżi, inkluż permezz tal-kondiviżjoni ta' prattiki tajba dwar kondizzjonijiet ta' qafas u dwar il-ġestjoni ta' gruppi ta' klassi dinjija u netwerks kummerċjali; u permezz tal-promozzjoni tal-kollaborazzjoni transnazzjonali bejn gruppi u netwerks kummerċjali, l-iżvilupp ta' prodotti sostenibbli, is-servizzi, teknoloġiji u proċessi, kif ukoll effiċjenza tar-riżorsi u l-enerġija u r-responsabbiltà soċjali korporattiva;
(b)
miżuri biex jiġu indirizzati l-aspetti internazzjonali tal-politiki tal-kompetittività, li jiffukaw b'mod partikolari fuq il-kooperazzjoni fil-politika bejn l-Istati Membri, pajjiżi oħrajn li jipparteċipaw fil-programm COSME u s-sħab globali kummerċjali tal-Unjoni;
(c)
miżuri għat-titjib tal-iżvilupp tal-politika tal-SMEs, il-kooperazzjoni bejn dawk li jfasslu l-politika, reviżjonijiet minn pari u l-iskambju ta' prattiki tajbin fost l-Istati Membri, b'kont meħud, fejn adatt, tal-evidenza disponibbli u l-fehmiet tal-partijiet interessati u partikolarment bil-ħsieb li jkun aktar faċli għall-SMEs li jkollhom aċċess għall-programmi u miżuri tal-Unjoni, f'konformità mal-Pjan ta' Azzjoni tal-SBA.
4. Il-Kummissjoni tista', permezz tal-promozzjoni tal-koordinazzjoni, tappoġġa azzjonijiet meħuda mill-Istati Membru bil-ħsieb li jiġi aċċellerat il-ħolqien ta' industriji kompetittivi b'potenzjal fis-suq. Tali appoġġ jista' jinkludi azzjonijiet li jippromwovu l-iskambju ta' prattiki tajbin u l-identifikazzjoni ta' ħiliet u r-rekwiżiti għat-taħriġ mill-industriji, speċjalment l-SMEs, partikolarment il-ħiliet diġitali. Huwa jista' jinkludi wkoll azzjonijiet li jinkoraġġixxu l-adozzjoni ta' mudelli kummerċjali ġodda u l-kooperazzjoni tal-SMEs fi ktajjen ta’ valur ġodda kif ukoll l-użu kummerċjali ta' ideat rilevanti għal prodotti u servizzi ġodda.
5. Il-Kummissjoni tista' tikkomplementa l-azzjonijiet tal-Istati Membri biex itejbu l-kompetittività u s-sostenibbiltà tal-SMEs tal-Unjoni f'oqsma kkaratterizzati minn potenzjal sinifikanti ta' tkabbir, speċjalment dawk bi proporzjon għoli ta' SMEs, bħas-settur tat-turiżmu. Tali attivitajiet jistgħu jinkludu promozzjoni tal-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri, b'mod partikolari permezz tal-iskambju ta' prattiki tajbin.
Artikolu 12
Azzjonijiet li jippromwovu l-intraprenditorija
1. Il-Kummissjoni għandha tikkontribwixxi għall-promozzjoni tal-intraprenditorija u l-kultura intraprenditorjali billi ttejjeb il-kondizzjonijiet ta' qafas li jaffettwaw l-iżvilupp tal-intraprenditorija, inkluż billi tnaqqas l-ostakoli għall-istabbiliment ta' intrapriżi. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa ambjent tan-negozju u kultura favorevoli għall-intrapriżi sostenibbli, start-ups, it-tkabbir, it-trasferiment tan-negozju, it-tieni ċans (re-start), kif ukoll spin-offs u spin-outs.
2. Għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-imprendituri potenzjali, ġodda, żgħażagħ, u nisa, kif ukoll lil gruppi speċifiċi oħra ta’ mira;
3. Il-Kummissjoni tista' tieħu azzjonijiet bħal programmi ta' mobilità għall-imprendituri ġodda biex itejbu l-abilità' tagħhom li jiżviluppaw għarfien, ħiliet u attitudnijiet intraprenditorjali u biex itejbu l-kapaċità teknoloġika tagħhom u l-ġestjoni tal-intrapriżi.
