PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2013) 9167)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2013/781/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III odstavec 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 29. května 2009 přijala Komise rozhodnutí 2009/431/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv do množství 250 kg dusíku na hektar za rok v rámci akčního programu v Anglii (Regulation 2008 č. 2349), ve Skotsku (Regulation 2008 č. 298 ve znění pozdějších předpisů) a ve Walesu (Regulation 2008 č. 3143); platnost uvedeného rozhodnutí skončí dne 31. prosince 2012.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se v roce 2010 týkala 433 zemědělských podniků (425 v Anglii, 6 ve Skotsku a 2 ve Walesu), v roce 2011 počtu 404 zemědělských podniků (396 v Anglii, 7 ve Skotsku a 1 ve Walesu) a v roce 2012 počtu 390 zemědělských podniků (385 v Anglii, 4 ve Skotsku a 1 ve Walesu). Odchylka povolená rozhodnutím 2009/431/ES se ve Velké Británii v letech 2009-2012 týkala přibližně 110 000 velkých dobytčích jednotek (což odpovídá 0,9 % z celkového počtu), 45 000 hektarů travních porostů (což odpovídá 0,4 % z celkového počtu) a 5 000 hektarů orné půdy (což odpovídá 0,1 % z celkové rozlohy).
(4)
Dne 20. prosince 2012 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle třetího pododstavce odstavce 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS za stejných podmínek, jako jsou podmínky stanovené v rozhodnutí 2009/431/ES.
(5)
Spojené království vypracovalo v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS akční programy na období 2013-2016, a to prostřednictvím těchto právních předpisů: Nitrate Pollution Prevention Regulations z roku 2008 (SI 2008/2349) a pozměňujících předpisů SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619 v Anglii; Action Programme for Nitrate Vulnerable Zones Regulations z roku 2008 (Scottish SI 2008/298) a pozměňujících předpisů Scottish SI 2013/123 ve Skotsku; Nitrate Pollution Prevention (Wales) Regulations z roku 2013 (SI 2013/2506 (W. 245)) ve Walesu.
(6)
Vymezené zranitelné oblasti, na něž se vztahují akční programy podle Regulation SI 2013/2619 pro Anglii, Scottish SI 2002 č. 276 a SI 2002 č. 546 pro Skotsko a Regulation SI 2013/2506 (W. 245) pro Wales, zaujímají 58 % celkové rozlohy Anglie, 14 % celkové rozlohy Skotska a 2,3 % celkové rozlohy Walesu.
(7)
Z předaných údajů o jakosti vody vyplývá, že 85 % útvarů podzemních vod v Anglii má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l, přičemž v 60 % případů je koncentrace nižší než 25 mg/l. Ve Walesu má 95 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 87 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku má přes 87 % útvarů podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 62 % má koncentraci nižší než 25 mg/l. U povrchových vod v Anglii má 59 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l a 8 % má koncentraci vyšší než 50 mg/l. Ve Skotsku a Walesu má více než 95 % monitorovacích míst průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l. Ve Skotsku nemá žádné monitorovací místo průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a ve Walesu má 1 % monitorovacích míst koncentraci vyšší než 50 mg/l.
(8)
Komise je po přezkoumání žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2009/431/ES toho názoru, že množství statkových hnojiv navrhované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska - 250 kg dusíku na hektar za rok - neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(9)
Z dokumentace předložené Spojeným královstvím vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv v zemědělských podnicích s pastvinami je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(10)
Platnost rozhodnutí 2009/431/ES skončí dne 31. prosince 2012. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat odchylky, je vhodné, aby se doba platnosti rozhodnutí 2009/431/ES prodloužila.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Anglii, Skotsku a Walesu dopisem ze dne 20. prosince 2012 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce odst. 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a odst. 2 písm. a) přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
a)
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
b)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
c)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
d)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 7.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny, zohledňuje i zásobování z půdy a nesmí překročit maximální normu pro použití dusíku na zemědělský podnik, která je stanovena v akčním programu pro dusičnany.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s trávou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství vyprodukovaného dusíku i fosforu ve statkových hnojivech v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na dusík a fosfor u jednotlivých pozemků;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travní porosty na písčitých půdách se budou orat na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z rozboru živin uvedeného v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 8
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 9
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy, podle čl. 7 odst. 1;
b)
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na kvalitu vody, podle čl. 7 odst. 2;
c)
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 7 odst. 2;
d)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 7 odst. 3;
e)
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 7 odst. 4;
f)
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 7 odst. 4;
g)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu uvedených, podle čl. 8 odst. 1 a 2.
