PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/82
tal-21 ta' Jannar 2015
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu ċitriku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 u ta' rieżamijiet interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikoli 9(4), 11(2), (3) u (5) tiegħu,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Wara investigazzjoni ta' antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), il-Kunsill, permezz tar-Regolament (KE) Nru 1193/2008 (2), impona dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu ċitriku li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 2918 14 00 u ex 2918 15 00 li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) (“il-miżuri oriġinali”). Il-miżuri ħadu l-forma ta' dazju ad valorem li jvarja bejn 6,6 % u 42,7 %.
(2)
Il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”), permezz tad-Deċiżjoni 2008/899/KE (3) aċċettat impenji fuq il-prezzijiet offruti minn sitt produtturi esportaturi Ċiniżi (inkluż grupp ta' produtturi esportaturi) flimkien mal-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża tal-Importaturi u l-Esportaturi tal-Metalli, l-Minerali u l-Kimiki.
(3)
Il-Kummissjoni, permezz tad-Deċiżjoni 2012/501/UE, (4) irtirat l-impenn offrut minn produttur esportatur wieħed, jiġifieri Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. (“Laiwu”).
1.2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż ta' skadenza imminenti (5) tal-miżuri oriġinali, fit-2 ta' Awwissu 2013 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet minn S.A. Citrique Belge u Jungbunzlauer Austria AG (“l-applikanti”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni tal-aċidu ċitriku.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal għal kontinwazzjoni ta' dumping u għal rikorrenza ta' ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
1.3. Talba għal rieżami interim parzjali
(6)
L-applikanti ressqu wkoll talba għal rieżami interim parzjali skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku b'kamp ta' applikazzjoni limitat sabiex jiġi eżaminat id-dumping tal-kumpanija Laiwu. L-applikanti pprovdew evidenza prima facie li turi li mill-aħħar perjodu ta' investigazzjoni Laiwu kellha żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni, u żiedet il-firxa ta' prodotti tagħha.
(7)
Peress li Laiwu ngħatat trattament tal-ekonomija tas-suq fl-investigazzjoni oriġinali, l-applikanti pprovdew kalkolu tal-marġni tad-dumping ibbażat fuq paragun bejn il-valur normali maħdum (spejjeż tal-manifattura, il-bejgħ, spejjeż ġenerali u amministrattivi u l-profitt) fir-RPĊ fin-nuqqas allegat ta' bejgħ domestiku rappreżentattiv u tal-prezz tal-esportazzjoni ta' Laiwu lejn l-Unjoni. Huwa indika li l-marġni tad-dumping jidher li huwa ogħla mil-livell attwali tal-miżuri. Għalhekk, l-applikanti allegaw li l-impożizzjoni kontinwa tal-miżuri fil-livell eżistenti, li kienet ibbażata fuq il-livell ta' dumping stabbilit qabel, ma kinitx biżżejjed sabiex tpatti għall-effetti ta' ħsara tad-dumping L-applikanti, sostnew ukoll li Laiwu tista' ma tkunx aktar eliġibbli għal trattament tal-ekonomija tas-suq.
1.4. Bidu ta' rieżami ta' skadenza u rieżamijiet interim
(8)
Fit-30 ta' Novembru 2013, il-Kummissjoni bdiet investigazzjoni ta' antidumping fir-rigward ta' importazzjonijiet fl-Unjoni ta' aċidu ċitriku li joriġinaw mir-RPĊ (“il-pajjiż ikkonċernat”) u ppubblikat notifika ta' bidu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“in-notifika ta' bidu”). Il-bidu kien magħmul minn:
-
rieżami ta' skadenza mibdi fuq il-bażi tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku,
-
rieżami interim parzjali limitat għall-eżaminazzjoni ta' dumping ta' Laiwu, mibdi fuq il-bażi tal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku,
-
rieżami interim parzjali limitat għall-eżaminazzjoni tal-forma tal-miżuri, mibdi fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni fuq il-bażi tal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, u
-
rieżami interim parzjali limitat għall-aspetti ta' ħsara, mibdi fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni fuq il-bażi tal-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku.
1.5. Il-partijiet interessati
(9)
Fin-notifika ta' bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jikkuntattjawha sabiex jipparteċipaw fl-investigazzjoni. Barra minn dan, il-Kummissjoni speċifikament infurmat lill-applikanti, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-awtoritajiet Ċiniżi, l-importaturi u l-utenti magħrufa dwar il-bidu tar-rieżamijiet u stednithom sabiex jipparteċipaw. Fin-notifika ta' bidu, il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati li hija pprevediet lill-Kanada bħala pajjiż terz b'ekonomija tas-suq (“pajjiż analogu”) skont it-tifsira tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, il-Kummissjoni infurmat ukoll lill-produtturi fil-Kanada dwar it-tnedija u stednithom sabiex jipparteċipaw.
(10)
Il-partijiet interessati kellhom l-opportunità li jikkumentaw dwar il-ftuħ tal-investigazzjoni u li jitolbu smigħ mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċedimenti kummerċjali.
1.6. Kampjunar
(11)
Fin-notifika ta' bidu, il-Kummissjoni ddikjarat li hija tista' tieħu kampjuni minn produtturi esportaturi u importaturi skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
1.6.1. Kampjunar tal-importaturi
(12)
Biex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni huwiex meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-importaturi mhux relatati sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-notifika ta' bidu.
(13)
Sitt importaturi mhux relatati pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' tliet importaturi mhux relatati fuq il-bażi tal-akbar volum ta' importazzjonijiet fl-Unjoni. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, hija kkonsultat mal-importaturi kollha magħrufa kkonċernati dwar l-għażla tal-kampjun. Ħadd minnhom ma ssottometta kummenti.
1.6.2. Il-kampjunar ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ
(14)
Sabiex tiddeċiedi jekk it-teħid ta' kampjuni huwiex meħtieġ u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ sabiex jipprovdu l-informazzjoni kollha speċifikata fin-notifika ta' bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-Missjoni tar-RPĊ għall-Unjoni Ewropea biex tidentifika u/jew tikkuntattja produtturi esportaturi oħra, jekk ikun hemm, li jistgħu jkunu interessati li jipparteċipaw fl-investigazzjoni.
(15)
Disa' produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, li tnejn minnhom huma relatati ma' xulxin, ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Fid-dawl tal-kumplessità tal-każ u l-istruttura tal-industrija kkonċernata, il-Kummissjoni ddeċidiet li t-teħid ta' kampjuni ma kienx meħtieġ. Ħadd mill-produtturi esportaturi ma kkummenta dwar il-kampjunar. Sebgħa mid-disa' produtturi esportaturi ssottomettew tweġibiet għall-kwestjonarju u tnejn irtiraw il-kooperazzjoni tagħhom.
1.7. Formola ta' talba għal trattament ta' ekonomija tas-suq (“TES”)
(16)
Għall-finijiet tal-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni bagħtet il-formola ta' talba għal TES lil Laiwu.
1.8. Risposti għall-kwestjonarju
(17)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lis-seba' produtturi esportaturi li kkooperaw sabiex tevalwa l-probabilità ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza ta' dumping. Is-seba' produtturi esportaturi wieġbu. Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarju separat lil Laiwu sabiex tevalwa n-natura permanenti taċ-ċirkostanzi mibdula fir-rigward tad-dumping. Il-kumpanija wieġbet.
1.9. Żjarat ta' verifika
(18)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li hija qieset bħala meħtieġa għad-determinazzjoni tad-dumping, il-ħsara li tirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 16 tar-Regolament bażiku saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a) Produtturi tal-Unjoni
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, il-Belġju,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vjenna, l-Awstrija,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, il-Ġermanja;
(b) Importaturi
-
Azelis S.A., Lussemburgu, il-Lussemburgu,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, il-Ġermanja;
(c) Utenti
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franza,
-
Procter & Gamble International Operations SA, Petit Lancy, l-Isvizzera,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, il-Pajjiżi l-Baxxi;
(d) Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd, Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co Ltd, Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd, Changle, Weifang;
(e) Produtturi fil-Pajjiż Analogu
-
Jungbunzlauer Kanada Inc., Port Colborne, il-Kanada.
1.10. Il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami u l-perjodu kkunsidrat
(19)
L-investigazzjoni tad-dumping u l-ħsara kopriet il-perjodu bejn l-1 ta' Ottubru 2012 u t-30 ta' Settembru 2013 (“il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami” jew “PIR”). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara kopriet il-perjodu bejn l-1 ta' Jannar 2010 u tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni tar-rieżami (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Prodott ikkonċernat
(20)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-aċidu ċitriku (inkluż id-deidrat taċ-ċitrat tat-trisodju) li joriġina mir-RPĊ, li attwalment jaqa' taħt il-kodiċi NM 2918 14 00 u ex 2918 15 00 (“il-prodott ikkonċernat”).
(21)
L-aċidu ċitriku jintuża bħala aċidifikant u regolatur tal-pH f'firxa wiesgħa ta' applikazzjonijiet, pereżempju xarbiet, ikel, deterġenti, kosmetiċi u farmaċewtiċi. Prinċipalment huwa magħmul miz-zokkor/ġulepp, it-tapjoka, il-qamħirrum jew il-glukożju (miksub miċ-ċereali) u diversi aġenti għall-fermentazzjoni bil-mikrobi taħt l-ilma tal-karboidrati.
2.2. Prodott simili
(22)
L-investigazzjoni wriet li dawn il-prodotti għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użi bażiċi:
(1)
il-prodott ikkonċernat;
(2)
il-prodott li huwa mmanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ;
(3)
il-prodott li huwa mmanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Kanada, li serviet bħala pajjiż analogu; u
(4)
il-prodott li huwa mmanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni.
(23)
Il-Kummissjoni ddeċidiet li dawn il-prodotti huma għaldaqstant prodotti simili skont l-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
3. ID-DUMPING
3.1. Il-probabilità ta' kontinwazzjoni ta' dumping fil-qafas tar-rieżami ta' skadenza
(24)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk id-dumping kienx qed isseħħ fil-preżent u jekk kienx probabbli li d-dumping jitkompla jew jerġa' jseħħ fil-possibiltà li jiskadu l-miżuri fis-seħħ fuq importazzjonijiet mir-RPĊ.
