PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 721/2013
tat-22 ta’ Lulju 2013
li jamenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 405/2011 li jimponi dazju kompensatorju definittiv u jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx li joriġinaw mill-Indja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta’ Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijieT ssussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 19 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Investigazzjonijiet preċedenti u miżuri kumpensatorji eżistenti
(1)
F’April tal-2011 skont Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 405/2011, (2) (“ir-Regolament definittiv”), il-Kunsill impona dazju kompensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx (“SSB”) li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89 u joriġinaw mill-Indja. L-investigazzjoni li wasslet għall-adozzjoni tar-Regolament definittiv minn issa ‘l quddiem hija imsemmija l-“investigazzjoni oriġinali”.
(2)
Il-miżuri defninttivi jikkonsistu minn ad valorem dazju kompensatorju li jvarja minn 3,3 % sa 4,3 % impost fuq l-importazzjonijiet minn esportaturi msemmija individwalment, 4,0 % rata ta’ dazju imopsta fuq kumpaniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun u rata ta’ dazju residwa ta’ 4,3 % imposta fuq il-kumpaniji l-oħra kollha fl-Indja.
1.2. Il-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali
(3)
Talba għal reviżjoni interim parzjali ġiet ippreżentata minn Viraj Profiles Vpl. Ltd., u produttur ta’ esportazzjoni li jinsab l-Indja (“l-applikant”). It-talba hija limitata fil-portata għall-investigazzjoni tas-sussidju safejn għandu x’jaqsam l-applikant. L-applikant ipprovda biżżejjed evidenza prima facie li turi li ċ-ċirkostanzi rigward is-sussidju li fuqu ġew stabbiliti l-miżuri kienu nbidlu b’mod sinifikattiv u li dawn il-bidliet kienu ta’ natura dewwiema.
(4)
Wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, il-Kummissjoni ddeterminat li hemm biżżejjed evidenza li tiġġustifika l-bidu ta’ reviżjoni interim parzjali u ħabbret, permezz ta’ notifika ppubblikata fl-9 ta’ Awwissu 2012 f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3) (“in-Notifika tal-Inizazzjoni”), il-bidu ta’ reviżjoni parzjali interim skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, li l-ambitu tagħha huwa limitat għall-eżami tas-sussidjar fir-rigward tal-applikant.
1.3. Il-perjodu tal-investigazzjoni għal reviżjoni
(5)
L-investigazzjoni ta’ reviżjoni tas-sussidju kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2011 sal-30 ta’ Ġunju 2012 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-reviżjoni” jew il-“PIR”).
1.4. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(6)
Il-Kummissjoni infurmat uffiċjalment lill-applikant, il-Gvern tal-Indja (“GTI”) u l-EUROFER bħala r-rappreżentant tal-industrija tal-Unjoni fl-inverstigazzjoni oriġinali (“l-industrija tal-Unjoni”) tal-investigazzjoni tar-reviżjoni interim parzjali. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż tal-bidu.
(7)
Il-kummenti bil-miktub u bil-fomm ippreżentati mill-partijiet fl-istadju tal-bidu kienu kkunsidrati u, meta kien xieraq, ingħata kas tagħhom.
(8)
Biex tkun tista’ tikseb it-tagħrif meħtieġ għall-investigazzjoni tagħha, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju lill-applikant. Barra minn hekk, kien mibgħut kwestjonarju lill-GTI.
(9)
Risposti għall-kwestjonarju ġew irċevuti mill-applikant u mill-GTI.
(10)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset meħtieġ għad-determinazzjoni tas-sussidjar. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu fl-istabbilimenti tal-applikant.
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(11)
Il-prodott taħt reviżjoni huwa l-istess prodott bħal dak definit fl-investigazzjoni oriġinali, l-aktar staneg u vireg tal-azzar li ma jsaddadx li ma jinħadmux aktar minn imsawrin u mlestija kesħin, minbarra staneg u vireg ta’ wiċċ maqtugħ tond b’dijametru ta’ 80 mm jew aktar li bħalissa jaqa taħt il-kodiċi KN7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 u 7222 20 89 u joriġinaw fl-Indja.
3. SUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(12)
Abbażi tal-informazzjoni mibgħuta mill-GTI u l-partijiet interessati u t-tweġibiet għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, ġew investigati l-iskemi li ġejjin li allegatament uża l-applikant.
(a)
Skema ta’ promozzjoni tal-esportazzjoni ta’ oġġetti kapitali (Export Promotion Capital Goods scheme, “EPCGS”);
(b)
Skema ta’ Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni (“EOUS”);
(c)
L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”).