Článek 10
Použití
Toto rozhodnutí se použije ve spojení s předpisy, které vymezují zranitelné oblasti v Anglii (SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2002 č. 276 a Scottish SI 2002 č. 546) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)), a ve spojení s předpisy, jimiž se provádí akční program v Anglii (SI 2008/2349 a pozměňující předpisy SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 a SI 2013/2619), ve Skotsku (Scottish SI 2008/298 a pozměňující předpisy Scottish SI 2013/123) a ve Walesu (SI 2013/2506 (W. 245)).
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2016.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-18 ta’ Diċembru 2013
dwar l-għoti ta’ deroga mitluba mir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq fir-rigward tal-Ingilterra, l-Iskozja u Wales skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli
(notifikata bid-dokument C(2013) 9167)
(Il-verżjoni bl-Ingliż biss hija awtentika)
(2013/781/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE tat-12 ta’ Diċembru 1991 dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (1) u, b’mod partikolari, it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tagħha,
Billi:
(1)
Jekk l-ammont ta’ demel li Stat Membru beħsiebu japplika għal kull ettaru fis-sena jkun differenti minn dak speċifikat fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) ta’ dak is-subparagrafu, dak l-ammont għandu jiġi ffissat b’mod li ma jippreġudikax il-kisba tal-għanijiet speċifikati fl-Artikolu 1 ta’ dik id-Direttiva u għandu jkun iġġustifikat abbażi ta’ kriterji oġġettivi, bħal staġuni twal ta’ kultivazzjoni u wċuħ b’rata għolja ta’ assorbiment tan-nitroġenu.
(2)
Fid-29 ta’ Mejju 2009, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni 2009/431/KE (2) li tagħti deroga mitluba mir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq fir-rigward tal-Ingilterra, l-Iskozja u Wales skont id-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli, li tippermetti l-applikazzjoni tad-demel sa limitu ta’ 250 kg ta’ nitroġenu għal kull ettaru fis-sena, skont ċerti kundizzjonijiet, fi ħdan il-qafas tal-Programmi ta’ Azzjoni fl-Ingilterra (Ir-Regolament 2008 Nru 2349), l-Iskozja (Ir-Regolament 2008 Nru 298) u Wales (Ir-Regolament 2008 Nru 3143) li jiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2012.
(3)
Id-deroga mogħtija bid-Deċiżjoni 2009/431/KE kienet tikkonċerna 433 farm fl-2010 (425 fl-Ingilterra, 6 fl-Iskozja u 2 f’Wales), 404 farms fl-2011 (396 fl-Ingilterra, 7 fl-Iskozja u 1 f’Wales), u 390 farm fl-2012 (385 fl-Ingilterra, 4 fl-Iskozja u 1 f’Wales). Id-deroga mogħtija bid-Deċiżjoni 2009/431/KE, fis-snin 2009-2012 kienet tikkonċerna madwar 110 000 unità ta’ bhejjem (li jikkorrispondu għal 0,9 % tat-total), 45 000 ettaru ta’ bwar (li jikkorrispondu għal 0,4 % tat-total) u 5 000 ettaru ta’ raba’ (li jikkorrispondu għal 0,1 % tat-total), fil-Gran Brittanja.