3.1.1. Il-valur normali
- Il-pajjiż analogu
(25)
Billi r-RPĊ hija meqjusa bħala pajjiż li m'għandux ekonomija tas-suq, il-valur normali ġie ddeterminat fuq il-bażi tal-prezz f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan, il-pajjiż analogu kellu jintgħażel (ara l-premessa 9 hawn fuq).
(26)
Fin-notifika ta' bidu, il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati li hija pprevediet llil-Kanada bħala pajjiż analogu xieraq u stiednet lill-partijiet interessati sabiex jikkummentaw. Ħadd minnhom ma ssottometta kummenti.
(27)
Il-Kanada serviet bħala pajjiż analogu fl-investigazzjoni oriġinali. Billi l-kumpanija Kanadiża lesta li tikkoopera kienet l-unika produttur ta' aċidu ċitriku fil-Kanada u relatata ma' wieħed mill-produtturi li għamlu l-ilment, il-Kummissjoni esplorat possibbiltajiet għal kooperazzjoni minn pajjiżi produtturi magħrufa oħra bħall-Istati Uniti, il-Brażil, it-Tajlandja u l-Ukraina. Kumpanija Brażiljana u oħra Tajlandiża wrew ir-rieda li jikkooperaw iżda fl-aħħar ma weġbux għall-kwestjonarju. L-uniku produttur Kanadiż ta' aċidu ċitriku biss ipprovda l-informazzjoni mitluba.
(28)
B'differenza għall-Istati Uniti, il-Brażil, it-Tajlandja u l-Ukraina, il-Kanada ma għandha l-ebda dazju antidumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu ċitriku. Barra minn hekk, ir-rata ta' dazju konvenzjonali hija ta' 0 % (7).
(29)
Billi hemm kompetizzjoni ħielsa fis-suq Kanadiż, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-Kanada huwa pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni stabbilixxiet valur normali fuq il-bażi ta' bejgħ domestiku lill-klijenti li mhumiex relatati tal-produttur Kanadiż.
(30)
Tip wieħed ta' prodott ma ġiex immanifatturat u mibjugħ fil-pajjiż analogu u għalhekk ma setax jiġi mqabbel ma' dan it-tip ta' prodott li jiġi prodott fir-RPĊ u esportat lejn l-Unjoni. Għalhekk, il-valur normali għal dan it-tip ta' prodott kellu jkun maħdum skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku fuq il-bażi tal-ispejjeż tal-manifattura tal-prodott simili tal-produttur tal-pajjiż analogu flimkien ma' ammont raġonevoli għall-bejgħ, l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (“SG &A”) u l-profitt.
3.1.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(31)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-prezz tal-esportazzjoni abbażi ta' prezzijiet tal-esportazzjoni li effettivament jiġu mħallsa jew li għandhom jitħallsu lill-klijenti indipendenti fl-Unjoni. Il-produtturi esportaturi li kkooperaw kollha ħlief Laiwu esportaw lejn l-Unjoni direttament lill-klijenti indipendenti skont it-termini tal-impenn.
3.1.3. Tqabbil
(32)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fuq bażi ex-works.
(33)
Fejn iġġustifikat mill-ħtieġa li jiġi żgurat paragun ġust, il-Kummissjoni aġġustat il-valur normali u/jew il-prezz tal-esportazzjoni għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għat-trasport, l-assigurazzjoni, il-ġestjoni, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-imballaġġ, il-kreditu u l-kummissjonijiet.
3.1.4. Il-marġni tad-dumping
(34)
Għall-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-Kummissjoni qabblet il-valur normali medju ponderat ta' kull tip tal-prodott simili fil-pajjiż analogu bil-prezz tal-esportazzjoni medju ponderat tat-tip li jikkorrispondi mal-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(35)
Fuq din il-bażi, il-marġnijiet ta' dumping, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, fil-PIR instabu sa 38 %.
(36)
Il-livell ta' kooperazzjoni kien għoli minħabba li l-esportazzjonijiet tal-produtturi esportaturi li kkooperaw irrappreżentaw kważi l-esportazzjonijiet totali lejn l-Unjoni matul il-PIR.
(37)
Dan il-kalkolu wera d-dumping anke għal produtturi esportaturi soġġetti għal impenji. Qed jiġi mfakkar li l-prezz minimu tal-importazzjoni (“PMI”) fl-impenji kien ibbażat fuq il-prezz mhux ta' ħsara (ir-regola tad-dazju inferjuri) u b'hekk l-impenji ma neħħewx għal kollox id-dumping li ġie stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
3.2. Żvilupp tal-importazzjonijiet f'każ li jiġu revokati l-miżuri
3.2.1. Il-probabilità ta' kontinwazzjoni ta' dumping
(38)
Fir-rigward tad-determinazzjoni tal-prezzijiet tal-esportazzjoni, l-investigazzjoni attwali fittxet li tistabbilixxi jekk hemmx il-probabilità ta' kontinwazzjoni ta' dumping. Id-determinazzjoni tal-prezzijiet tal-esportazzjoni ma tistax tiġi limitata għal eżaminazzjoni tal-imġiba tal-esportaturi fil-passat, iżda trid teżamina wkoll l-iżvilupp probabbli tal-prezzijiet tal-esportazzjoni fil-futur. Fi kliem ieħor, għandu jiġi ddeterminat jekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-passat humiex affidabbli bħala indikazzjoni tal-prezzijiet probabbli tal-esportazzjoni futuri. F'dan il-kuntest, huwa mfakkar li ħames kumpaniji jesportaw lejn l-Unjoni skont it-termini ta' impenn. Għalhekk, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-eżistenza ta' dawn l-impenji influwenzatx il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-passat, b'mod li tagħmilhom inaffidabbli għall-ħolqien ta' imġiba futura tal-esportazzjoni.
(39)
Sabiex teżamina jekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni kienux affidabbli u minħabba l-eżistenza ta' impenji, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni ġew analizzati fir-rigward mal-PMI tal-impenji. Fil-fatt kien meħtieġ li jiġi aċċertat jekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni ġewx iffissati f'ċertu livell prinċipalment minħabba l-PMI stabbilit mill-impenji u, għaldaqstant, jekk kienux sostenibbli jew le. F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni kkunsidrat jekk, fuq bażi ta' medja ponderata fil-livell ta' kull kumpanija, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni kienux sostanzjalment aktar ogħla mill-PMI jew le. Il-Kummissjoni kkunsidrat ukoll kif dawn il-prezzijiet irrelataw ma' prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi.
(40)
Għall-kumpaniji kollha li ħadu l-impenn, il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni bħala medja kienu fil-livell tal-PMI. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni kienu b'mod sinifikanti aktar ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi. Konsegwentement, huwa probabbli ħafna li fin-nuqqas ta' impenji l-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni jqarrbu lejn il-livell tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi oħra.
(41)
Il-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PIR tal-kumpaniji li ħadu l-impenn ġew għaldaqstant meqjusa li huma influwenzati mill-impenji u għalhekk mhumiex affidabbli biżżejjed sabiex jintużaw għad-determinazzjoni ta' jekk id-dumping huwiex ser jitkompla fil-kuntest tar-rieżami tal-iskadenza.
(42)
Fin-nuqqas ta' prezz tal-esportazzjoni affidabbli għal dawn il-produtturi esportaturi Ċiniżi, minħabba l-eżistenza tal-impenji f'dan il-każ, il-Kummissjoni kkunsidrat possibbiltà oħra biex jiġi stabbilit il-prezz tal-esportazzjoni sabiex jiġi evalwat jekk huwiex probabbli li d-dumping jitkompla. Minħabba li l-produtturi esportaturi li kkooperaw kienu qed ibigħu l-aċidu ċitriku fis-suq dinji, il-Kummissjoni eżaminat jekk il-prezzijiet tal-esportazzjoni effettivament imħallsa jew li jitħallsu lill-pajjiżi terzi kollha fl-PIR kinux soġġetti għal dumping.
(43)
Il-Kummissjoni qabblet dawn il-prezzijiet tal-esportazzjoni mal-valur normali stabbilit fil-pajjiż analogu (ara l-premessi 26 et seq hawn fuq). Il-marġnijiet tad-dumping stabbiliti hekk ivarjaw minn 43 % sa 85 %. Dawn il-marġnijiet tad-dumping huma ogħla minn dawk stabbiliti fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni matul il-PIR (ara l-premessa 36 hawn fuq).
3.2.2. Il-kapaċità tal-produzzjoni u l-konsum fil-pajjiż ikkonċernat
(44)
Fit-talba għar-rieżami, l-applikanti stmaw li l-kapaċità żejda tal-produzzjoni ta' aċidu ċitriku fir-RPĊ kienet ogħla mid-domanda annwali totali tal-UE għall-aċidu ċitriku. Il-kapaċità totali tal-aċidu ċitriku kienet stmata għal 1 800 000 tunnellata. Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-applikanti ssopravvalutaw il-kapaċità żejda.
(45)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-produtturi esportaturi Ċiniżi veru għandhom kapaċità żejda sinifikanti. Il-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ tammonta għal madwar 192 000 tunnellata li jikkorrispondu għal madwar 41 % tal-konsum tal-UE.
(46)
Barra minn hekk, studju speċifiku għall-industrija - l-IHS Chemical Economics Handbook (8) - li ġie msemmi minn diversi partijiet waqt l-investigazzjoni - fl-2012 stima l-kapaċità annwali totali fir-RPĊ fuq livell li jaqbeż il-konsum totali fis-suq tal-Unjoni bosta drabi. Fl-2012 ir-RPĊ kienet responsabbli għal “59 % tal-produzzjoni dinjija; fl-2012 kienet responsabbli wkoll għal 69 %, 74 % u 12 % tal-kapaċità dinjija, tal-esportazzjonijiet u tal-konsum, rispettivament.” (9) Din id-dejta tissuġġerixxi li r-RPĊ għandha kapaċità tal-produzzjoni ġenerali sinifikanti
(47)
Filwaqt li l-konsum huwa mistenni li jikber fir-RPĊ, skont l-IHS Chemical Economics Handbook il-konsum totali annwali taċ-Ċina huwa stmat li jkun ferm inqas minn dak tas-suq tal-Unjoni. It-tkabbir sal-2018 mhux se jaqbeż il-konsum attwali fl-Unjoni.