(13)
Skemi (a) u (b) huma bbażati fuq l-Att 1992 (Żvilupp u Regolamentazzjoni) tal-Kummerċ Barrani (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“L-Att tal-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ notifiki dwar il-politika tal-esportazzjoni u l-importazzjoni. Dawn huma miġburin fil-qosor fid-dokumenti tal-“Politika dwar il-Kummerċ Barrani”, li jinħarġu mill-Ministeru tal-Kummerċ kull ħames snin u jiġu aġġornati b’mod regolari. Id-dokument tal-Politika dwar il-Kummerċ Barrani relevanti għall-PIR huwa l-“Politika dwar il-Kummerċ Barrani 2009-2014”. (FTP 09-14). Barra minn hekk, il-GTI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-Politika ta’ Kummerċ Ħieles 09-14 fil-“Manwal ta’ Proċeduri, Volum I” (“HOP I 09-14”) li huwa aġġornat fuq bażi regolari.
(14)
L-ECS speċifikata hawn fuq taħt (c) hija bbażata fuq it-Taqsimiet 21 u 35 A tal-Att tal-1949 dwar ir-Regolamentazzjoni tal-Attività Bankarja, li tippermetti lir-Reserve Bank of India jidderieġi lill-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(15)
Aktar minn hekk wara l-allegazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-Kummissjoni investigat jekk l-applikant:
(a)
kienx qiegħed jibbenefika mill-Iskema ta’ Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku (“EDES”),
(b)
kienx qiegħed juża programmi ta’ sussudju lokali tal-Istat ta’ Maharashtra,
(c)
kienx qiegħed jibbenefika minn dispożizzjonijiet ta’ dħul għal ħlas mhux adegwat,
(d)
kienx qiegħed jibbenefika minn inċentivi relatati ma’ ġenerazzjoni u distribuzzjoni tal-elettriku,
(e)
kienx qiegħed jibbenefika minn xiri ta’ materja prima irħisa minn kumpaniji relatati ‘il barra mill-pajjiż.
(16)
Fl-aħħar, il-Kummissjoni vverifikat li l-iskemi li ġejjin investigaw l-investigazzjoni oriġinali:
(a)
L-Iskema tal-Passbook għall-Intitolar tad-Dazji (“DEPBS”)
(b)
Skema ta’ Awtorizzazzjoni Bil-Quddiem (“AAS”)
għad m’humiex qed jintużaw mill-applikant.
3.2. Sejbiet
3.2.1. Skema ta’ Prodotti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni
(17)
L-investigazzjoni rrivelat li l-applikant uża din l-iskema matul il-PIR. Madankollu, instab li l-inċentivi li rċevew kienu insinifikanti f’0,02 %. Għalhekk ġie kkunsidrat li ma kienx neċessarju li jiġi evalwat l-ammont ta’ kumpens ta’ din l-iskema.
3.2.2. Skema ta’ Unitajiet Orjentati lejn l-Esportazzjoni
(18)
Instab li l-applikant kellu l-istatus ta’ EOU u rċieva s-sussidji taħt din l-iskema fil-PIR.
(19)
Rigward din l-iskema l-kumpanija ddikjarat li l-Kummissjoni għandha tiddevja mill-metodu ta’ kalkoli tal-benefiċċju riċevt taħt l-EOU użat fl-investigazzjoni oriġinali. Il-kumpanija sostniet li ċerti benefiċċji taħt l-iskema EOU għandhom ikunu trattati bħala skema ta’ ħlas lura ta’ dazju mhux permissibbli. fi ħdan it-tifsira ta’ Anness II u III tar-Regolament bażiku u għalhekk m’għandhomx ikunu kumpensabbli.
(20)
Madankollu, peress li nstab li irrelevantement liema metodu ta’ kalkolu jintuża, ir-rata ta’ sussidju stabbilita fejn tidħol din l-iskema mhux ser taqbeż iż-0,22 % li twassal għal marġini ta’ sussidju totali taħt de minimis level, ġie deċiż li din it-talba ma tiġix analizzata aktar fil-kuntest ta’ din l-investigazzjoni tar-reviżjoni.
3.2.3. L-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni
(21)
Instab li l-applikant ma kienx qiegħed juża din l-iskema matul il-PIR.
3.2.4. Skema ta’ Eżenzjoni mid-Dazju fuq l-Elettriku
(22)
L-investigazzjoni rrivelat li l-applikant uża din l-iskema matul il-PIR. Madankollu, instab li l-inċentivi li rċevew kienu insinifikanti. Għalhekk ġie kkunsidrat li ma kienx neċessarju li jiġi evalwat l-ammont ta’ kumpens ta’ din l-iskema.
3.2.5. Programmi ta’ Sussudju Lokali tal-Istat ta’ Maharashtra,
(23)
Instab li l-applikant ma kienx qiegħed juża din l-iskema matul il-PIR.
3.2.6. Oħrajn
(24)
L-investigazzjoni ma rrivelatx benefiċċji oħra għall-applikant fil-PIR relatati mat-termini ta’ materja prima u xiri ta’ enerġija li jinvolvu kontribuzzjoni finanzjarja tal-GTI u għalhekk jistgħu jiġu trattati bħala sussidji fi ħdan it-tifsira ta’ Artikolu 3(1)(a)(ii) u Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Għalhekk l-allegazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni mniżżlin fil-premessa (15) punti c-e nstab li huma rrelevanti fil-kuntest ta’ din ir-reviżjoni.
