NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 377/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“. Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií. V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
(2)
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (3), kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
(3)
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (4), pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“. Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
(4)
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy. Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky. V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
(5)
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování. Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy. Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států. Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
(6)
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
(7)
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
(8)
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
(9)
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS). Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System - SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události. Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst. Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
(10)
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti. Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
(11)
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy. Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
(12)
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
(13)
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
(14)
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus. Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem. Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic. Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
(15)
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus. Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
(16)
Provádění složky služeb programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze programu Copernicus a k přiděleným zdrojům založeno na technických specifikacích. Tím by bylo rovněž usnadněno přijímání služeb ze strany veřejnosti, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráce s členskými státy a dalšími stranami. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace pro všechny služby programu Copernicus, v nichž budou upraveny aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, orientační rozpis nákladů a plánování, úrovně výkonnosti, potřeby týkající se přístupu k datům z vesmíru a k datům in situ, vývoj, normy, archivace a šíření dat.
(17)
Provádění kosmické složky programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze a k přiděleným zdrojům programu Copernicus založeno na technických specifikacích. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace, v nichž budou podrobně popsány činnosti podporované v rámci kosmické složky programu Copernicus a související orientační rozpis nákladů a plánování. Vzhledem k tomu, že program Copernicus by měl vycházet z investic Unie, agentury ESA a členských států v kontextu Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti, měly by činnosti prováděné v rámci kosmické složky programu Copernicus v příslušných případech zohledňovat prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA, což je dokument vypracovaný a aktualizovaný agenturou ESA a představuje celkový rámec kosmické složky programu Copernicus.
(18)
Copernicus by měl vycházet z potřeb uživatelů, a tedy vyžadovat trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby.
(19)
Mezinárodní rozměr programu Copernicus je důležitý zejména při výměně dat a informací jakož i při přístupu k infrastruktuře pro pozorování. Taková výměna je nákladově efektivnější než režimy nákupu dat a posiluje globální rozměr programu Copernicus.
(20)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a rámcové dohody s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidáty stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(21)
Členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost na základě příslušných dohod do programů přispět.
(22)
Celkovou odpovědnost za program Copernicus by měla mít Komise. Ta by měla určit priority a zajistit celkovou koordinaci a kontrolu programu Copernicus. V rámci této činnosti by měla také vyvíjet zvláštní úsilí s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o významu kosmických programů pro evropské občany. Měla by Evropskému parlamentu a Radě včas poskytovat veškeré relevantní informace týkající se programu Copernicus.
(23)
Komise by se při provádění programu Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezivládní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o agenturu ESA pro účely technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o Evropskou organizaci pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.
(24)
S ohledem na partnerský charakter programu Copernicus a s cílem vyhnout se zdvojování technických odborných znalostí by měly být prováděním programu Copernicus pověřeny subjekty s vhodnou technickou a odbornou způsobilostí. Tyto subjekty by měly být motivovány k tomu, aby provádění těchto úkolů až do patřičné úrovně zpřístupňovaly hospodářské soutěži v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) (dále jen „finanční nařízení“).
(25)
Program Copernicus by měl obsahovat složku služeb zajišťující dodávání informací v oblastech monitorování atmosféry, mořského prostředí, území, změny klimatu, podpory krizového řízení a bezpečnosti. Program Copernicus by měl zejména přinášet informace o stavu atmosféry na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni; informace o stavu oceánů, mimo jiné prostřednictvím vytvoření specializovaného evropského uskupení pro monitorování mořského prostředí; informace v rámci podpory při monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a evropských politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu krizového řízení, mimo jiné prostřednictvím prevence, a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.
(26)
Při provádění složky služeb programu Copernicus, v případech, kdy je to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a specifickou odbornou úrovní, se Komise může případně obrátit na příslušné subjekty, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN), Evropské centrum pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), další příslušné agentury, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý k pověření v souladu s článkem 58 finančního nařízení. Volba subjektu by měla náležitě zohlednit nákladovou efektivnost při pověřování dotčenými úkoly a dopad na správní strukturu subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
(27)
Společné výzkumné středisko (JRC) Komise se aktivně podílelo na iniciativě GMES a provádění počátečních provozních činností GMES zřízených podle nařízení (EU) č. 911/2010. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technickou podporu JRC pro účely provádění programu Copernicus.