4. Il-Kummissjoni tista' tappoġġa miżuri tal-Istati Membri li jiżviluppaw u jiffaċilitaw edukazzjoni, taħriġ, ħiliet u attitudnijiet intraprenditorjali, b' mod partikolari fost imprendituri potenzjali u ġodda.
KAPITOLU III
Implimentazzjoni tal-programm COSME
Artikolu 13
Programmi annwali ta' ħidma
1. Sabiex ikun implimentat il-programm COSME, il-Kummissjoni għandha tadotta programmi annwali ta’ ħidma f’konformità mal-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 21(2). Kull programm ta' annwali ħidma għandu jimplimenta l-objettivi stipulati f'dan ir-Regolament u għandu jistabbilixxi fid-dettall:
(a)
deskrizzjoni tal-azzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati, l-objettivi segwiti għal kull azzjoni, li għandhom ikunu skont l-objettivi ġenerali u speċifiċi stabbiliti fl-Artikoli 3 u 4, ir-riżultati mistennija, il-metodu ta' implimentazzjoni, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull azzjoni, ammont totali għall-azzjonijiet kollha u skeda indikattiva ta 'implimentazzjoni u l-profil tal-ħlas;
(b)
indikaturi kwalitattivi u kwantitattivi xierqa għal kull azzjoni, għall-fini ta' analiżi u l-monitoraġġ tal-effikaċja fit-twettiq tal-eżiti u l-ksib ta' objettivi tal-azzjoni kkonċernata;
(c)
għall-għotjiet u l-miżuri relatati, il-kriterji essenzjali ta' evalwazzjoni, li għandhom jiġu stabbiliti sabiex jintlaħqu bl-aħjar mod l-objettivi segwiti mill-programm COSME, u r-rata massima ta' kofinanzjament;
(d)
kapitolu separat u dettaljat dwar l-istrumenti finanzjarji, li għandha, f'konformità mal-Artikolu 17 ta' dan ir-Regolament, jirriflettu l-obbligi ta' informazzjoni taħt Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, inkluż it-tqassim mistenni tal-pakkett finanzjarju bejn il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir u l-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self imsemmija fl-Artikoli 18 u 19 ta' dan ir-Regolament rispettivament u l-informazzjoni bħal-livell ta' garanzija u r-relazzjoni mal-programm l-Orizzont 2020.
2. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-programm COSME f’konformità mar- Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
3. Il-programm COSME għandu jiġi implimentat b'mod li jiġi żgurat li l-azzjonijiet appoġġati jieħdu kont tal-iżviluppi u l-ħtiġijiet futuri, b’mod partikolari wara l-evalwazzjoni interim, imsemmija fl-Artikolu 15(3), u li dawn huma rilevanti għal swieq li qed jevolvu, l-ekonomija u l-bidliet fis-soċjetà.
Artikolu 14
Miżuri ta' appoġġ
1. Flimkien mal-miżuri koperti mill-programmi annwali ta’ ħidma msemmija fl-Artikolu 13, il-Kummissjoni għandha twettaq b’mod regolari miżuri ta’ sostenn, inklużi dawn li ġejjin:
(a)
it-titjib tal-analiżi u l-monitoraġġ ta’ kwistjonijiet tal-kompetittività settorjali u transsettorjali;
(b)
l-identifikazzjoni u t-tixrid ta’ prattiċi tajbin u approċċi ta' politika, u l-iżvilupp ulterjuri tagħhom;
(c)
kontrolli ta' idoneità tal-liġi eżistenti u evalwazzjonijiet tal-impatt ta' miżuri ġodda tal-Unjoni li huma ta’ rilevanza partikolari għall-kompetittività tal-intrapriżi, bil-ħsieb li jiġu identifikati oqsma tal-liġi eżistenti li jeħtieġ li jiġu simplifikati u li jiġi żgurat li l-piżijiet fuq l-SMEs jiġu mminimizzati fl-oqsma fejn miżuri leġislattivi ġodda qed jiġu proposti;
(d)
l-evalwazzjoni tal-leġislazzjoni li taffettwa l-intrapriżi, partikolarment l-SMEs, il-politika industrijali u l-miżuri relatati mal-kompetittività;
(e)
il-promozzjoni ta' sistemi online integrati u faċli biex jitħaddmu li jipprovdu informazzjoni dwar programmi rilevanti għall-SMEs, filwaqt li jiġi żgurat li huma ma jidduplikawx il-portali eżistenti.