(48)
Din id-dejta tikkonferma li l-produzzjoni u l-kapaċità Ċiniża huma prinċipalment destinati għall-esportazzjoni.
3.2.3. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet fl-Unjoni u fil-pajjiż ikkonċernat.
(49)
Skont id-dejta dwar il-prezzijiet tal-aċidu ċitriku miksuba matul l-investigazzjoni, il-prezzijiet domestiċi Ċiniżi kienu madwar 48 % anqas minn dawk fis-suq tal-Unjoni kollu.
(50)
Għalhekk, is-suq tal-Unjoni jibqa' attraenti għall-esportazzjonijiet tal-produtturi esportaturi Ċiniżi.
3.2.4. Ir-relazzjoni bejn il-prezzijiet lejn pajjiżi terzi u fis-suq tal-Unjoni
(51)
Matul il-PIR il-prezzijiet għal swieq ta' pajjiżi terzi kienu bħala medja 40 % iktar baxxi minn dawk lejn l-Unjoni.
(52)
L-esportaturi Ċiniżi għandhom inċentiv qawwi tal-prezz biex jerġgħu jibagħtu l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni, jekk il-miżuri jiġu revokati.
(53)
Din il-konklużjoni hija msaħħa aktar permezz tal-livell tal-prezz tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni minn Laiwu kif ukoll mid-differenza fil-prezz bejn il-prezzijiet ta' Laiwu lejn l-Unjoni u ta' pajjiżi terzi.
(54)
Il-prezzijiet baxxi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni li saru fi kwantitajiet limitati mill-produtturi esportaturi li ma kkooperawx f'din l-investigazzjoni jappoġġaw ukoll il-konklużjoni ta' hawn fuq.
3.2.5. Il-konklużjoni dwar il-probabilità tat-tkomplija tad-dumping
(55)
Il-kapaċità totali tal-produzzjoni (inkluża l-kapaċità żejda) fir-RPĊ meta mqabbla mad-daqs tas-suq tal-Unjoni tissuġġerixxi li l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni x'aktarx jiżdiedu jekk il-miżuri jiġu rrevokati. Dawn l-esportazzjonijiet x'aktarx li jkomplu jsiru b'mod sinifikanti bi prezzijiet li huma soġġetti għal dumping.
(56)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati ddubitaw is-sejbiet li l-prezzijiet għas-suq tal-UE taħt il-PMI matul is-snin li għaddew mhumiex sostenibbli u għalhekk se jonqsu b'mod sostanzjali, fejn saħansitra jilħqu l-livell ta' prezzijiet tal-esportazzjoni ta' pajjiż terz. Huma ddubitaw ukoll mill-fatt li l-esportazzjonijiet Ċiniżi, li huma stabbli, x'aktarx jiżdiedu fil-volum u li fin-nuqqas ta' miżuri mġedda dawn ikomplu jseħħu bi prezzijiet li huma soġġetti għal dumping. Madankollu, l-investigazzjoni stabbilixxiet b'mod ċar li d-dumping jkompli anki abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li mhumiex meqjusa affidabbli peress li huma miżjuda mill-PMI tal-impenji. Dawn il-prezzijiet instabu li kienu ogħla b'mod sinifikanti mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn swieq oħra għall-produtturi esportaturi kollha soġġetti għall-impenji. Dawn il-produtturi esportaturi huma mdorrija li jesportaw bi prezzijiet ħafna aktar baxxi minn dawk lejn l-UE. Barra minn hekk, ta' min jiftakar li l-investigazzjoni oriġinali stabbilixxiet li importazzjonijiet li huma soġġetti għal dumping bi prezz baxx mir-RPĊ lejn l-Unjoni żdiedu bi 37 % bejn l-2004 u t-tnax-il xahar li spiċċaw f'Ġunju 2007(il-perjodu tal-investigazzjoni oriġinali) (10). Dawn l-elementi kollha, flimkien mal-kapaċità żejda sinifikanti fir-RPĊ li ma ġietx dubitata, jappoġġjaw b'mod ċar is-sejba li jekk il-miżuri jiġu revokati l-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni wisq probabbli jkomplu jsiru bi prezzijiet li huma soġġetti għal dumping u b'volumi akbar.
3.3. Rieżami interim parzjali limitat għad-dumping fir-rigward ta' Laiwu
3.3.1. Il-valur normali
3.3.1.1. Trattament ta' ekonomija tas-suq (“TES”)
(57)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni ddeterminat jekk il-valur normali setax jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2(1) sa (6) tar-Regolament bażiku f'każ li Laiwu kienet konformi mal-kriterji tal-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku u jekk għaldaqstant tistax tingħata t-TES.
(58)
Għal referenza faċli biss, dawn il-kriterji huma ppreżentati f'forma mqassra kif ġej:
-
Id-deċiżjonijiet u l-ispejjeż kummerċjali jsiru b'reazzjoni għas-sinjali tas-suq u mingħajr l-interferenza sinifikanti tal-Istat; u l-ispejjeż ewlenin tal-produzzjoni jirriflettu b'mod sostanzjali l-valuri tas-suq,
-
L-intrapriżi għandhom sett wieћed ċar ta' rekords kontabilistiċi bażiċi li jiġu awditjati b'mod indipendenti skont l-istandards kontabilistiċi internazzjonali u jiġu applikati fil-każijiet kollha,
-
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinifikanti li ntirtet mis-sistema preċedenti ta' ekonomija mhux tas-suq,
-
Il-liġijiet tal-falliment u tal-proprjetà jiggarantixxu ċertezza u stabbiltà legali,
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu skont ir-rati tas-suq.
(59)
Biex jiġi ddeterminat jekk il-kriterji fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku humiex sodisfatti, il-Kummissjoni talbet lil Laiwu sabiex timla formola ta' talba għal TES. Laiwu wieġbet sad-data tal-iskadenza. Il-Kummissjoni vverifikat l-informazzjoni ppreżentata fl-uffiċċji tal-Laiwu.
(60)
Il-Kummissjoni sabet li Laiwu ma rrispettatx il-kriterji 2 u 3 tat-TES skont l-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(61)
Fir-rigward tal-kriterju 2, il-kumpanija naqset milli turi li qed iżżomm sett komplut tal-kontabilità skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità. Barra minn hekk, ir-rekords tagħha fihom nuqqas ta' evidenza dokumentata ġustifikattiva sabiex issostni l-eżattezza u l-kompletezza tal-kontabilità tagħha. Il-kumpanija kellha nuqqas ta' evidenza dokumentata li tissostanzja ċerti prenotazzjonijiet fil-kontabilità tagħha. Barra minn hekk, ir-rapporti finanzjarji tagħha ma kienx fihom dikjarazzjoni tal-bidliet fl-ekwità għal ċerti perjodi. Dawn in-nuqqasijiet kisru l-prinċipju tar-rappreżentazzjoni ġusta tal-informazzjoni dwar il-kontabilità u r-rapporti finanzjarji u, aktar importanti minn hekk, dawn ma ġewx innutati mill-awditur. Konsegwentement, la ż-żamma tar-rekords u lanqas l-awditjar ma saru skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità.
(62)
Laiwu sostniet li r-rekords tal-kontabilità tagħha huma ċari biżżejjed biex jissodisfaw il-Prinċipji Ċiniżi ta' Kontabbiltà Ġeneralment Aċċettati. Il-kumpanija argumentat ukoll li l-inkonsistenzi msemmija fid-dokument ta' divulgazzjoni tat-TES ma jaffettwawx l-affidabbiltà tal-kontabilità tagħha. Il-kumpanija kkunsidrat li r-rekwiżiti tal-kontabilità għandhom jiġu meqjusa fid-dawl tal-għan tagħhom (pereż. biex jipproteġu lill-investituri).
(63)
Il-Kummissjoni tinnota li l-Artikolu 2(7)(c) fit-tieni inċiż tar-Regolament bażiku jistipula li l-intrapriżi għandu jkollhom sett wieħed ċar ta' rekords bażiċi tal-kontabilità li jiġu indipendentement awditjati skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità. Dan huwa tabilħaqq rekwiżit formali. Kuntrarjament għad-dikjarazzjoni tal-kumpanija, il-kontijiet għandhom ikunu skont l-istandards internazzjonali tal-kontabilità ikun xi jkun l-istatus tal-kumpanija stabbilit permezz tal-liġi nazzjonali tal-kontabilità.
(64)
Il-Kummissjoni tqis ukoll li l-kontabilità ta' Laiwu ma kinitx miżmuma skont il-Liġi Ċiniża tal-Kontabilità għaliex l-awditur ma kkummentax dwar il-ksur tal-Liġi Ċiniża tal-Kontabilità stabbilit fil-premessa 61.
(65)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, id-dikjarazzjonijiet kellhom jiġu miċħuda.
(66)
Fir-rigward tal-kriterju 3, il-kumpanija naqset milli turi li hija ma kinitx soġġetta għal distorsjonijiet sinifikanti li ntirtu mis-sistema preċedenti ta' ekonomija mhux tas-suq. B'mod aktar speċifiku, il-kumpanija bħala “Intrapriża ta' Teknoloġija Avvanzata u Ġdida” tibbenefika minn sistema preferenzjali ta' taxxa fuq l-introjtu korporattiva li taffettwa b'mod sinifikanti s-sitwazzjoni finanzjarja tagħha.
(67)
Laiwu argumentat li s-sistema preferenzjali tat-taxxa ma tistax tiġi trattata skont il-kriterju 3 tat-TES peress li hija forma ta' sussidju.
(68)
Il-Kummissjoni tinnota li l-valutazzjoni skont il-kriterju 3 tat-TES għandha l-għan li tistabbilixxi jekk il-produtturi humiex soġġetti għal distorsjonijiet sinifikanti li ntirtu mis-sistema preċedenti ta' ekonomija mhux tas-suq.