(4)
Fl-20 ta’ Diċembru 2012, ir-Renju Unit issottometta talba lill-Kummissjoni għat-tiġdid tad-deroga skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE, soġġetta għall-istess kundizzjonijiet bħal dawk stipulati fid-Deċiżjoni 2009/431/KE.
(5)
Ir-Renju Unit stabbilixxa Programmi ta’ Azzjoni għall-perjodu 2013-2016, skont l-Artikolu 5 tad-Direttiva 91/676/KEE, permezz tar-Regolamenti li ġejjin: ir-Regolamenti tal-2008 dwar il-Prevenzjoni tat-Tniġġis Ikkawżat min-Nitrati (SI 2008/2349) u li jemendaw ir-Regolamenti SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 u SI 2013/2619 fl-Ingilterra; il-Programm ta’ Azzjoni għar-Regolamenti tal-2008 dwar Żoni Vulnerabbli għat-Tniġġis tan-Nitrati (SI 2008/298 Skoċċiż) u li jemendaw ir-Regolamenti SI 2013/123 Skoċċiż fl-Iskozja; ir-Regolamenti tal-2013 dwar il-Prevenzjoni tat-Tniġġis Ikkawżat min-Nitrati (Wales) (SI 2013/2506 (W. 245)) f’Wales.
(6)
Iż-żoni vulnerabbli ddeżinjati li għalihom japplikaw il-programmi ta’ azzjoni, skont ir-Regolament SI 2013/2619 għall-Ingilterra, l-SI 2002 Skoċċiż Nru 276 u l-SI 2002 Skoċċiż Nru 546 għall-Iskozja u r-Regolament SI 2013/2506 (W. 245) għal Wales, ikopru 58 % tal-erja totali tal-Ingilterra, 14 % tal-erja totali tal-Iskozja u 2,3 % tal-erja totali ta’ Wales.
(7)
Id-dejta dwar il-kwalità tal-ilma sottomessa turi li għall-ilma ta’ taħt l-art fl-Ingilterra, 85 % mill-korpi tal-ilma ta’ taħt l-art għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-50 mg/l ta’ nitrati u 60 % tal-konċentrazzjonijiet taħt il-25 mg/l ta’ nitrati. Għal Wales, 95 % tal-korpi tal-ilma ta’ taħt l-art għandhom konċentrazzjonijiet medji ta’ nitrati taħt il-50 mg/l ta’ nitrati, u 87 % għandhom konċentrazzjonijiet taħt il-25 mg/l. Għall-Iskozja iktar minn 87 % tal-korpi tal-ilma ta’ taħt l-art għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-50 mg/l ta’ nitrati, u 62 % għandhom konċentrazzjonijiet taħt il-25 mg/l. Għall-ilmijiet tal-wiċċ fl-Ingilterra 59 % tas-siti ta’ monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-25 mg/l u 8 % għandhom konċentrazzjonijiet ogħla minn 50 mg/l ta’ nitrati. Għall-Iskozja u għal Wales iktar minn 95 % tas-siti ta’ monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati taħt il-25 mg/l. Għall-Iskozja l-ebda sit ta’ monitoraġġ ma għandu konċentrazzjonijiet medji tan-nitrati ogħla minn 50 mg/l ta’ nitrati u għal Wales 1 % tas-siti ta’ monitoraġġ għandhom konċentrazzjonijiet ogħla minn 50 mg/l ta’ nitrati.
(8)
Il-Kummissjoni, wara li eżaminat it-talba tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq u fid-dawl tal-esperjenza li kisbet mid-deroga prevista fid-Deċiżjoni 2009/431/KE tqis li l-ammont ta’ demel propost mir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq, 250 kg ta’ nitroġenu għal kull ettaru fis-sena, mhux se jippreġudika l-kisba tal-għanijiet tad-Direttiva 91/676/KEE, soġġett għal ċerti kundizzjonijiet stretti li qed jintlaħqu.