2. L-ispiża totali ta' dawn il-miżuri ta' appoġġ ma għandhiex teċċedi 2,5 % tal-pakkett finanzjarju tal-programm COSME.
Artikolu 15
Monitoraġġ u evalwazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-implimentazzjoni u l-ġestjoni tal-programm COSME.
2. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport annwali ta’ monitoraġġ li jeżamina l-effiċjenza u l-effettività tal-attivitajiet appoġġati f'termini tal-implimentazzjoni finanzjarja, ir-riżulati, l-ispejjeż u, fejn possibbli, l-impatt. Ir-rapport għandu jinkludi informazzjoni dwar il-benefiċjarji, meta possibbli, għal kull sejħa għall-proposti, informazzjoni dwar l-ammont ta’ nfiq relatat mal-klima u l-impatt tal-appoġġ għall-objettivi tat-tibdil fil-klima, data rilevanti rigward is-self ipprovdut mill-Faċilità ta' Garanzija ta' Self iktar u inqas minn EUR 150 000 sakemm il-ġbir ta' tali informazzjoni ma joħloqx piż amministrattiv mhux ġustifikat għall-intrapriżi, speċjalment l-SMEs. Ir-rapport ta’ monitoraġġ għandu jinkludi r-rapport annwali dwar kull strument finanzjarju kif stipulat bl-Artikolu 140(8) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
3. Sa mhux iktar tard mill-2018, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi rapport ta' evalwazzjoni interim dwar ir-realizzazzjoni tal-objettivi tal-azzjonijiet kollha appoġġati skont il-programm COSME fil-livell ta' riżultati u impatti, l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud Ewropew ta' dan, bi ħsieb ta' deċiżjoni dwar it-tiġdid, il-modifika jew is-sospensjoni tal-miżuri. Ir-rapport ta' evalwazzjoni interim għandu jindirizza wkoll l-ambitu għas-simplifikazzjoni, il-koerenza interna u esterna tagħha, ir-rilevanza kontinwa tal-objettivi kollha, kif ukoll il-kontribuzzjoni tal-miżuri għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv. Dan għandu jieħu kont tar-riżultati tal-evalwazzjoni fuq l-impatt fit-tul tal-miżuri preċedenti u għandu jikkontribwixxi għal deċiżjoni dwar tiġdid, modifika jew sospensjoni possibbli ta' miżura sussegwenti.
4. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi rapport ta' evalwazzjoni finali dwar l-impatti fit-tul u sostenibbiltà tal-effetti tal-miżuri.
5. Il-benefiċjarji kollha tal-għotjiet u partijiet oħrajn involuti li rċevew fondi tal-Unjoni skont dan ir-Regolament għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni bid-data adatta u l-informazzjoni meħtieġa biex tippermetti l-monitoraġġ u l-evalwazzjoni tal-miżuri kkonċernati.
6. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta r-rapporti msemmija fil-paragrafi 2, 3 u 4 lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill u tagħmilhom pubbliċi.
KAPITOLU IV
Dispożizzjonijiet finanzjarji u forom ta’ assistenza finanzjarja
Artikolu 16
Forom ta’ assistenza finanzjarja
L-assistenza finanzjarja tal-Unjoni skont il-programm COSMEtista’ tiġi implimentata indirettament billi jkunu ddelegati l-kompiti ta’ implimentazzjoni baġitarji lill-entitajiet elenkati fl-Artikolu 58(1)(c) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
Artikolu 17
Strumenti finanzjarji
1. Strumenti finanzjarji skont il-programm COSME, stabbiliti skont it-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 għandhom jitħaddmu bl-għan li jiffaċilitaw l-aċċess għal finanzjament tal-SMEs, fil-fażijiet tagħhom tal-bidu, it-tkabbir u t-trasferiment. L-istrumenti finanzjarji għandhom jinkludu faċilità ta’ ekwità u faċilità ta' garanzija fuq is-self. L-allokazzjoni tal-fondi lil dawk il-faċilitajiet għandha tieħu kont tad-domanda minn intermedjarji finanzjarji.