(69)
Il-benefiċċju mill-Istat riċevut minn Laiwu f'forma ta' rata tat-taxxa preferenzjali huwa benefiċċju ta' natura permanenti previst mill-Artikolu 28 tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi adottata fl-2007. Dan il-benefiċċju ġie stabbilit skont il-Preambolu tal-Kostituzzjoni tar-RPĊ, fejn “Il-Parti trid issostni u ttejjeb is-sistema ekonomika bażika, bis-sjieda pubblika li għandha rwol dominanti u setturi ekonomiċi differenti li jiżviluppaw id f'id…”.
(70)
Wieħed mill-għanijiet ta' dan il-benefiċċju huwa li jattira kapital b'rati ta' skont. Dan jikkawża distorsjoni fis-swieq kapitali. Fil-fatt, sistema tat-taxxa fuq l-introjtu li tittratta b'mod favorevoli ċerti kumpaniji li huma meqjusin mill-Gvern bħala strateġiċi jindika li s-sistema fiskali mhijiex waħda ta' ekonomija tas-suq, iżda għadha influwenzata b'mod qawwi mill-ippjanar tal-Istat, karatteristika ta' sistema ta' ekonomija mhux tas-suq. Il-Kummissjoni tikkunsidra li d-distorsjonijiet li ġejjin mit-tnaqqis fit-taxxa fuq l-introjtu huma wkoll sinifikanti, billi dawn ibiddlu l-ammont tal-profitti ta' qabel it-taxxa li l-kumpanija trid tikseb sabiex tkun attraenti għall-investituri.
(71)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, id-dikjarazzjonijiet kellhom jiġu miċħuda.
(72)
Il-Kummissjoni żvelat ir-riżultati tal-investigazzjoni tat-TES lill-Laiwu, l-awtoritajiet tar-RPĊ u l-applikanti. Il-Kummissjoni stednithom sabiex jikkummentaw u jitolbu seduta ta' smigħ. Il-kummenti li waslu ma kinux tali li jbiddlu s-sejbiet preliminari tal-Kummissjoni.
(73)
Laiwu argumentat li l-Kummissjoni pproponiet li tiġi miċħuda t-TES għal raġunijiet differenti minn dawk li wasslu għall-bidu tal-investigazzjoni. Fl-opinjoni tal-kumpanija l-Kummissjoni missha llimitat il-valutazzjoni tat-TES fuq il-kriterju 1 tat-TES.
(74)
Fl-ewwel lok, għandu jiġi nnutat li l-Artikolu 2(7)(c) jelenka ħames kriterji kumulattivi li jridu jiġu ssodisfati kollha sabiex jingħata t-TES. Barra dan, l-oneru tal-provi qiegħed fuq il-kumpanija li titlob it-TES.
(75)
Barra minn hekk, il-punt 5.2 tan-notifika ta' bidu (11) jispeċifika r-raġunijiet għat-tnedija li jirrelataw ma' żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni ta' Laiwu u ma' kamp ta' applikazzjoni akbar tal-bejgħ tagħha. In-notifika ta' bidu bl-ebda mod ma jillimita l-investigazzjoni fuq il-valutazzjoni tal-kriterju 1 tat-TES. Barra minn hekk, l-evidenza prima facie hija vvalutata fuq il-merti tagħha stess sabiex tiġġustifika l-bidu ta' investigazzjoni. Skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku l-valutazzjoni tat-TES hija eżami komplut li biha jiġi stabbilit jekk produttur speċifiku huwiex qed jopera skont kondizzjonijiet ta' ekonomija tas-suq kif stabbilit fil-punt 6.1.1.2. tan-notifika ta' bidu.
(76)
Fl-aħħar, il-Kummissjoni tinnota li Laiwu bagħtet formola ta' talba għal TES li fiha tiddikkjara li hija tissodisfa l-ħames kriterji kollha tat-TES. Skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament bażiku, kumpanija li tapplika għal TES hija mitluba sabiex turi b'suċċess li hija topera f'kundizzjonijiet ta' ekonomija tas-suq, jiġifieri l-oneru tal-provi li jissostanzja b'mod xieraq it-talba għal TES b'evidenza biżżejjed jaqa' f'idejn il-kumpanija. Għalhekk, it-talba għal TES ġiet miċħuda.
(77)
Wara li ġiet ipprovduta l-informazzjoni dwar l-analiżi tagħha għat-talba għal TES lill-Istati Membri skont l-Artikolu 2(7)(c), il-Kummissjoni infurmat lill-partijiet interessati dwar id-deċiżjoni finali għat-TES.
3.3.1.2. Il-pajjiż analogu
(78)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għal Laiwu ġie determinat fuq il-bażi tal-prezz f'pajjiż terz b'ekonomija tas-suq. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għażlet pajjiż terz b'ekonomija tas-suq - il-Kanada (ara l-premessi 26 et seq hawn fuq).
(79)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet valur normali fuq il-bażi ta' bejgħ domestiku lil klijenti li mhumiex relatati tal-produttur Kanadiż.
3.3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(80)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-prezz tal-esportazzjoni abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li effettivament jiġu mħallsa jew li għandhom jitħallsu minn klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.3.3. Tqabbil
(81)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni fuq bażi ex-works.
(82)
Fejn ġustifikat mill-ħtieġa li jiġi żgurat paragun ġust, il-Kummissjoni aġġustat il-valur normali u/jew il-prezz tal-esportazzjoni għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għat-trasport, l-assigurazzjoni, il-ġestjoni, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-imballaġġ, il-kreditu u l-kummissjonijiet.
3.3.4. Il-marġni tad-dumping
(83)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali medju ponderat ta' kull tip tal-prodott simili fil-pajjiż analogu bil-prezz tal-esportazzjoni medju ponderat tat-tip li jikkorrispondi mal-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(84)
Fuq il-bażi ta' dan, il-marġni tad-dumping medju ponderat għal Laiwu, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta' 37,8 %.
3.3.5. In-natura permanenti taċ-ċirkostanzi mibdula
(85)
Skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni analizzat jekk il-bidla fiċ-ċirkostanzi fir-rigward tad-dumping tistax b'mod raġonevoli tingħad li hija ta' natura permanenti.
(86)
Il-fatt li Laiwu espandiet u mill-iżgħar saret l-ikbar produttur esportatur lejn l-UE huwa meqjus bħala bidla ta' natura permanenti. Fil-fatt, il-kumpanija kkonfermat fit-tweġiba tagħha fil-kwestjonarju li hija se tibqa' żżomm il-volum tagħha ta' esportazzjonijiet u li mhux se tibdel ix-xejra tagħha tal-esportazzjonijiet.
4. ĦSARA
4.1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(87)
Il-prodott simili ġie mmanifatturat minn żewġ produtturi fl-Unjoni matul il-PIR. Dawn jikkostitwixxu l-“industrija tal-Unjoni” skont is-sens tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(88)
Hekk kif l-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn żewġ produtturi, iċ-ċifri kollha relatati ma' dejta sensittiva kellhom jiġu indiċizzati jew mogħtija fi klassifika għal raġunijiet ta' kunfidenzjalità.
4.2. Il-Konsum tal-Unjoni
(89)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-konsum tal-Unjoni billi żiedet il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni mal-importazzjonijiet mir-RPĊ u pajjiżi terzi oħra, abbażi tad-dejta tal-Eurostat u tat-tweġibiet tal-kwestjonarju.
(90)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Il-konsum tal-Unjoni
2010
2011
2012
PIR
Konsum f'tunnellati (firxiet)
450 000 -500 000
430 000 -480 000
470 000 -520 000
450 000 -500 000
Indiċi
100
95
105
101
Sors: Tweġibiet tal-kwestjonarji u l-Eurostat
(91)
Il-konsum tal-Unjoni varja bi +/- 5 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dan l-iżvilupp ma juri l-ebda xejra ċara matul il-perjodu kkunsidrat.
4.3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
4.3.1. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(92)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-volum tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tal-konsum tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa 88 et seq hawn fuq.
(93)
L-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppaw kif ġej:
Tabella 2
Volum ta' importazzjoni u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Volum ta' importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat f'tunnellati
202 391
176 451
206 222
183 026
Indiċi
100
87
102
90
Is-sehem mis-suq (firxa)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Is-Sehem mis-Suq -Indiċi
100
92
97
90
Sors: Eurostat
(94)
Il-volum ta' importazzjonijiet varja matul il-perjodu kkunsidrat. Il-fluttwazzjoni tidher li qed issegwi sa ċertu punt ix-xejra tal-konsum tal-Unjoni. Fl-2011 meta l-konsum kien baxx, l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu fil-livell l-aktar baxx tagħhom. Fl-2012, meta l-konsum laħaq il-quċċata, l-importazzjonijiet Ċiniżi laħqu wkoll l-ogħla livell tagħhom.
(95)
L-importazzjonijiet Ċiniżi biss ma segwewx din ix-xejra matul il-PIR meta dawn kienu madwar 10 % inqas milli kienu fl-2010 minkejja konsum tal-Unjoni komparabbli. Minkejja dan it-tnaqqis, l-importazzjonijiet Ċiniżi żammew sehem mis-suq sostanzjali ta' 35 %-45 % fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
4.3.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat u t-twaqqigħ tal-prezz
(96)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-prezzijiet tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat. Il-prezz medju tal-importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat żviluppa kif ġej:
Tabella 3
Prezzijiet tal-importazzjoni
(EUR/ton)
2010
2011
2012
PIR
RPĊ
806
938
1 000
933
Indiċi
100
116
124
116
Sors: Eurostat
(97)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni ta' aċidu ċitriku Ċiniż bejn l-2010 u l-2012 żdiedu b' 24 %, wara naqsu bi tmien punti perċentwali bejn l-2012 u l-PIR. Matul il-perjodu kkunsidrat, dawn il-prezzijiet segwew l-iżvilupp ta' prezzijiet ta' materja prima bħall-qamħirrun.
(98)
Wara d-divulgazzjoni, parti interessata ddubitat mill-preċiżjoni tad-dejta tal-Eurostat mingħajr ma pprovdiet kwalunkwe evidenza sostanzjali sabiex tissostanzja d-dikjarazzjoni tagħha. Għaldaqstant l-argument ma setax jiġi aċċettat.