(28)
Zadávání veřejných zakázek subjekty, kterým bylo svěřeno provádění programu Copernicus, by mělo být slučitelné s pravidly Unie nebo s rovnocennými mezinárodními normami v rozsahu, který je v souladu ustanoveními finančního nařízení o veřejných zakázkách. V příslušných pověřovacích dohodách je třeba vymezit konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv. Prvořadým cílem by mělo být získání hospodářsky nejvýhodnějšího řešení, kontrola nákladů, zmírňování rizik, zlepšení účinnosti a snížení závislosti na jediném dodavateli. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominantního postavení jediného dodavatele a dlouhodobé závislosti na něm. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu realizace je třeba, aby ve vhodných případech byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se pozorování Země by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropských podniků.
(29)
Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy na danou zakázku. Veřejný zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb. Veřejný zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programu Copernicus a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(30)
Pro lepší odhad celkových nákladů spojených se zadávaným produktem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové efektivnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Veřejný zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(31)
Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, které jiné podniky nemají, měl by mít veřejný zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro program Copernicus charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby byly smlouvy na zakázku uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(32)
V zájmu zachování programu Copernicus v mezích jeho maximální částky prostřednictvím co největšího snížení rizik spojených s technickými aspekty a s harmonogramem realizace a nákladů s těmito riziky spojených, jakož i v zájmu zajištění udržitelné spolehlivosti dodávek by program Copernicus měl v co největší míře využívat předchozích investic veřejného sektoru v oblasti financí a infrastruktury a také zkušeností a schopností v oblasti průmyslu získaných prostřednictvím těchto investic do GMES. Mělo by se to týkat zejména opakovaně se vyskytujících kosmických a pozemních složek vyvíjených agenturou ESA a jejími členskými státy v kontextu volitelného programu kosmické složky GMES za finanční účasti Unie. V posledně jmenovaném případě je třeba, aby veřejný zadavatel řádně uvážil použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.
(33)
Aby bylo cílů programu Copernicus dosaženo na udržitelném základě, je nutné koordinovat činnosti partnerů, kteří jsou do něj zapojeni, a navrhnout, vytvořit a provozovat kapacitu pro služby a pozorování Země, která bude splňovat nároky uživatelů. V této souvislosti by měl být Komisi nápomocen při koordinaci příspěvků Unie, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do programu Copernicus výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“), přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. Výbor pro program Copernicus by měl Komisi rovněž pomáhat při sledování, zda je Copernicus prováděn konzistentně. V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu Copernicus, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s plněním rozpočtu měli mít možnost podílet se na činnostech výboru pro program Copernicus jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru Copernicus pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci by neměli být oprávněni podílet se na hlasování výboru pro program Copernicus.
(34)
Činnost subjektů, kterým Komise svěřila úkoly spojené s prováděním, by také měla být měřena na základě výkonnostních ukazatelů. To by poskytlo Evropskému parlamentu a Radě informaci o pokroku činností v rámci programu Copernicus a o provádění programu Copernicus.
(35)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (9) stanovilo registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určilo kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním datům GMES a informacím služeb GMES.
(36)
Data a informace získané v rámci programu Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropský trh v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst.
(37)
Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci programu Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany.
(38)
Je třeba zohlednit práva na přístup k datům z družice Sentinel programu Copernicus udělená v rámci kosmické složky programu GMES, jak je dne 24. září 2013 schválila programová rada agentury ESA pro pozorování Země.
(39)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus je civilním programem pod civilní kontrolou, mělo by mít prioritu získávání dat a vytváření informací, včetně obrazových souborů ve vysokém rozlišení, jež nepředstavují riziko nebo hrozbu pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Protože však některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus mohou vyžadovat ochranu, měli by všichni účastníci programu Copernicus v zájmu zajištění bezpečného šíření takových informací v oblasti působnosti tohoto nařízení zajistit stejný stupeň ochrany utajovaných informací EU, jaký je zajištěn bezpečnostními pravidly stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (11).
(40)
Jelikož některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, měla by být Rada v řádně odůvodněných případech oprávněna k přijetí opatření, jimiž bude rizikům či hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.
(41)
Unie by měla být vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programu Copernicus. Za účelem plného respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví je třeba uzavřít s existujícími vlastníky nezbytná ujednání. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unii by mělo být zejména umožněno převést vlastnictví nebo licenci k právům duševního vlastnictví, která vyplynou z činností vykonaných v rámci programu Copernicus, a umožnit tak následným uživatelům, aby ve velké míře využívali služeb programu Copernicus.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny během celého výdajového cyklu pomocí přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně i správní a finanční sankce podle finančního nařízení.