2. L-istrumenti finanzjarji għall-SMEs jistgħu, fejn xieraq, jiġu kkombinati ma' u jikkomplementaw:
(a)
strumenti finanzjarji oħra stabbiliti mill-Istati Membri u l-awtoritajiet amministrattivi tagħhom iffinanzjati minn fondi nazzjonali jew reġjonali jew iffinanzjati fil-kuntest tal-operazzjonijiet tal-Fondi Strutturali, skont l-[Artikolu 33(1)(a)] tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013];
(b)
strumenti finanzjarji oħra stabbiliti mill-Istati Membri u l-awtoritajiet amministrattivi tagħhom ffinanzjati mill-programmi nazzjonali jew reġjonali barra mill-operazzjonijiet tal-Fondi Strutturali;
(c)
għotjiet iffinanzjati mill-Unjoni, inkluż taħt dan ir-Regolament.
3. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir u l-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self imsemmija fl-Artikoli 18 u 19 rispettivament jistgħu jikkomplementaw l-użu mill-Istati Membri tal-istrumenti finanzjarji għall-SMEs fil-qafas ta’ politika ta’ koeżjoni tal-Unjoni.
4. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir u l-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self jistgħu, fejn adatt, jippermettu l-ġbir flimkien ta’ riżorsi finanzjarji bl-Istati Membri u/jew reġjuni li jkunu lesti jikkontribwixxu parti mill-Fondi Strutturali allokati lilhom skont l-[Artikolu 38(1)(a)] tar-Regolament (UE) Nru 1303/2013].
5. L-istrumenti finanzjarji jistgħu jiġġeneraw dħul aċċettabbli biex jintlaħqu l-objettivi tas-sħab l-oħrajn jew l-investituri. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir tista' topera fuq bażi subordinata iżda għandha timmira li tippreserva l-valur tal-assi provduti mill-baġit tal-Unjoni.
6. Il-faċilitajiet ta' garanzija tal-ekwità u ta’ self għandhom jiġu implimentati skont it-Titolu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u r-Regolament ta’ Delega tal-Kummissjoni (UE, Euratom) Nru 1268/2012 (12).
7. L-istrumenti finanzjarji taħt il-programm COSME għandhom jiġu żviluppati u implimentati b'komplementarjetà u koerenza ma' dawk stabbiliti għall-SMEs taħt il-programm l-Orizzont 2020.
8. Skont l-Artikolu 60 (1) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, l-entitajiet fdati bl-implimentazzjoni tal-istrumenti finanzjarji għandhom jiżguraw viżibilità tal-azzjoni tal-Unjoni meta jamministraw fondi tal-Unjoni. Għal din il-fini, l-entità fdata għandha tiżgura li l-intermedjarji finanzjarji jinformaw espliċitament lir-riċevituri aħħarin li l-finanzjament sar possibbli bl-appoġġ tal-istrumenti finanzjarji taħt il-programm COSME. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-pubblikazzjoni ex post tal-informazzjoni dwar benefiċjarji skont l-Artikolu 60(2)(e) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 hija faċilment aċċessibbli għal benefiċjarji finali potenzjali.
9. Ħlasijiet lura ġġenerati mit-tieni parti tal-Faċilità għall-SMEs Innovattivi u b'Rata Għolja ta' Tkabbir stabbilita taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u rċevuti wara l-31 Diċembru 2013 għandhom jiġu assenjati, skont l-Artikolu 21 (4) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012, għall-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir stabbilita taħt l-Artikolu 18 ta' dan ir-Regolament.
10. L-istrumenti finanzjarji għandhom jiġu implimentati b’konformità mar-regoli rilevanti tal-Unjoni dwar l-għajnuna mill-Istat.