(99)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PIR billi qabblet:
(1)
il-prezzijiet tal-bejgħ medji ponderati għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni imposti fuq il-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal-livell ta' prezz mill-fabbrika, u
(2)
il-prezzijiet medji ponderati korrispondenti skont it-tip ta' prodott li jiġi importat mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw, għal għand l-ewwel klijent indipendenti, stabbiliti fuq il-bażi tal-kost, tal-assigurazzjoni, tal-merkanzija (CIF), bl-aġġustamenti xierqa għad-dazju konvenzjonali u l-kostijiet tal-importazzjoni.
(100)
Għal produtturi esportaturi li mhumiex parti mill-impenn imsemmi fil-premessa 2 hawn fuq, il-prezz lill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni ġie użat għat-tqabbil. Għall-produtturi esportaturi soġġetti għall-impenn, ma kienx possibbli li jadottaw il-prezzijiet għall-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni, billi dawn kienu influwenzati mit-termini tal-impenn. Għal dawn l-esportaturi, it-twaqqigħ tal-prezz kien stabbilit fuq il-bażi tal-prezz mitlub lill-ewwel klijent indipendenti f'pajjiżi terzi.
(101)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw ukoll li għall-partijiet li mhumiex soġġetti għall-impenn kellu jittieħed il-prezz impost fuq l-ewwel klijent indipendenti f'pajjiżi terzi sabiex jiġi stabbilit it-twaqqigħ tal-prezz. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-partijiet li mhumiex soġġetti għall-impenn imponew prezzijiet aktar baxxi mill-prezzijiet imposti mill-partijiet li huma soġġetti għall-impenn. Dan jindika li l-prezzijiet tagħhom mhumiex affettwati mill-impenn, u għalhekk jistgħu jintużaw sabiex jiġi stabbilit it-tnaqqis.
(102)
It-tqabbil tal-prezz għal tranżazzjonijiet fl-istess livell ta' kummerċ sar skont it-tip, u fejn meħtieġ ġie aġġustat b'mod xieraq għall-kummissjonijiet u għas-separazzjoni.
(103)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati ddikjaraw li aġġustament għas-separazzjoni m'hemmx aktar bżonnu, peress li m'hemmx aktar bżonn li l-aċidu ċitriku Ċiniż jiġi sseparat. Madankollu, l-investigazzjoni stabbilixxiet li filwaqt li s-separazzjoni mhijiex dejjem meħtieġa, għad hemm ċirkostanzi fejn dan ikun il-każ, b'hekk dan jiġġustifika dan l-aġġustament.
(104)
Għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, it-twaqqigħ tal-prezz ma setax jiġi stabbilit bl-użu ta' prezzijiet għal kull tip ta' prodott, billi din l-informazzjoni ma kinitx disponibbli. Għalhekk, it-twaqqigħ tal-prezz ġie stabbilit billi tqabblu l-prezzijiet tal-bejgħ medji ponderati globali kemm għall-produtturi tal-Unjoni kif ukoll għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li ma kkooperawx.
(105)
Matul il-PIR ir-riżultat tal-paragun kien espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni. Dan wera marġni ta' twaqqigħ b'medja ponderata globali ta' bejn 20 % u 45 %.
4.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.4.1. Kumment ġenerali
(106)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżaminazzjoni tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping fl-industrija tal-Unjoni kienet tinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.2. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(107)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 4
Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
PIR
Volum tal-produzzjoni f'tunnellati (firxiet)
270 000 -300 000
290 000 -320 000
300 000 -330 000
300 000 -330 000
Indiċi
100
106
108
107
Kapaċità ta' produzzjoni f'tunnellati (firxiet)
300 000 -350 000
300 000 -350 000
300 000 -350 000
300 000 -350 000
Indiċi
100
101
101
101
L-użu tal-kapaċità - Indiċi
100
105
106
106
Sors: It-tweġibiet tal-kwestjonarju
(108)
Il-volum tal-produzzjoni żviluppa b'mod pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat. Bejn l-2010 u l-2011 dan żdied b'6 %, b'tibdiliet żgħar fil-perjodi sussegwenti.
(109)
Billi l-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet kważi l-istess, l-użu tal-kapaċità rrifletta l-iżvilupp tal-volum tal-produzzjoni. B'mod sinifikanti, bejn l-2010 u l-2011 l-użu tal-kapaċità żdied b'5 %, u baqa' kważi l-istess fil-perjodi sussegwenti.
4.4.3. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(110)
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 5
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
2010
2011
2012
PIR
Il-volum totali tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni -indiċi
100
108
108
108
Sehem mis-suq - indiċi
100
111
102
107
Sors: It-tweġibiet tal-kwestjonarju
(111)
Bejn l-2010 u l-2011 l-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid il-volum tal-bejgħ tagħha bi 8 %. Sussegwentement, il-volum tal-bejgħ baqa' fl-istess livell sal-PIR.
(112)
Is-sehem mis-suq żviluppa b'mod simili b'żieda ta' 7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-2011 u l-2012, is-sehem mis-suq ġie affettwat ukoll mill-fluttwazzjonijiet fil-konsum tal-Unjoni deskritti fil-premessa 91 hawn fuq.
4.4.4. Tkabbir
(113)
L-industrija tal-Unjoni rnexxielha żżid il-volum tal-bejgħ tagħha bi 8 % u s-sehem mis-suq tagħha b'7 %. Fl-istess waqt, il-volumi tal-produzzjoni żdiedu b'mod simili. Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni setgħet tieħu vantaġġ mill-opportunitajiet ta' tkabbir billi żżid is-sehem mis-suq tagħha f'suq li huwa pjuttost stabbli.
4.4.5. Impjiegi u Produttività
(114)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 6
Impjiegi u produttività
2010
2011
2012
PIR
Numru ta' impjegati - indiċi
100
101
105
106
Produttività (tunnellata/impjegat) - indiċi
100
105
102
101
Sors: It-tweġibiet tal-kwestjonarju
(115)
L-impjiegi żviluppaw b'mod pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat, b'żieda ta' 6 %. Fl-istess waqt, il-produttività għal kull impjegat baqgħet pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.6. Id-daqs tal-marġni ta' dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti
(116)
Il-marġnijiet ta' dumping li nstabu kienu ferm ogħla mil-livell de minimis. Madankollu, l-impatt tad-daqs tal-marġnijiet effettivi ta' dumping fuq l-industrija tal-Unjoni ttaffa, peress li l-livell tal-prezzijiet ta' ħafna produtturi esportaturi Ċiniżi kien influwenzat mill-impenn. Għall-produtturi esportaturi l-oħra, l-effett dannuż ġie kkontrobilanċjat mill-effett tad-dazji. Għalhekk jista' jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-ħsara kkawżata minn dumping li seħħ fil-passat min-naħa tal-produtturi esportaturi Ċiniżi.
4.4.7. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(117)
Il-prezzijiet medji ponderati tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 7
Prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni
2010
2011
2012
PIR
Prezz tal-bejgħ tal-unità fl-Unjoni (EUR/tunnellata) - firxiet
1 000 -1 150
1 050 -1 200
1 150 -1 300
1 150 -1 300
Indiċi
100
103
113
115
Kost tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata) - firxiet
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indiċi
100
113
111
115
Sors: It-tweġibiet tal-kwestjonarju
(118)
Bejn l-2010 u l-2011 il-kost ponderat medju tal-unità tal-produzzjoni żdied bi 13 %, u sussegwentement żdied b'2 punti perċentwali oħra sal-PIR.
(119)
Il-prezzijiet tal-bejgħ żviluppaw b'mod simili, iżda b'dewmien ta' madwar sena. Kien biss fl-2012 li l-industrija tal-Unjoni setgħet tgħaddi kompletament iż-żidiet fil-kost li ġarrbet fl-2011 lill-klijenti tagħha. Fl-2011 dan irriżulta fi profittabilità iktar baxxa, kif muri fil-premessi 120 et seq ta' hawn taħt.
4.4.8. Kostijiet lavorattivi
(120)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 8
Kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat
2010
2011
2012
PIR
Pagi medji għal kull impjegat - indiċi
100
103
114
118
Sors: It-tweġibiet tal-kwestjonarju
(121)
Il-kostijiet medji lavorattivi għal kull impjegat żdiedu b'total ta' 18 %, prinċipalment minħabba żieda sinifikanti ta' 11-il punt perċentwali bejn l-2011 u l-2012.
4.4.9. Inventarji
(122)
Il-livelli tal-istokk tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 9
Inventarji
2010
2011
2012
PIR
Stokks tal-għeluq f'tunnellati (firxiet)
14 000 -16 000
14 000 -16 000
17 000 -19 000
22 000 -24 000
Indiċi
100
101
121
155
Sors: It-tweġibiet tal-kwestjonarju
(123)
L-istokks tal-għeluq tal-produtturi tal-Unjoni żdiedu b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Il-livell ogħla ta' inventarji fi tmiem il-PIR huwa affettwat minn fatturi staġjonali. Filwaqt li għall-perjodi l-oħra, l-istokk tal-għeluq huwa meħud fl-aħħar ta' Diċembru, għat-tmiem tal-PIR dan huwa meħud fl-aħħar ta' Ġunju eżatt qabel perjodu ta' domanda pjuttost għolja minħabba konsum akbar ta' xorb u produzzjoni pjuttost baxxa minħabba l-vaganzi tas-sajf imminenti. Għalhekk huwa normali li jkun hemm livell xi ftit ogħla ta' stokks f'dan iż-żmien tas-sena.
4.4.10. Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital
(124)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 10
Profittabilità, fluss tal-flus, investimenti u redittu fuq l-investimenti
2010
2011
2012
PIR
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (firxa)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indiċi
100
69
103
103
Fluss tal-flus - Indiċi
100
50
86
80
Investimenti - Indiċi
100
162
123
106
Redditu fuq l-invesitmenti (firxa)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indiċi
100
59
93
90
Sors: It-tweġibiet tal-kwestjonarju
(125)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta' dan il-bejgħ. Matul il-perjodu kollu kkunsidrat dan kien kważi f'livelli stabbli. Il-profittabilità miksuba mill-industrija tal-Unjoni qabżet il-mira tal-profitt li ġiet stabbilita fl-investigazzjoni oriġinali matul il-perjodu kkunsidrat.