(43)
S ohledem komplexnost programu Copernicus by Komisi měli být nápomocni nezávislí odborníci z široké škály zúčastněných stran, zejména včetně odborníků navržených členskými státy pro oblast bezpečnostních otázek, zástupců příslušných vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru a uživatelů programu Copernicus, aby Komisi poskytovali nezbytné technické a vědecké poznatky a poskytovali jí interdisciplinární a meziodvětvovou perspektivu, s ohledem na příslušné existující iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o přijímání ročního pracovního programu, technických specifikací pro složku služeb a kosmickou složku, bezpečnostní aspekty a opatření na podporu sbližování členských států při používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a jejich přístupu k technologiím a vývoji v oblasti pozorování Země, by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(45)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus vychází z potřeb uživatelů, vyžaduje trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Za tímto účelem je třeba zřídit pracovní skupinu („fórum uživatelů“), která bude výboru pro program Copernicus nápomocna při určování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci uživatelů z veřejného sektoru.
(46)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o požadavky na data nezbytná pro vývoj provozních služeb, o podmínky a postupy týkající se přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, jejich registrace a používání, o specifická technická kritéria nutná pro zamezení narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a kritéria pro omezení získávání nebo šíření těchto dat nebo informací v důsledku kolidujících práv. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci příprav vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné je upravovat a rozvíjet. V hodnocení by se měly posuzovat zejména dopady datové a informační politiky z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země. Hodnocení by se mělo zaměřit také na možnost budoucího zapojení příslušných evropských agentur, například Agentury pro evropský GNSS (GSA). V zájmu maximálního využití výsledků a zhodnocení poznatků a odborných znalostí získaných v průběhu prováděcích fází programu Copernicus je třeba posoudit nové organizační modely pro budoucí plánování, a zajistit tak dlouhodobý hospodářský závazek.
(48)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Copernicus, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť tento program bude také zahrnovat celoevropskou kapacitu a bude záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, ale spíše jej z důvodu rozsahu činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(49)
Toto nařízení stanoví finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (13).
(50)
Je vhodné uvést dobu financování podle tohoto nařízení do souladu s dobou financování podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2014.
(51)
Je proto rovněž nutné zrušit nařízení (EU) č. 911/2010, aby bylo možné stanovit vhodný rámec pro řízení a financování a zajistit plnou funkčnost programu Copernicus. Veškerá opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 by měla zůstat v platnosti za účelem zajištění jejich kontinuity,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program Copernicus, program Unie pro pozorování a monitorování Země (dále jen „program Copernicus“), a stanoví se pravidla pro jeho provádění.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Program Copernicus je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, podléhá civilní kontrole, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a rovněž zajišťuje návaznost na činnosti dosažené v rámci Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti.
2. Program Copernicus zahrnuje tyto složky:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost;
b)
kosmickou složku zajišťující udržitelná pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací umístěných ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje koordinovaný přístup k pozorování pro oblasti služeb uvedené v písmenu a).
3. Mezi složkami uvedenými v odstavci 2 se zřídí vhodná propojení a rozhraní.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:
1)
„zvláštními misemi“ vesmírné mise na pozorování Země určené pro použití a provozování v rámci programu Copernicus, zejména mise Sentinel;
2)
„přispěvatelskými misemi“ vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí;
3)
„daty ze zvláštních misí“ data ze zvláštních misí získaná při pozorování Země z vesmíru určená pro použití v rámci programu Copernicus;
4)
„daty z přispěvatelských misí“ data z přispěvatelských misí získaná při pozorování Země z vesmíru licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
5)
„daty in situ“ data z pozorování získaná z čidel umístěných na zemi, v moři či ve vzduchu, jakož i odkazy a přidružená data licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
6)
„daty a informacemi třetí strany“ data a informace vytvořené mimo oblast působnosti programu Copernicus, které jsou nezbytné pro uskutečnění jeho cílů;
7)
„daty z programu Copernicus“ data ze zvláštních misí, data z přispěvatelských misí a data in situ;
8)
„informacemi z programu Copernicus“ informace získané ze služeb programu Copernicus uvedených v čl. 5 odst. 1 v návaznosti na zpracování či modelování dat z programu Copernicus;
9)
„uživateli programu Copernicus“:
a)
hlavní uživatelé programu Copernicus: orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány pověřené vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejné služby nebo politiky v oblastech uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a);
b)
uživatelé v oblasti výzkumu: vysoké školy či jakékoli jiné výzkumné a vzdělávací organizace;
c)
komerční a soukromí uživatelé;
d)
charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace.