(9)
Id-dokumenti ta’ sostenn li tressqu mir-Renju Unit juru li l-ammont propost ta’ 250 kg ta’ nitroġenu għal kull ettaru fis-sena minn demel ta’ bhejjem li jirgħu f’farms tal-bwar hija ġġustifikata fuq il-bażi ta’ kriterji oġġettivi bħalma huma ammont nett ta’ nżul ta’ xita għoli, staġuni twal ta’ tkabbir, u produttività għolja ta’ ħaxix b’assorbiment għoli ta’ nitroġenu.
(10)
Id-Deċiżjoni 2009/431/KE tiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2012. Sabiex jiġi żgurat li l-bdiewa kkonċernati jkunu jistgħu jibqgħu jibbenefikaw mid-deroga, huwa xieraq li l-validità tad-Deċiżjoni 2009/431/KE tiġi estiża.
(11)
Il-miżuri pprovduti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat dwar in-Nitrati stabbilit skont l-Artikolu 9 tad-Direttiva 91/676/KEE,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-deroga mitluba mir-Renju Unit fir-rigward tal-Ingilterra, l-Iskozja u Wales permezz tal-ittra tal-20 ta’ Diċembru 2012, bil-għan li jiġi permess ammont ta’ demel tal-bhejjem ogħla minn dak previst fl-ewwel sentenza tat-tieni subparagrafu tal-paragrafu 2 tal-Anness III tad-Direttiva 91/676/KEE u fil-punt (a) tiegħu, soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f’din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“farms tal-bwar” tfisser azjendi fejn 80 % jew aktar tal-erja agrikola disponibbli għall-applikazzjoni tad-demel tkun miksija bil-ħaxix;
(b)
“bhejjem li jirgħu” tfisser bhejjem (għajr għall-għoġġiela tal-vitella), nagħaġ, ċriev, mogħoż u żwiemel;
(c)
“ħaxix” tfisser bur permanenti jew bur temporanju (temporanju timplika art li tkun miżrugħa bil-ħaxix għal anqas minn erba’ snin);
(d)
“roqgħa art” tfisser għalqa individwali jew grupp ta’ għelieqi, omoġenji f’dak li għandu x’jaqsam mal-uċuħ, it-tip ta’ ħamrija u l-prattiki ta’ fertilizzazzjoni.
Artikolu 3
Kamp ta’ applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni tapplika fuq bażi individwali għall-farms tal-bwar u soġġetta għall-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 4, 5 u 6.
Artikolu 4
Awtorizzazzjoni u impenn annwali
1. Il-bdiewa li jridu jibbenefikaw minn deroga skont din id-Deċiżjoni għandhom iressqu applikazzjoni lill-awtoritajiet kompetenti kull sena.
2. Flimkien mal-applikazzjoni annwali msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jintrabtu bil-miktub li jissodisfaw il-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 5 u 6.
Artikolu 5
L-għoti tad-demel u fertilizzanti oħra
1. L-ammont ta’ demel tal-bhejjem li jirgħu li jingħata kull sena f’farms tal-bwar, inkluż dak mill-bhejjem stess, ma għandux jaqbeż l-ammont ta’ demel li jkun fih 250 kg ta’ nitroġenu għal kull ettaru, soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7.
2. L-ammonti totali ta’ nitroġenu mogħtija ma għandhomx jaqbżu d-domanda prevista ta’ nutrijenti tal-wiċċ meqjus, għandhom iqisu l-provvista mill-ħamrija, u ma għandhomx jaqbżu l-istandard massimu ta’ applikazzjoni għall-farm, stabbiliti fil-Programm ta’ Azzjoni dwar in-Nitrati.