(126)
Il-fluss tal-flus nett jirrappreżenta l-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni li jiffinanzjaw huma stess l-attivitajiet tagħhom. L-iżvilupp tagħha baqa' f'livelli sodisfaċenti matul il-perjodu kkunsidrat.
(127)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwali tal-valur nett kontabilistiku tal-investimenti. L-iżvilupp tiegħu l-biċċa l-kbira rrifletta l-iżvilupp tal-profittabilità, u kważi baqa' f'livelli sodisfaċenti matul il-perjodu kkunsidrat.
(128)
Ħadd mill-produtturi tal-Unjoni ma rrapporta diffikultajiet sabiex iżid il-kapital matul il-perjodu kkunsidrat.
4.4.11. Konklużjoni dwar il-ħsara
(129)
Ħafna mill-indikaturi tal-ħsara bħall-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, l-impjiegi, il-kost lavorattiv u l-prezzijiet tal-bejgħ żviluppaw b'mod pożittiv. Filwaqt li t-tendenza tal-indikaturi finanzjarji bħall-profitabbiltà, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investimenti juru xejra mħallta, il-livelli assoluti huma sodisfaċenti u ma jurux sinjal ta' ħsara.
(130)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-ħsara li ġarrbet minn dumping li seħħ fil-passat u ma sofriet l-ebda ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
4.5. Il-probabilità ta' rikorrenza ta' ћsara
(131)
Ix-xejriet ta' hawn fuq dwar il-prezzijiet u l-volumi tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat miċ-Ċina juru li filwaqt li l-esportaturi Ċiniżi żammew preżenza sinifikanti fis-suq tal-Unjoni, il-miżuri fis-seħħ (id-dazju u l-impenji) wasslu għal żieda fil-prezzijiet u tnaqqis fil-volumi. L-industrija tal-Unjoni kienet il-benefiċjarja prinċipali ta' dan l-iżvilupp, peress li l-preżenza fis-suq ta' pajjiżi terzi oħra baqa' pjuttost limitat. Dan jindika li t-tneħħija tal-ħsara hija prinċipalment minħabba l-eżistenza tal-miżuri fis-seħħ.
(132)
Kif imsemmi fil-premessa 45 ta' hawn fuq, il-produtturi esportaturi fir-RPĊ għandhom il-kapaċità żejda biex iżidu l-esportazzjonijiet tagħhom b'mod mgħaġġel ħafna. Barra minn hekk, billi l-prezzijiet fis-suq tal-UE jġibu aktar qligħ meta mqabbla ma' ħafna mis-swieq ta' pajjiżi terzi, huwa probabbli li l-kwantitajiet sinifikanti attwalment esportati lejn dawn il-pajjiżi jistgħu wkoll jiġu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-UE f'każ li l-miżuri antidumping jitħallew jiskadu.
(133)
Barra minn hekk, is-swieq internazzjonali ewlenin bħall-Istati Uniti, il-Brażil, it-Tajlandja u l-Ukraina imponew dazji antidumping kontra l-aċidu ċitriku Ċiniż. Għaldaqstant jekk il-miżuri antidumping jitħallew jiskadu ser ikun aktar diffiċli għall-produtturi esportaturi Ċiniżi biex ibigħu f'dawk is-swieq milli f'suq tal-UE mhux protett.
(134)
Barra minn hekk, il-livelli tal-prezzijiet tal-produtturi esportaturi Ċiniżi li mhumiex soġġetti għal impenji waqqgħu b'mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-UE b'20 % - 45 %. Bl-istess mod, il-prezzijiet mitluba mill-produtturi esportaturi soġġetti għall-impenji fi swieq ta' pajjiżi terzi waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-UE b'20 % - 39 %. Dan juri l-livelli tal-prezzijiet li x'aktarx il-produtturi esportaturi Ċiniżi jidħlu bihom fis-suq tal-Unjoni fin-nuqqas ta' miżuri.
(135)
Il-probabilità ta' esportazzjonijiet Ċiniżi bi prezzijiet baxxi fin-nuqqas ta' miżuri huwa kkonfermat mill-bosta investigazzjonijiet antidumping fuq l-aċidu ċitriku Ċiniż f'pajjiżi oħra msemmija fil-premessa 133 hawn fuq.
(136)
Il-produtturi esportaturi Ċiniżi għandhom il-kapaċità li jżidu b'mod sinifikanti s-sehem tas-suq diġà sostanzjali tagħhom bi prezzijiet li waqqgħu b'mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni għad-detriment tal-industrija tal-Unjoni.
(137)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li l-produtturi esportaturi Ċiniżi ma jidhrux li se jbaxxu aktar il-prezzijiet tagħhom għal-livelli tal-prezz prevalenti fi swieq oħra ta' pajjiż terz. Madankollu, dan l-argument mhuwiex sostanzjat mill-fatti stabbiliti mill-investigazzjoni. Kif indikat fil-premessa 134 ta' hawn fuq, il-marġnijiet ta' tnaqqis stabbiliti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li mhumiex soġġetti għall-impenji fis-suq tal-Unjoni (20 %-45 %) huma simili ħafna għal dawk stabbiliti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li huma soġġetti għall-impenji fis-swieq ta' pajjiż terz (20 %-39 %). Għaldaqstant huwa probabbli li fin-nuqqas tal-miżuri, il-prezzijiet Ċiniżi fis-suq tal-Unjoni jilħqu l-prezzijiet imposti xi mkien ieħor mill-produtturi esportaturi Ċiniżi.
(138)
Għaldaqstant, jista' jiġi konkluż li hemm probabilità ta' rikorrenza ta' ħsara f'każ li l-miżuri jitħallew jiskadu.
5. L-INTERESS TAL-UNJONI
(139)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-impożizzjoni ta' miżuri antidumping fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu ċitriku li joriġinaw mir-RPĊ wara s-sejbiet ta' dan ir-rieżami ta' skadenza jmorrux kontra l-interess ġenerali tal-Unjoni. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-interessi kollha involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
5.1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(140)
Iż-żewġ produtturi tal-Unjoni li flimkien huma responsabbli għal 100 % tal-produzzjoni tal-Unjoni kkooperaw f'din l-investigazzjoni. Kif iddikjarat fil-premessa 130 hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni rkuprat mill-ħsara kkawżata minn dumping li seħħ fil-passat.
(141)
Il-miżuri fis-seħħ ippermettew lill-industrija tal-Unjoni tirkupra mill-ħsara li seħħet fil-passat. Fl-istess ħin, l-industrija tal-Unjoni wriet li l-operazzjonijiet tagħha huma vijabbli meta mhumiex soġġetti għal kompetizzjoni inġusta minn importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping.
(142)
Fl-istess ħin, it-tneħħija tal-miżuri wisq probabbli twassal għal aktar kompetizzjoni inġusta minn importazzjonijiet Ċiniżi li kienu oġġett ta' dumping, li jheddu l-operat kontinwu tal-bqija tal-produtturi f'industrija li altrimenti hija vijabbli. Ta' min ifakkar li tliet produtturi fl-Unjoni kienu għalqu qabel l-impożizzjoni tal-miżuri kontra l-importazzjonijiet Ċiniżi.
(143)
Għalhekk ġie konkluż li huwa fl-interess tal-industrija tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri fis-seħħ.
5.2. L-interess ta' importaturi mhux relatati
(144)
Kif iddikjarat fil-premessa 13 hawn fuq, sitt importaturi mhux relatati ppreżentaw tweġiba ta' kampjunar. L-akbar tliet importaturi kienu inklużi fil-kampjun, iżda fl-aħħar mill-aħħar importatur wieħed ma pprovdiex tweġiba sodisfaċenti għall-kwestjonarju. Il-kampjun finali kien jikkonsisti miż-żewġ importaturi li kien fadal.
(145)
L-importaturi t-tnejn li huma jikkummerċjaw firxa wiesgħa ta' prodotti. L-importanza tal-aċidu ċitriku fil-fatturat totali tagħhom tvarja ħafna. Għal importatur wieħed l-aċidu ċitriku jirrappreżenta parti insinifikanti mill-fatturat totali, filwaqt li għall-importatur l-ieħor huwa wieħed mill-prodotti l-aktar importanti.
(146)
Iż-żewġ importaturi inklużi fil-kampjun ma opponewx strettament kontra l-miżuri fis-seħħ, iżda enfasizzaw il-fatt li l-livell attwali tal-PMI huwa għoli wisq u dan iwassal għal profitti sostanzjali għall-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant dawn l-importaturi talbu tnaqqis tal-livell tal-PMI.
5.3. L-interess tal-utenti
(147)
Il-Kummissjoni rċeviet sitt tweġibiet sħaħ minn utenti, prinċipalment mill-industriji tal-kimika u tal-farmaċewtika. Għalkemm l-industrija tal-ikel u x-xorb (“F&B”) hija b'mod assolut l-akbar utent ta' aċidu ċitriku u hija responsabbli għal mill-inqas 50 % tal-konsum totali, l-ebda utent minn din l-industrija ma kkoopera bis-sħiħ.
(148)
L-utenti kienu mħassba dwar is-sigurtà tal-provvista. Tħassib partikolari kien dak li l-industrija tal-Unjoni ma tkunx kapaċi tforni kompletament is-suq tal-Unjoni. Madankollu, il-miżuri fis-seħħ ma waqqfux lill-importazzjonijiet Ċiniżi milli jidħlu fis-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet sinifikanti, li jippermettulhom li jfornu dik il-parti tas-suq li ma tistax tiġi fornita mill-industrija tal-Unjoni.
(149)
Għal għadd kbir ta' utenti bħall-F&B u l-industriji farmaċewtiċi, l-aċidu ċitriku huwa biss meħtieġ marġinalment għall-prodotti tagħhom. Fl-opinjoni tagħhom mhuwiex faċli li tissostitwixxi l-aċidu ċitriku, għalhekk is-sigurtà tal-provvista ta' spiss hija importanti aktar mill-prezz. L-effett finanzjarju tal-miżuri fuq dawn l-utenti huwa insinifikanti, minħabba l-importanza ferm żgħira tal-aċidu ċitriku fl-istruttura tal-ispejjeż tagħhom.