Článek 4
Cíle
1. Program Copernicus přispívá k těmto obecným cílům:
a)
monitorování Země s cílem podpořit ochranu životního prostředí a úsilí v oblasti civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
maximalizace socioekonomických přínosů a z toho plynoucí podpora strategie Evropa 2020 a jejích cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění prosazováním využívání pozorování Země v aplikacích a službách;
c)
podpora rozvoje konkurenceschopného evropského kosmického průmyslu a odvětví služeb a maximalizace příležitostí pro evropské podniky vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti;
d)
zajištění autonomního přístupu ke znalostem z oblasti životního prostředí a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformačních služeb, díky čemuž se Evropa bude moci nezávisle rozhodovat a jednat;
e)
podpora evropských politik a přispívání k těmto politikám, jakož i podpora globálních iniciativ, jako je například GEOSS.
2. Za účelem dosažení obecných cílů uvedených v odstavci 1 sleduje program Copernicus tyto specifické cíle:
a)
na dlouhodobém a udržitelném základě poskytovat uživatelům programu Copernicus přesná a spolehlivá data a informace, které umožňují služby uvedené v čl. 5 odst. 1 a vyhovují požadavkům hlavních uživatelů programu Copernicus;
b)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům a informacím získaným na základě pozorování z vesmíru prováděného na základě autonomní kapacity Evropy pro pozorování Země, jež splňuje jednotné technické specifikace a buduje na stávajícím evropském a vnitrostátním vybavení a schopnostech Evropy, které v případě potřeby doplňuje;
c)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům in situ založený zejména na stávajících kapacitách provozovaných na evropské i vnitrostátní úrovni a na globálních systémech a sítích pro pozorování.
3. Dosahování cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 bude poměřováno těmito ukazateli výsledků:
a)
daty z programu Copernicus a informacemi z programu Copernicus zpřístupněnými v souladu s příslušnými požadavky na úrovni služeb v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
zvýšenou poptávkou po datech z programu Copernicus a informacích z programu Copernicus, která se měří sledováním vývoje počtu uživatelů, objemu využitých dat a informací s přidanou hodnotou, zvýšeného počtu navazujících služeb a rozšiřování distribuce ve všech členských státech i v Unii;
c)
využíváním dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v orgánech a institucích Unie, mezinárodních organizacích, evropských, regionálních či místních orgánech, a to i mírou využití dat uživateli a jejich spokojenosti a množstvím přínosů, které poskytují evropské společnosti;
d)
pronikáním na trh, mimo jiné rozšiřováním stávajících trhů a vytvářením trhů nových a konkurenceschopností evropských navazujících subjektů;
e)
trvalou dostupností dat z programu Copernicus podporujících služby tohoto programu.
Článek 5
Složka služeb programu Copernicus
1. Složka služeb programu Copernicus zahrnuje tyto služby:
a)
službu monitorování atmosféry, která zajišťuje informace o kvalitě ovzduší v evropském měřítku a o chemickém složení atmosféry v celosvětovém měřítku. Poskytuje obzvláště informace pro systémy monitorování kvality ovzduší provozované od místní po celostátní úroveň a měla by přispívat k monitorování klimatických proměnných složení atmosféry, pokud možno včetně interakce s lesním nadrostem;
b)
službu monitorování mořského prostředí, která poskytuje informace o stavu a dynamice fyzických ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních mořských oblastí, na podporu námořní bezpečnosti, přispívá k monitorování odpadních toků, mořského prostředí, pobřežních a polárních regionů a mořských zdrojů, jakož i k meteorologickým předpovědím a monitorování změny klimatu;
c)
službu monitorování území, která poskytuje informace o využívání půdy, krajinném pokryvu, kryosféře, změně klimatu a biogeofyzikálních proměnných včetně jejich dynamiky, na podporu environmentálního monitorování biologické rozmanitosti, půdy, vnitrozemských i pobřežních vod, lesů a vegetace a přírodních zdrojů od celosvětové po místní úroveň, jakož i na celkovou podporu provádění politik v oblasti životního prostředí, zemědělství, rozvoje, energetiky, územního plánování, infrastruktury a dopravy;
d)
službu v oblasti změny klimatu, která poskytuje informace ke zvýšení znalostní základny na podporu politik v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování. Přispívá zejména k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz, předpovědí a ukazatelů v časovém a prostorovém měřítku, které se týkají strategií přizpůsobení a zmírňování dopadů pro různé oblasti odvětvových a společenských přínosů v rámci Unie;
e)
službu pro podporu krizového řízení, která poskytuje informace pro reakci v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof, jakož i pro prevenci, připravenost, reakci a obnovu činnosti;
f)
bezpečnostní službu, která poskytuje informace na podporu řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti civilní bezpečnosti, čímž zlepšuje předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména při kontrole hranic a dohledu nad mořským prostředím, ale též na podporu vnější činnosti Unie, aniž by byla dotčena ujednání o spolupráci, jež mohou být uzavřena mezi Komisí a různými subjekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména Satelitním střediskem Evropské unie.