Artikolu 18
Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir
1. Il-Faċilità tal-Ekwità għat-Tkabbir (EFG) għandha tiġi implimentata bħala parti minn strument finanzjarju waħdieni tal-Ekwità tal-Unjoni li tappoġġa t-tkabbir tal-intrapriżi tal-Unjoni u r-riċerka u l-innovazzjoni (R&I) mill-istadju bikri, inkluż il-kapital tal-avvjament, sal-istadju tat-tkabbir. L-istrument finanzjarju waħdieni tal-Ekwità tal-Unjoni għandu jkun appoġġat finanzjarjament mill-programm l-Orizzont 2020 u l-programm COSME.
2. L-EFG għandu jiffoka fuq fondi li jipprovdu: kapital ta’ riskju u finanzjament intermedju, bħal self subordinat u parteċipanti, għall-intrapriżi ta’ espansjoni u dawk li qegħdin fi stadju ta’ tkabbir, partikolarment dawk li joperaw transkonfinalment, filwaqt li jkollu l-possibbiltà li jagħmel investimenti f'fondi li qegħdin fi stadju bikri flimkien mal-Faċilità tal-Ekwità għar-R&I skont l-programm l-Orizzont 2020 u jipprovdi faċilitajiet ta' koinvestiment għal investituri informali (business angels). Fil-każ ta' investimenti fi stadju bikri, l-investiment mill-EFG m’għandux jaqbeż l-20 % tal-investiment totali tal-Unjoni ħlief f'każijiet ta' fondi f'diversi stadji u fondi ta' fondi, fejn il-finanzjament mill-EFG u l-Faċilità tal-Ekwità għar-R&I skont il-programm l-Orizzont 2020 għandu jkun ipprovdut fuq bażi pro rata, abbażi tal-politika ta’ investiment tal-fondi. Il-Kummissjoni tista’ tiddeċiedi li temenda l-limitu massimu ta’ 20 % fid-dawl tal-kundizzjonijiet tas-suq li jinbidlu. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 21(2).
3. L-EFG u l-faċilità tal-ekwità għar-R&I taħt il-programm l-Orizzont 2020 għandhom jużaw l-istess mekkaniżmu tat-twassil.
4. L-appoġġ mill-EFG għandu jingħata fil-forma ta' wieħed mill-investimenti li ġejjin:
(a)
direttament mill-Fond Ewropew tal-Investiment jew entitajiet oħrajn fdati bl-implimentazzjoni tal-EFG f'isem il-Kummissjoni; jew
(b)
minn fondi ta’ fondi jew vetturi tal-investiment li jinvestu b’mod transkonfinali stabbiliti mill-Fond Ewropew tal-Investiment jew entitajiet oħrajn (inklużi amministraturi tas-settur privat jew pubbliku) fdati bl-implimentazzjoni tal-EFG f’isem il-Kummissjoni flimkien ma’ investituri minn istituzzjonijiet finanzjarji privati u/jew pubbliċi nazzjonali.
5. L-EFG għandu jinvesti f'fondi intermedjarji ta' kapital ta' riskju inklużi fondi ta’ fondi, li jipprovdu investimenti għall-impriżi żgħar u medji tipikament fl-espansjoni u fl-istadju ta' tkabbir tagħhom. L-investimenti taħt l-EFG għandhom ikunu fit-tul, jiġifieri normalment jieħdu pożizzjonijiet bejn 5 snin u 15-il sena f'fondi ta' kapital ta' riskju. Fi kwalunkwe każ, it-tul ta' ħajja tal-investimenti taħt l-EFG ma għandux jaqbeż 20 sena miż-żmien tal-firma tal-ftehim bejn il-Kummissjoni u l-entità fdata bl-implimentazzjoni tiegħu.
Artikolu 19
Il-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self
1. Il-Faċilità ta’ Garanzija ta' Self (LGF) għandha tipprovdi:
(a)
kontrogaranziji u arranġamenti oħrajn li jikkondividu r-riskju għal skemi ta' garanzija, inkluż kogaranziji, fejn adatt;
(b)
garanziji diretti u arranġamenti oħrajn li jikkondividu r-riskju għal kwalunkwe intermedjarju finanzjarju ieħor li jissodisfa l-kriterji ta’ eliġibbiltà msemmija fil-paragrafu 5.