3. Għal kull farm, għandu jinżamm pjan ta’ fertilizzazzjoni b’deskrizzjoni tat-tinwib tal-uċuħ u l-applikazzjoni ppjanata ta’ demel u fertilizzanti oħra. Dan għandu jkun disponibbli fil-farm kull sena kalendarja sa mhux aktar tard mill-1 ta’ Marzu. Il-pjan ta’ fertilizzazzjoni għandu jinkludi tal-anqas dan li ġej:
(a)
Il-pjan tat-tinwib tal-uċuħ, li jrid jispeċifika l-erja tal-irqajja’ ta’ art bil-ħaxix u tal-irqajja’ b’uċuħ oħra, inkluż mappa li tindika l-lok tal-irqajja’ tal-art individwali;
(b)
l-għadd ta’ bhejjem, deskrizzjoni tal-bini fejn jinżammu u tas-sistema tal-ħżin, inkluż il-volum ta’ ħżin ta’ demel disponibbli;
(c)
il-kalkolu tan-nitroġenu u tal-fosforu fid-demel prodott fil-farm;
(d)
l-ammont, it-tip u l-karatteristiki tad-demel imwassal barra l-farm jew lill-farm;
(e)
ir-rekwiżiti prevedibbli tan-nitroġenu u l-fosforu għal kull roqgħa art;
(f)
ir-riżultati tal-analiżi tal-ħamrija relatati mal-istatus tan-nitroġenu u tal-fosforu fil-ħamrija;
(g)
in-natura tal-fertilizzant li għandu jintuża;
(h)
il-kalkolu tal-applikazzjoni tan-nitroġenu u tal-fosforu mid-demel fuq kull roqgħa art;
(i)
il-kalkolu tal-applikazzjoni tan-nitroġenu u tal-fosforu minn fertilizzanti kimiċi u fertilizzanti oħrajn fuq kull roqgħa art.
Il-pjanijiet għandhom jiġu riveduti sa mhux aktar tard minn sebat ijiem wara kwalunkwe bidla fil-prattiki agrikoli sabiex tiġi żgurata l-konsistenza bejn il-pjanijiet u l-prattiki agrikoli reali.
4. Kull bidwi għandu jżomm kontijiet tal-fertilizzazzjoni, fosthom informazzjoni relatata mal-ġestjoni tal-ammonti tan-nitroġenu u l-fosforu. Dawn għandhom jitressqu quddiem l-awtorità kompetenti għal kull sena kalendarja.
5. Għal kull farm tal-bwar li jibbenefika minn deroga, il-bidwi għandu jaċċetta li l-applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 4(1), il-pjan ta’ fertilizzazzjoni u l-kontijiet tal-fertilizzazzjoni jistgħu jkunu soġġetti għal kontroll.
6. L-analiżi perjodika tan-nitroġenu u l-fosforu fil-ħamrija għandha ssir minn kull bidwi li jingħata d-deroga għal fertilizzazzjoni preċiża.
L-analiżi u t-teħid ta’ kampjuni, fir-rigward tat-tinwib tal-uċuħ u l-karatteristiki tal-ħamrija għandhom jitwettqu tal-anqas darba kull erba’ snin għal kull erja omoġenja tal-farm.
Għanda ssir tal-anqas analiżi waħda għal kull ħames ettari ta’ art agrikola.
Ir-riżultati tal-analiżi tan-nitroġenu u l-fosforu fil-ħamrija għandhom ikunu disponibbli minn kull farm li jibbenefika minn deroga.
7. Id-demel tal-bhejjem ma għandux jitferrex fil-ħarifa, qabel il-kultivazzjoni tal-ħaxix.
Artikolu 6
Immaniġġjar tal-artijiet
1. Tmenin fil-mija jew aktar tal-erja disponibbli għall-għoti tad-demel fuq farms għandha tkun ikkultivata bil-ħaxix.
2. Il-bdiewa li jibbenefikaw minn deroga individwali għandhom iwettqu l-miżuri li ġejjin:
(a)
bwar temporanji fuq ħamrija ramlija għandhom jinħartu fir-rebbiegħa;
(b)
l-art miksija bil-ħaxix li tinħarat fuq it-tipi kollha ta’ ħamrija għandha tiġi segwita minnufih b’wiċċ b’domanda għolja ta’ nitroġenu;
(c)
it-tinwib tal-uċuħ ma għandux jinkludi pjanti leguminużi jew pjanti oħrajn li jiffissaw in-nitroġenu atmosferiku.