(150)
Għal utenti li jipproduċu prodotti kimiċi li jammontaw għal madwar 25 % tal-konsum totali tal-UE, l-aċidu ċitriku huwa ta' importanza moderata u jammonta għal madwar 5 % tal-ispejjeż tal-materja prima. Fl-opinjoni tagħhom il-miżuri antidumping m'għandhomx jinżammu. Xi utenti indikaw ukoll is-sitwazzjoni finanzjarja tajba tal-produtturi tal-UE. L-effett tal-miżuri fuq dawn l-utenti huwa aktar sinifikanti milli fuq l-F&B u l-industriji farmaċewtiċi. Madankollu, l-informazzjoni pprovduta mill-utenti li kkooperaw u li jipproduċu prodotti kimiċi turi li minkejja l-miżuri fis-seħħ huma rnexxielhom jiksbu profitt tajjeb. L-effett tal-miżuri fuq dawn l-utenti għalhekk huwa kkunsidrat bħala wieħed limitat.
(151)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati fl-industrija tad-deterġenti ddikjaraw li għal ċerti prodotti, l-aċidu ċitriku jammonta għal sehem akbar tal-kostijiet mill-valur medju ta' 5 % imsemmija hawn fuq. Fl-istess waqt, dawn il-partijiet ma pprovdew l-ebda evidenza li l-medja għall-industrija tad-deterġenti b'mod partikolari hija differenti mill-5 % mogħti għall-industrija tal-kimika b'mod ġenerali. Għaldaqstant huwa meqjus li l-konklużjonijiet għall-industrija tal-kimika b'mod ġenerali huma applikabbli wkoll għall-industrija tad-deterġenti b'mod partikolari.
(152)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw ukoll li l-projbizzjoni futura fuq fosfati f'deterġenti tal-magni tal-ħasil tal-platti awtomatiċi mill-2017 se twassal għal żieda tal-konsum tal-aċidu ċitriku fl-Unjoni. Filwaqt li huwa ċar li sa dak iż-żmien il-fosfati se jiġu sostwiti minn sustanzi oħra, għadu mhuwiex ċar jekk il-fosfati humiex se jiġu sostwiti mill-aċidu ċitriku jew sustanzi oħra. Barra minn hekk, il-partijiet ma pprovdew l-ebda evidenza fattwali dwar l-impatt ġenerali ta' din il-bidla.
(153)
Kollox ma' kollox, l-effett pożittiv tal-miżuri fuq l-industrija tal-Unjoni jaqbeż bil-kbir l-impatt negattiv limitat jew insinifikanti tal-miżuri fis-seħħ fuq l-utenti.
5.4. Sorsi ta' forniment fis-suq tal-Unjoni
(154)
Il-partijiet interessati ilmentaw dwar allegazzjoni ta' nuqqas ta' kompetittività fis-suq tal-Unjoni. Fil-fatt, l-UE għandha biss żewġ produtturi tal-Unjoni. Sabiex jintlaħqu t-talbiet tal-utenti tal-UE, is-suq tal-Unjoni jeħtieġ importazzjonijiet li fil-biċċa l-kbira jiġu mir-RPĊ.
(155)
Il-fatt li baqgħu biss żewġ produtturi fl-Unjoni, huwa madankollu r-riżultat tal-prattiċi tad-dumping tal-produtturi esportaturi Ċiniżi li wasslu għall-miżuri taħt ir-rieżami. Fl-2004, fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat tal-investigazzjoni oriġinali, fl-Unjoni kien għad hemm ħames produtturi li kienu qed jikkompetu ma' kwantitajiet sinifikanti ta' importazzjonijiet Ċiniżi li kienu oġġett ta' dumping. Fis-snin ta' wara (2004-2007), meta l-Unjoni kienet esposta għal kwantitajiet kbar ta' esportazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping mir-RPĊ, tliet produtturi tal-Unjoni kellhom joħorġu mis-suq, dan wassal għas-sitwazzjoni duwopolistika attwali.
(156)
Minn mindu ġew imposti l-miżuri fis-seħħ, ix-xejra 'l isfel fin-numru ta' produtturi tal-Unjoni tista' titwaqqaf. Jekk il-produtturi esportaturi Ċiniżi jitħallew jerġgħu jibdew bid-dumping fi kwantitajiet mhux ristretti, l-industrija tal-Unjoni terġa' tibda ġġarrab ħsara, inkluż li titlef is-sehem tas-suq għall-importazzjonijiet Ċiniżi.
(157)
Il-produtturi tal-Unjoni m'għandhomx il-kapaċità sabiex tintlaħaq kompletament id-domanda tas-suq tal-Unjoni (ara l-premessa 107 hawn fuq). Minkejja l-eżistenza tal-miżuri fis-seħħ, l-importazzjonijiet Ċiniżi baqgħu jidħlu fis-suq tal-Unjoni fi kwantitajiet sinifikanti, b'sehem tas-suq ta' bejn 35 % u 45 % matul il-perjodu kkunsidrat, kif spjegat fil-premessa 93 hawn fuq.
(158)
Fin-nuqqas ta' miżuri, l-uniċi żewġ produtturi tal-UE eżistenti jistgħu jiġu mġiegħla sabiex jitilqu mis-suq tal-UE ukoll. F'xenarju bħal dan, l-utenti tal-UE jsiru aktar u aktar dipendenti fuq sors wieħed ta' importazzjonijiet - ir-RPĊ - li, minħabba l-importanza tas-sigurtà tal-provvista msemmija hawn fuq, ma jkunx fl-interess tal-Unjoni.
5.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(159)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma kienx hemm raġunijiet serji biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-aċidu ċitriku li joriġinaw mir-RPĊ.
6. MIŻURI ANTIDUMPING
6.1. Rieżami interim limitat għall-ħsara
(160)
Ħafna mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kooperaw huma soġġetti għall-impenji msemmija fil-premessa 2 hawn fuq. L-investigazzjoni tar-rieżami ta' skadenza wriet fil-premessa 41 hawn fuq li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-UE ġew iddeterminati minn dawk l-impenji fuq il-prezz li jiffissaw il-prezzijiet minimi ta' importazzjoni (“PMI”). Għaldaqstant, il-prezzijiet tal-esportazzjoni tagħhom kienu meqjusa mhux affidabbli biżżejjed biex jintużaw għall-analiżi tal-probabilità tal-kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta' din l-investigazzjoni. Bl-istess mod, kif spjegat fil-premessa 100 hawn fuq dawn il-prezzijiet għall-esportazzjoni ma jistgħux jiġu kkunsidrati bħala indikatur affidabbli sabiex jitwettaq kalkolu affidabbli u sinifikanti tat-tnaqqis. Għall-istess raġuni, dawn il-prezzijiet xorta mhumiex affidabbli biżżejjed sabiex jiġi kkalkolat livell ġdid ta' eliminazzjoni tal-ħsara.
(161)
Għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw li mhumiex parti mill-impejni, Laiwu, il-prezzijiet tal-esportazzjoni ma kinux affettwati mill-impenn u għalhekk setgħu jintużaw sabiex jiġi stabbilit livell ġdid ta' eliminazzjoni tal-ħsara.
6.2. Livell ta' eliminazzjoni tal-ħsara
(162)
Sabiex jiġi determinat il-livell tal-miżuri, il-Kummissjoni l-ewwel stabbilixxiet l-ammont ta' dazju meħtieġ sabiex tiġi evitata r-rikorrenza ta' ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(163)
Il-ħsara ma terġax iseħħ kieku l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tagħmel profitt qabel it-taxxa fuq il-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni li jista' jinkiseb b'mod raġonevoli taħt kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija ta' dan it-tip fis-settur, jiġifieri fl-assenza ta' importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping. Il-marġni tal-qligħ determinat għal dan il-għan fl-investigazzjoni oriġinali kien ta' 6 %.
(164)
Fuq din il-bażi, il-Kummissjoni kkalkulat prezz mhux ta' ħsara tal-prodott simili għall-industrija tal-Unjoni billi titnaqqas mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni l-marġni effettiva tal-qligħ miksuba matul il-PIR u tinbidel bil-marġni tal-qligħ ta' 6 %.
(165)
Parti interessata argumentat li l-marġni ta' profitt ta' qabel it-taxxa ta' 6 % huwa baxx wisq, minħabba r-rata tat-taxxa sinifikanti il-profitt ta' wara t-taxxa li jirriżulta ma jipprovdix ir-riżorsi meħtieġa.
(166)
F'dan ir-rigward, il-marġni ta' profitt użat sabiex jiġi stabbilit il-livell ta' eliminazzjoni tal-ħsara jirrifletti il-marġni ta' profitt fin-nuqqas ta' importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping. Il-parti interessata ma pprovdiet l-ebda argument li juri li l-marġni ta' profitt ta' 6 %, li huwa l-marġni ta' profitt effettiv miksub mill-industrija tal-Unjoni fin-nuqqas ta' importazzjonijiet li huma oġġett ta' dumping stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali, mhuwiex xieraq għal dan il-għan.
(167)
Il-Kummissjoni mbagħad iddeterminat il-livell ta' eliminazzjoni ta' ħsara fuq il-bażi ta' paragun bejn il-prezz medju ponderat tal-importazzjoni ta' Laiwu, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, flimkien mal-prezz mhux ta' ħsara medju ponderat tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan il-paragun ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur CIF medju ponderat tal-importazzjoni.
6.3. Miżuri antidumping definittivi
(168)
Għall-kumpanija Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., għandhom jiġu imposti miżuri antidumping definittivi fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat skont ir-regola tad-dazju inferjuri fl-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni qabblet il-marġni ta' ħsara u l-marġni tad-dumping. Ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita fil-livell il-baxx ta' dumping u l-livell ta' eliminazzjoni tal-ħsara.
(169)
Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq, ir-rata tad-dazju antidumping definittiva, espressa skont il-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju doganali mhux imħallas, għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Marġni tad-dumping
Livell ta' eliminazzjoni tal-ħsara
Dazju antidumping definittiv
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Fil-qafas tar-rieżami ta' skadenza, kif stipulat mill-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta' aċidu ċitriku li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jinżammu. Ta' min ifakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu f'dazju ad valorem b'rati u impenji differenti għal ċerti kumpaniji.