2. L-LGF għandha tiġi implimentata bħala parti minn strumenti finanzjarju waħdieni tad-dejn tal-Unjoni għat-tkabbir u r-riċerka u l-innovazzjoni tal-intrapriżi tal-Unjoni, bl-użu tal-istess mekkaniżmu tat-twassil bħal dik il-parti tal-SME mmexxija mid-domanda tal-Faċilità tad-Dejn għar-R&I skont il-programm l-Orizzont 2020 (RSI II).
3. L-LGF għandu jikkonsisti fi:
(a)
garanziji għal finanzjament tad-dejn (inkluż permezz ta' self subordinat u parteċipanti, kirja jew garanziji bankarji), li għandha tnaqqas id-diffikultajiet partikolari li jiffaċċjaw l-SMEs vijabbli biex ikollhom aċċess għall-finanzi, jew minħabba r-riskju għoli pperċepit tagħhom jew minħabba n-nuqqas ta' kollateral disponibbli suffiċjenti tagħhom;
(b)
it-titolizzazzjoni tal-portafolli ta' finanzjament tad-dejn tal-SME, li għandha timmobilizza l-finanzjament addizzjonali tad-dejn għall-SMEs skont arranġamenti adatti ta' kondiviżjoni tar-riskju mal-istituzzjonijiet identifikati. Is-sostenn għal dawn it-tranżazzjonijiet ta' titolizzazzjoni għandu jiddependi mill-impenn tal-istituzzjonijiet minn fejn joriġina li jużaw parti sinifikanti mil-likwidità li tirriżulta jew il-kapital mobilizzat għal self ġdid lil SMEs f' perijodu ta' żmien raġonevoli. L-ammont ta' dan il-finanzjament ġdid permezz ta' dejn għandu jiġi kkalkulat b'rabta mal-ammont tar-riskju tal-portafoll iggarantit. Dan l-ammont u l-perijodu ta' żmien għandhom jiġu nnegozjati individwalment ma' kull istituzzjoni minn fejn joriġinaw.
4. L-LGF għandha titħaddem mill- Fond Ewropew tal-Investiment jew minn entitajiet oħrajn inkarigati bl-implimentazzjoni tal-LGF f'isem il-Kummissjoni. Il-garanziji individwali skont l-LGF jistgħu jkollhom maturità sa 10 snin.
5. L-eliġibbiltà skont l-LGF għandhom jiġu ddeterminati għal kul intermedjarju abbażi tal-attivitajiet tagħhom u kemm huma effettivi fl-għajnuna għall-SMEs biex ikollhom aċċess għall-finanzjament għall-proġetti vijabbli. L-LGF tista' tintuża min-negozji ta' appoġġ intermedjarji biex jiffinanzjaw fost l-oħrajn l-akkwist ta' assi tanġibbli u mhux tanġibbli, kapital li jiċċirkola u għal trasferimenti ta' negozju. Il-kriterji marbuta mat-titolizzazzjoni ta' portafolli tal-finanzjament tad-dejn tal-SMEs, għandhom jinkludu tranżazzjonijiet individwali u dawk bejn diversi bejjiegħa kif ukoll tranżazzjonijiet bejn diversi pajjiżi. L-eliġibbiltà għandha tkun ibbażata fuq il-prattika tajba tas-suq, partikolarment fir-rigward tal-kwalità tal-kreditu u d-diversifikazzjoni tar-riskju tal-portafoll titolizzat.
6. L-LGF għandha tkopri self sa EUR 150 000 u b’maturità minima ta’ 12-il xahar, minbarra s-self fil-portafoll titolizzat. L-LGF għandha wkoll tkopri self ogħla minn EUR 150 000 f'każijiet fejn l-SMEs li jissodisfaw il-kriterji biex ikunu eliġibbli skont il-programm COSME ma jissodisfawx il-kriterji biex ikunu eliġibbli skont il-parti tal-SME fil-Faċilità tad-Dejn tal-programm l-Orizzont 2020, b'maturità minima ta' 12-il xahar.
'Il fuq minn dan il-limitu, għandha tkun ir-responsabbiltà tal-intermedjarji finanzjarji li juru jekk l-SME huwiex eliġibbli jew le skont il-parti tal-SME fil-Faċilità tad-Dejn tal-programm l-Orizzont 2020.