3. Il-punt c tal-paragrafu 2, madanakollu, ma għandux japplika għas-silla fil-bwar b’anqas minn 50 % ta’ silla u għal pjanti leguminużi oħra li jinżergħu flimkien mal-ħaxix.
Artikolu 7
Monitoraġġ
1. L-awtorità kompetenti għandha tiżgura li mapep li juru l-perċentwal ta’ farms tal-bwar, il-perċentwal ta’ bhejjem u l-perċentwal tal-art agrikola koperta b’deroga individwali għal kull distrett kif ukoll il-mapep dwar l-użu tal-art lokali jitħejjew u jiġu aġġornati kull sena.
2. Il-monitoraġġ għandu jitwettaq fuq il-ħamrija, l-ilma tal-wiċċ u l-ilma ta’ taħt l-art sabiex jipprovdi dejta dwar il-konċentrazzjoni tan-nitroġenu u l-fosforu fl-ilma tal-ħamrija, dwar in-nitroġenu minerali fil-profil tal-ħamrija u l-konċentrazzjonijiet tan-nitrati fl-ilma ta’ taħt l-art u l-ilma tal-wiċċ, kemm jekk taħt kundizzjonijiet ta’ deroga kif ukoll jekk le. Il-monitoraġġ għandu jitwettaq fil-livell tal-farms u fl-ambitu tal-monitoraġġ taż-żoni ta’ qbid ta’ baċini agrikoli. Is-siti ta’ monitoraġġ għandhom jinkludu t-tipi ewlenin ta’ ħamrija, il-prattiki ta’ fertilizzazzjoni u l-uċuħ.
3. Għandu jitwettaq monitoraġġ tal-ilma aktar intensiv għal żoni ta’ qbid ta’ baċini agrikoli li jinsabu qrib il-korpi tal-ilma l-aktar vulnerabbli.
4. Stħarriġiet dwar l-użu tal-art lokali, it-tinwib tal-uċuħ u prattiki agrikoli għandhom jitwettqu fuq farms li jibbenefikaw minn derogi individwali. Informazzjoni u dejta miġbura mill-analiżi ta’ nutrijenti msemmija fl-Artikolu 5(6) u l-monitoraġġ kif imsemmi fil-Paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu għandhom jintużaw għal kalkoli ibbażati fuq mudelli ta’ kemm hu kbir it-telf ta’ nitrati u fosforu minn farms li jibbenefikaw mid-deroga.
Artikolu 8
Kontrolli
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jiżguraw li l-applikazzjonijiet kollha għal deroga jitressqu għal kontroll amministrattiv. Meta l-kontroll juri li l-kundizzjonijiet previsti fl-Artikoli 5 u 6 ma ġewx issodisfati, l-applikant għandu jiġi mgħarraf b’dan. F’dan il-każ, l-applikazzjoni għandha titqies miċħuda.
2. Għandu jkun stabbilit programm ta’ spezzjonijiet fuq il-post ibbażat fuq l-analiżi tar-riskji, ir-riżultati tal-kontrolli tas-snin ta’ qabel u r-riżultati ta’ kontrolli aleatorji ġenerali tal-applikazzjoni tal-leġiżlazzjoni li timplimenta d-Direttiva 91/676/KEE. L-ispezzjonijiet fuq il-post għandhom ikopru mill-anqas 5 % tal-farms li jibbenefikaw minn deroga individwali fir-rigward tal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 5 u 6 ta’ din id-Deċiżjoni. Fejn il-verifika tindika nuqqas ta’ konformità, il-bidwi għandu jiġi mgħarraf b’dan. F’dan il-każ, it-talba għal deroga għas-sena ta’ wara għandha titqies li ma ġietx aċċettata.
3. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jingħataw is-setgħat u l-mezzi meħtieġa biex jivverifikaw il-konformità mad-deroga mogħtija skont din id-Deċiżjoni.
Artikolu 9
Rappurtar
L-awtoritajiet kompetenti, kull sena sa Ġunju, għandhom jissottomettu rapport li jkun fih l-informazzjoni li ġejja:
(a)
mapep li juru l-perċentwal tal-farms, il-perċentwal ta’ bhejjem, il-perċentwal tal-art agrikola koperta b’deroga individwali għal kull distrett, kif ukoll mapep dwar l-użu lokali tal-art, kif imsemmi fl-Artikolu 7(1);
(b)
ir-riżultati tal-monitoraġġ tal-ilma ta’ taħt l-art u tal-wiċċ, fir-rigward tan-nitrati u l-konċentrazzjonijiet tal-fosforu, inkluża informazzjoni dwar ix-xejriet fil-kwalità tal-ilma, kemm jekk taħt kundizzjonijiet ta’ deroga kif ukoll jekk le, flimkien mal-impatt tad-deroga fuq il-kwalità tal-ilma, kif imsemmi fl-Artikolu 7(2);
(c)
ir-riżultati tal-monitoraġġ tal-ħamrija fir-rigward tal-konċentrazzjonijiet tan-nitroġenu u tal-fosforu fl-ilma tal-ħamrija u dwar in-nitroġenu minerali fil-profil tal-ħamrija, kemm jekk taħt kundizzjonijiet ta’ deroga kif ukoll jekk le, kif imsemmi fl-Artikolu 7(2);
(d)
sommarju u evalwazzjoni tad-dejta miksuba mill-monitoraġġ tal-ilma intensifikat imsemmi fl-Artilolu 7(3);
(e)
ir-riżultati tal-istħarriġiet dwar l-użu lokali tal-art, it-tinwib tal-uċuħ u l-prattiki agrikoli, imsemmija fl-Artikolu 7(4);
(f)
ir-riżultati ta’ kalkoli bbażati fuq mudelli, ta’ kemm hu kbir it-telf tan-nitroġenu u tal-fosforu minn farms li jibbenefikaw minn deroga individwali, kif imsemmi fl-Artikolu 7(4);
(g)
evalwazzjoni tal-implimentazzjoni tal-kundizzjonijiet tad-deroga, fuq il-bażi ta’ kontrolli fil-livell tal-farms u ta’ informazzjoni dwar il-farms li mhumiex konformi, abbażi tar-riżultati tal-kontrolli amministrattivi u fuq il-post, kif imsemmi fl-Artikolu 8(1) u (2).
Artikolu 10
Applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni għandha tapplika fil-kuntest tar-Regolamenti li jiddeżinjaw iż-żoni vulnerabbli fl-Ingilterra (SI 2013/2619), l-Iskozja (SI 2002 Skoċċiż Nru 276 u SI 2002 Skoċċiż Nru 546) u Wales (SI 2013/2506 (W. 245)) u fil-kuntest tar-Regolamenti li jimplimentaw il-programm ta’ azzjoni fl-Ingilterra (SI 2008/2349 u li jemenda r-Regolamenti SI 2009/3160, SI 2012/1849, SI 2013/1001 u SI 2013/2619), l-Iskozja (SI 2008/298 Skoċċiż u li jemenda r-Regolamenti SI 2013/123 Skoċċiż) u Wales (SI 2013/2506 (W. 245)).
Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi fil-31 ta’ Diċembru 2016.
Artikolu 11
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta’ Diċembru 2013.