2. Služby uvedené v odstavci 1 musí být poskytovány s ohledem na zásadu subsidiarity a proporcionality, nákladově efektivním způsobem a podle okolností decentralizovaně, aby se tak na evropské úrovni propojily data z vesmíru, data in situ i referenční data a kapacity, které v členských státech již existují, čímž se zabrání jejich zdvojování. Nová data, která zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití stávajících nebo zdokonalitelných souborů dat technicky neproveditelné, nákladově neefektivní nebo nemožné provést včas.
V rámci služeb se provádí přísné systémy kontroly kvality a poskytují se informace o úrovni služeb, včetně dostupnosti, spolehlivosti, kvality a včasnosti.
3. Za účelem zajištění rozvoje služeb uvedených v odstavci 1 a jejich využití ve veřejném sektoru se rovněž uskuteční tyto činnosti:
a)
rozvojové činnosti zaměřené na zlepšení kvality a výkonnosti služeb, včetně jejich vývoje a přizpůsobování, na odstraňování nebo zmírňování provozních rizik, jakož i na využívání součinnosti se souvisejícími činnostmi, například v rámci programu Horizont 2020;
b)
podpůrné činnosti, které spočívají v opatřeních na podporu využívání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus:
i)
veřejnými orgány pověřenými vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejných služeb nebo politiky v oblastech uvedených v odstavci 1. Patří sem i budování kapacit a vytváření standardních postupů a nástrojů za účelem začlenění dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus do pracovních procesů uživatelů,
ii)
ostatními uživateli a navazujícími aplikacemi. Patří sem i informační, vzdělávací a osvětové činnosti.
Článek 6
Kosmická složka programu Copernicus
1. Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje pozorování z vesmíru a slouží především službám uvedeným v čl. 5 odst. 1.
2. Kosmická složka programu Copernicus sestává ze zvláštních misí a dat z přispěvatelských misí a zahrnuje tyto činnosti:
a)
pozorování z vesmíru, včetně:
i)
dokončení, údržby a provozu zvláštních misí, včetně stanovení úkolů pro družice, sledování a kontroly družic, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, nepřetržité kalibrace a validace,
ii)
poskytování dat in situ pro kalibraci a validaci pozorování v rámci zvláštních misí,
iii)
poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, která doplňují data ze zvláštních misí;
b)
činnosti v reakci na vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně:
i)
zjišťování nedostatků při pozorování a specifikace nových zvláštních misí na základě požadavků uživatelů,
ii)
vývoje zaměřeného na modernizaci a doplňování zvláštních misí, včetně projektování a získávání nových prvků související kosmické infrastruktury;
c)
ochranu družic proti riziku srážky při zohlednění rámce Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru;
d)
bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.
Článek 7
Složka in situ v rámci programu Copernicus
1. Složka in situ v rámci programu Copernicus poskytuje přístup k datům in situ, která slouží především službám programu Copernicus uvedeným v čl. 5 odst. 1.
Zahrnuje tyto činnosti:
a)
poskytování dat in situ provozním službám, včetně dat in situ třetích stran na mezinárodní úrovni, a to na základě stávajících kapacit;
b)
koordinaci a harmonizaci shromažďování a poskytování dat in situ;
c)
technickou pomoc Komisi týkající se požadavků služeb na data in situ získaná pozorováním;
d)
spolupráci s provozovateli in situ za účelem podpory soudržnosti vývojových činností souvisejících s infrastrukturou a sítí pro pozorování in situ;
e)
zjišťování nedostatků při pozorování in situ, které nelze odstranit stávající infrastrukturou ani sítěmi, a to i na celosvětové úrovni, a řešení těchto nedostatků s ohledem na zásadu subsidiarity.
2. Data in situ se v rámci programu Copernicus využívají v souladu s příslušnými právy třetích stran, včetně práv členských států, a s příslušnými omezeními týkajícími se používání či redistribuce.