7. L-LGF għandha tkun imfassla b'tali mod li tagħmilha possibbli li wieħed jirrapporta dwar l-SMEs appoġġati, kemm f’termini tal-għadd kif ukoll f'dak li hu volum ta' self.
Artikolu 20
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu protetti bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b'verifiki effikaċi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu bi żball u, fejn xieraq, b'penalitajiet amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandhom ikollhom is-setgħa ta’ verifika, abbażi ta' dokumenti u verifiki fuq il-post, fuq il-benefiċjarji, il-kuntratturi, is-sottokuntratturi u partijiet terzi oħrajn kollha li rċevew fondi tal-Unjoni skont dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inkluż verifiki u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (14) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' ftehim ta' għotjajew deċiżjoni ta' għotja jew kuntratt iffinanzjat taħt dan ir-Regolament.
4. Bla ħsara għall-paragrafi1, 2 u 3, il-ftehimiet ta' kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali, kuntratti, ftehimiet ta’ għotja u deċiżjonijiet ta' għotjali jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom b'mod espliċitu jkun fihom dispożizzjonijiet li jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu tali verifiki u investigazzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
KAPITOLU V
Kumitat u dispożizzjonijiet finali
Artikolu 21
Il-proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011. Meta l-Kumitat ma jagħtix opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-abbozz tal-att ta' implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 22
Atti ddelegati
1. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li taddotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 23 li jikkonċerna l-addizzjonijiet għall-indikaturi stipulati fl-Anness fejn dawk l-indikaturi jistgħu jgħinu biex ikejlu l-progress biex jintlaħqu l-għanijiet ġenerali u speċifiċi tal-programm COSME.
2. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li taddotta atti ddelegati f’konformità mal-Artikolu 23 li jikkonċerna xi bidliet f'xi dettalji tal-azzjonijiet speċifiċi fir-rigward tal-istrumenti finanzjarji. Dawk id-dettalji huma s-sehem ta' investiment mill-FEG tal-investiment totali tal-Unjoni fl-istadju bikri tal-fondi tal-kapital ta’ riskju u l-kompożizzjoni tal-portafolli tas-self titolizzati.
3. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 23 dwar il-modifiki għal-ammonti indikattivi speċifikati fl-Artikolu 4(2a) li jkunu jeċċedu dawk l-ammonti b'aktar minn 5 % tal-valur tal-pakkett finanzjarju f'kull każ, jekk ikun neċessarju li jinqabeż dak il-limitu.
Artikolu 23
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa għall-adozzjoni ta' atti ddelegati tingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa biex jiġu adottati atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 22 għandha tiġi mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta’ seba’ snin minn 23 Diċembru 2013
3. Id-delega ta’ setgħa msemmija fl-Artikolu 17 tista’ tiġi revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni għal revoka għandha ttemm id-delega ta' setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata hemmhekk. Hija ma għandhiex taffettwa l-validità ta' atti ddelegati li huma diġà fis-seħħ.
4. Malli tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah fl-istess ħin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 17 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk l-ebda oġġezzjoni ma tkun ġiet espressa jew min-naħa tal-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill f’perijodu ta’ xahrejn wara n-notifika ta’ dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel tmiem dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill it-tnejn ikunu informaw lill-Kummissjoni li ma kinux sejrin joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b’xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew il-Kunsill.
Artikolu 24
Revoka u dispożizzjonijiet transitorji
1. Id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE titħassar b’effett mill-1 ta’ Jannar 2014.
2. Madankollu, azzjonijiet mibdija taħt id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE u obbligi finanzjarji relatati ma’ dawk l-azzjonijiet għandhom ikomplu jiġu amministrati minn dik id-Deċiżjoni sakemm jitlestew.
3. L-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 5 tista’ tkopri wkoll l-ispejjeż tal-assistenza teknika u amministrattiva meħtieġa biex tkun żgurata t-transizzjoni bejn il-programm COSME u l-miżuri adottati skont id-Deċiżjoni Nru 1639/2006/KE.
Artikolu 25
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Diċembru 2013.