(171)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzoni. Gћaldaqstant, dawn irriflettew is-sitwazzjoni li nstabet matul din l-investigazzjoni fir-rigward ta' dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju huma esklussivament applikabbli għal importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiż ikkonċernat u li huwa mmanifatturat mill-entitajiet legali msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat magħmul minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”. Huma ma għandhomx ikunu soġġetti għall-ebda rata individwali ta' dazju antidumping.
(172)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati individwali tad-dazju antidumping jekk tibdel l-isem jew l-indirizz tal-entità tagħha. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (12). It-talba għandu jkun fiha l-informazzjoni rilevanti kollha li turi li l-bidla ma taffettwax id-dritt tal-kumpanija li tibbenefika mir-rata ta' dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem jew l-indirizz tal-kumpanija ma taffettwax id-dritt tagħha li tibbenefika mir-rata ta' dazju li tapplika għaliha, avviż li jinforma dwar il-bidla fl-isem jew l-indirizz se jiġi ppubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(173)
Żewġ produtturi esportaturi nnotifikaw lill-Kummissjoni b'tibdil fl-indirizz tagħhom. Waħda minnhom innotifikat ukoll lill-Kummissjoni b'tibdil fl-isem tagħha. Dan it-tibdil ma affettwax l-operat tagħhom fir-rigward tal-prodott ikkonċernat.
(174)
Produttur esportatur ieħor ma għandux ikun aktar intitolat għar-rata individwali tad-dazju peress li dan ma għadux jeżisti.
(175)
Is-sejbiet fil-premessi 173 u 174 ta' hawn fuq ġew iddivulgati u ma wasal l-ebda kumment.
7. IL-FORMA TAL-MIŻURI
(176)
Fil-qafas tar-rieżami tal-forma ta' miżuri, l-Kummissjoni kkunsidrat it-twaqqif tal-PMI tal-impenji. B'mod partikolari, il-Kummissjoni eżaminat il-mekkaniżmu ta' indiċjar.
(177)
Il-PMI oriġinarjament ġie indiċjat fuq il-bażi tal-fluttwazzjonijiet fil-prezzijiet tal-qamħirrum tal-Istati Uniti. Meta l-miżuri oriġinali ġew imposti, il-produtturi esportaturi li offrew l-impenji ma setgħux isibu sors ta' referenza pubblika għall-prezzijiet tal-qamħirrum tal-UE. Tali sors issa huwa disponibbli u huwa meqjus aktar xieraq minħabba l-fatt li l-PMI huwa bbażat fuq il-prezz mhux ta' ħsara tal-industrija tal-Unjoni.
(178)
Il-Kummissjoni eżaminat ukoll il-fattur tal-indiċjar għall-konsum ta' materja prima għal kull tunnellata ta' aċidu ċitriku u kkonkludiet li huwa korrett.
(179)
Wara d-divulgazzjoni, il-partijiet interessati argumentaw li minflok it-twettiq tal-indiċjar tal-PMI deskritt hawn fuq, għandu jiġi użat prezz minimu fiss jew indiċjar ibbażat fuq il-prezzijiet ta' materja prima oħra flimkien mal-qamħirrun peress li mhux il-produtturi tal-Unjoni kollha jużaw il-qamħirrun bħala materja prima għall-produzzjoni tal-aċidu ċitriku. Madankollu, minħabba l-fluttwazzjonijiet sinifikanti tal-kost tal-produzzjoni u tal-prezzijiet tal-aċidu ċitriku, prezz minimu fiss jista' jiskadi malajr u jiżdied jew jonqos b'mod mhux raġonevoli. Barra minn hekk, indiċjar għal materja prima bi prezzijiet pjuttost stabbli meta l-prezz tal-aċidu ċitriku jvarja b'mod sinifikanti u li għalih m'hemm l-ebda sors pubbliku affidabbli mhuwiex ikkunsidrat xieraq.
(180)
Għaldaqstant, huwa meqjus li prezz minimu fiss jew indiċjar ibbażat fuq materji primi differenti mhuwiex aktar raġonevoli minn indiċjar li huwa bbażat fuq il-prezzijiet tal-qamħirrun. Madankollu, billi l-qamħirrun mhuwiex il-materja prima bażika għall-produtturi tal-Unjoni kollha, kien meqjus xieraq li jiġi rivedut il-fattur tal-indiċjar għall-konsum ta' materja prima sabiex jirrifletti aħjar il-konsum medju ponderat tal-qamħirrun tal-industrija tal-Unjoni u tal-evoluzzjoni tal-prezz li mhuwiex ta' ħsara tal-industrija tal-Unjoni kollha.
(181)
Fil-qafas tar-rieżami parzjali interim limitat għall-ħsara, il-Kummissjoni stabbilixxiet prezz mhux ta' ħsara ġdid għall-industrija tal-Unjoni. Fuq din il-bażi, il-PMI għandu jiġi rivedut u aġġornat sabiex l-impenji jibqgħu fis-seħħ.
(182)
Wara d-divulgazzjoni finali, il-ħames produtturi esportaturi li kkooperaw, inkluż grupp ta' produtturi esportaturi, li għalihom l-impenji huma attwalment fis-seħħ, flimkien mal-Kamra tal-Kummerċ Ċiniża tal-Importaturi u l-Esportaturi tal-Metalli, l-Minerali u l-Kimiki (ara l-premessi 2 u 3 hawn fuq), offrew impenji ġodda aċċettabbli fuq il-prezz.
(183)
Il-Kummissjoni, permezz tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni (UE) 2015/87 (13), aċċettat dawn l-offerti ġodda ta' impenn u ssostitwiet l-impenji fis-seħħ. L-offerti ġodda ta' impenn jeliminaw l-effetti ta' ħsara tad-dumping u jillimitaw b'mod suffiċjenti r-riskju taċ-ċirkomvenzjoni.
(184)
Sabiex il-Kummissjoni u l-awtoritajiet doganali jkunu jistgħu jissorveljaw b'mod effettiv il-konformità mal-impenji tal-kumpaniji, meta t-talba għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera tiġi ppreżentata lill-awtoritajiet doganali rilevanti, l-eżenzjoni mid-dazju antidumping tingħata skont dawn il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
il-preżentazzjoni ta' fattura tal-impenn, li hija fattura kummerċjali li fiha tal-inqas l-elementi elenkati u d-dikjarazzjoni stipulati fl-Anness;
(ii)
il-fatt li l-prodotti importati jiġu mmanifatturati, mibgħuta u fatturati direttament mill-kumpaniji msemmija lill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni; u
(iii)
il-fatt li l-oġġetti ddikjarati u ppreżentati lid-dwana jikkorrispondu b'mod preċiż mad-deskrizzjoni tal-fattura tal-impenn.
Fejn il-kondizzjonijiet ta' hawn fuq ma jiġux issodisfati d-dazju antidumping xieraq irid jiġi mħallas fil-mument tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera.
(185)
Kull meta l-Kummissjoni tirtira, skont l-Artikolu 8(9) tar-Regolament bażiku, l-aċċettazzjoni tagħha ta' impenn wara ksur permezz ta' riferiment għal tranżazzjonijiet partikolari u tiddikjara l-fatturi rilevanti tal-impenn bħala invalidi, irid jitħallas dejn doganali fil-mument tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera ta' dawn it-tranżazzjonijiet.
(186)
L-importaturi għandhom ikunu konxji li dejn doganali jista' jidħol fis-seħħ, bħala riskju normali tan-negozju, fil-mument tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera hekk kif deskritt fil-premessi 184 u 185 hawn fuq anki jekk impenn offrut mill-manifattur li kienu qegħdin jixtru mingħandu, direttament jew indirettament, kien ġie aċċettat mill-Kummissjoni.
(187)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT
Artikolu 1
1. Dazju antidumping definittiv huwa impost fuq l-importazzjonijiet ta' aċidu ċitriku u d-deidrat taċ-ċitrat tat-trisodju li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 2918 14 00 u ex 2918 15 00 (kodiċi TARIC 2918150010) u li joriġinaw mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina.
2. Ir-rati tad-dazju antidumping definittivi applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u magħmula mill-kumpaniji elenkati hawn taħt ikunu kif ġej:
Kumpanija
Dazju antidumping definittiv %
Kodiċi addizzjonali TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, PRC
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, PRC
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, PRC
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, PRC
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, PRC
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, PRC
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, PRC
32,6
A879
Il-kumpaniji l-oħra kollha
42,7
A999
3. Minkejja l-paragrafu 1, id-dazju antidumping definittiv ma japplikax għal importazzjonijiet rilaxxati għaċ-ċirkolazzjoni libera skont l-Artikolu 2.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. L-importazzjonijiet iddikjarati għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera li huma mogħnija b'fattura minn kumpaniji li l-impenji tagħhom ġew aċċettati mill-Kummissjoni u li l-ismijiet tagħhom tniżżlu fid-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni (UE) 2015/87, jiġu eżentati mid-dazju antidumping impost bl-Artikolu 1, bil-kundizzjoni li:
(a)
ikunu mmanifatturati, mibgħuta u nħarġitilhom fattura direttament mill-kumpaniji msemmija lill-ewwel klijent indipendenti fl-Unjoni; u
(b)
dawn l-importazzjonijiet għandhom fattura tal-impenn li hija fattura kummerċjali li fiha tal-inqas l-elementi u d-dikjarazzjoni stipulata fl-Anness ta' dan ir-Regolament, u
(c)
il-prodotti ddikjarati u ppreżentati lid-dwana jikkorrispondu bl-eżatt mad-deskrizzjoni li jkun hemm fuq il-fattura tal-impenn.
2. Fil-mument ta' aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera, jitqies li hemm dejn doganali:
(a)
kull meta jkun stabbilit, fir-rigward tal-importazzjonijiet deskritti fil-paragrafu 1, li waħda jew iktar mill-kundizzjonijiet elenkati f'dan il-paragrafu mhumiex issodisfati; jew
(b)
meta l-Kummissjoni tirtira l-aċċettazzjoni tal-impenn tagħha skont l-Artikolu 8(9) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 permezz ta' Regolament jew Deċiżjoni li jirreferu għal tranżazzjonijiet partikolari u tiddikjara l-fatturi tal-impenn rilevanti bħala invalidi.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-21 ta' Jannar 2015.