4. L-AMMONT TAS-SUSSIDJI KUMPENSABBLI
(25)
Huwa mfakkar li l-investigazzjoni oriġinali stabbiliet l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli għall-applikant, espressi ad valorem, f’4,3 %.
(26)
Matul il-PIR l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli għall-applikant espressi ad valorem, li jirriżultaw minn skema waħda biss ta’ sussidju instab li huwa ta’ 0,22 %.
(27)
Wara li ġie meqjus dan ta’ hawn fuq, il-konklużjoni kienet li l-livell tas-sussidjar fir-rigward tal-applikant produttur esportatur ikkonċernat naqas.
(28)
Ġie eżaminat ukoll jekk iċ-ċirkostanzi mibdula fir-rigward tal-iskemi eżaminati jistgħux jiġu kkunsidrati li huma ta’ natura dejjiema.
(29)
Kif imsemmi hawn fuq, is-sejbiet rigward l-iskema EPCGS matul din ir-reviżjoni interim ikkonfermaw is-sejbiet tal-investigazzjoni oriġinali fejn is-sussidju mogħti taħt din l-iskema instab li kien insinifikanti.
(30)
Barra minn hekk, filwaqt li fl-investigazzjoni oriġinali il-benefiċċju ewlieni tal-applikant kien mogħti taħt l-iskema EUO, il-benefiċċju taħt din l-iskema waqa’ matul il-PIR. Inkisbet evidenza li din il-bidla hija ta’ natura dewwiema minħabba li għandha x’taqsam mal-livell imnaqqas ta’ tariffa tad-dwana fuq skart tal-azzar li ma jissaddadx u ferro-nikil, żewġ materji primi użati mill-applikant għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat.
5. MIŻURI KOMPENSATORJI
(31)
Abbażi ta’ dak li jidher hawn fuq, hemm indikazzjonijiet li l-applikant se jkompli jirċievi s-sussidji fil-futur, f’ammont li jkun inqas mill-de minimislivell. B’hekk huwa kkunsidrat xieraq li tiġi emendata r-rata ta’ dazju kompensatorja applikabbli għall-applikant sabiex jiġi rifless il-livell preżenti ta’ sussidjar. Din ir-rata ta’ dazju għandha tkun stabbilita f’0 % għall-applikant.
(32)
Fir-rigward tar-rata ta’dazju applikabbli bħalissa għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-produtturi esportaturi imsemmija fl-Anness għar-Regolament definittiv, qed jiġi nnutat li l-arranġamenti dettaljati kurrenti tal-iskemi investigati u l-kumpens tagħhom ma nbidlux fir-rigward tal-investigazzjoni preċedenti. Għalhekk, m’hemmx raġuni biex ikun ikkalkulat mill-ġdid is-sussidju u r-rati tad-dazju ta’ dawn il-kumpaniji. Konsegwentement, ir-rati tad-dazju applikabbli għall-kumpaniji msemmija fl-Anness tar-Regolament definittiv ma jinbidlux.
(33)
Fir-rigward tar-rata ta’ dazju tal-kumpaniji l-oħra kollha, qed jiġi nnutat li fl-investigazzjoni oriġinali il-livell tagħha kien stabbilit fil-livell tal-ogħla marġini ta’ sussidju individwali li jeżisti għall-kumpaniji tal-kampjun. Dan ikkorrisponda mal-marġini ta’ sussidju tal-applikant Ladarba l-marġini tal-applikant inbidel wara din ir-reviżjoni interim, ir-rata tal-kumpaniji l-oħra kollha għandha tiġi riveduta u stipulata fl-ogħla marġini ta’ sussidju li jmiss. Peress li l-ogħla rata li jmiss hija dik applikabbli għall-kumpaniji mniżżlin fl-Anness, ir-rata ta’ dazju għall-kumpaniji l-oħra kollha għandha tkun stabbilita f’dak il-livell, jiġifieri 4 %.
6. ŻVELAR
(34)
Il-GTI u l-partijiet interessati l-oħra kienu infurmati bil-fatti essenzjali u konsiderazzjonijiet li fuqhom kien maħsub li għandha ssir il-proposta għall-emendar tar-rata tad-dazju applikabbli għall-applikant.
(35)
Il-kummenti bil-miktub u bil-fomm ippreżentati mill-partijiet kienu kkunsidrati u, meta kien xieraq, ingħata kas tagħhom.
(36)
Il-partijiet kollha interessati li talbu dan u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Il-paragrafu 2 tal-Artikolu 1 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 405/2011 huwa sostitwit b’li ġej:
“2. Ir-rata ta’ dazju kompensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
4,0
B005
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,0
B999 ”
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Lulju 2013.