3. V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení může Komise činnostmi složky in situ částečně nebo plně pověřit provozovatele služeb uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení nebo, je-li požadována celková koordinace, Evropskou agenturu pro životní prostředí.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí na provádění činností podle článků 5, 6 a 7 činí 4 291,48 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článcích 5 a 7 se přidělí 897,415 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 6 se přidělí 3 394,065 milionů EUR, přičemž maximální částka na činnosti uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) činí 26,5 milionů EUR.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a) a b), přesunout do druhé kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odstavci 1. V případě, že přesunované částky ve svém úhrnu přesáhnou 10 % částky uvedené v odstavci 1, Komise poradním postupem podle čl. 30 odst. 3 konzultuje výbor pro program Copernicus.
4. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací dohoda nebo smlouva uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
5. Roční rozpočtové prostředky schvaluje každoročně Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Z přídělu finančních prostředků na program Copernicus lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou vyžadovány přímo pro řízení programu Copernicus a dosahování jeho cílů, včetně výdajů na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, jakož i výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování informací a výměnu dat.
7. Komise může prováděním programu Copernicus pověřit subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Je-li rozpočet programu Copernicus plněn s využitím nepřímého řízení podle čl. 10 odst. 3 nebo čl. 11 odst. 1, uplatní se v míře umožněné článkem 60 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. V příslušných pověřovacích dohodách se vymezí konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv.
KAPITOLA II
SPRÁVA PROGRAMU COPERNICUS
Článek 9
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za program Copernicus a za koordinaci mezi jeho různými složkami. Spravuje finanční prostředky přidělené podle tohoto nařízení a dohlíží na provádění programu Copernicus, a to i pokud jde o stanovení priorit, zapojení uživatelů, náklady, harmonogram, průběh plnění a zadávání zakázek.
2. Komise jménem Unie a v oblasti její působnosti řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a zajišťuje koordinaci programu Copernicus s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.
3. Komise usnadňuje koordinované příspěvky členských států se zaměřením na operativní poskytování služeb a dlouhodobou dostupnost nezbytných dat z pozorování.
4. Komise podporuje odpovídající rozvoj služeb programu Copernicus a zajišťuje doplňkovost, soudržnost a propojení programu Copernicus s dalšími příslušnými politikami, nástroji, programy a činnostmi Unie s cílem zajistit, že tyto politiky, nástroje, programy a činnosti budou ze služeb programu Copernicus těžit.
5. Komise podporuje vytváření dlouhodobého stabilního investičního prostředí a při rozhodování o změnách produktů datových služeb programu Copernicus a informačních služeb programu Copernicus spadajících do působnosti tohoto nařízení vede konzultace se zúčastněnými stranami.
6. Komise zajistí, aby veškeré subjekty pověřené prováděním úkolů poskytovaly své služby všem členským státům.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31, pokud jde o stanovení požadavků na data za účelem vývoje složky služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
8. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1, pokud je o provádění této složky;
b)
technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů.
9. Komise poskytne včas členským státům a Evropskému parlamentu veškeré příslušné informace týkající se programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Copernicus, harmonogram, průběh plnění, zadávání zakázek a posouzení správy práv duševního vlastnictví.
Článek 10
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise uzavře s agenturou ESA pověřovací dohodu, kterou ji pověří těmito úkoly:
a)
zajišťováním technické koordinace kosmické složky programu Copernicus;
b)
za koordinace Komise definováním celkové systémové architektury kosmické složky programu Copernicus a jejího rozvoje na základě uživatelských požadavků;
c)
spravováním přidělených finančních prostředků;
d)
zajištěním monitorovacích a kontrolních postupů;
e)
vyvíjením nových zvláštních misí;
f)
zajišťováním opakujících se zvláštních misí;
g)
provozováním zvláštních misí, s výjimkou misí provozovaných organizací EUMETSAT podle odstavce 2 tohoto článku;
h)
koordinací režimu přístupu služeb programu Copernicus k datům z přispěvatelských misí;
i)
zajišťováním přístupových práv a vyjednáváním podmínek používání dat z komerčních družic, jež jsou požadována službami programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
2. Komise uzavře pověřovací dohodu s organizací EUMETSAT, kterou jí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní svěří odpovědnost provozovat zvláštní mise a poskytovat přístup k datům z přispěvatelských misí.
3. Pověřovací dohody s agenturou ESA a organizací EUMETSAT se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
4. V souladu s článkem 60 finančního nařízení jednají agentura ESA a organizace EUMETSAT ve vhodných případech jako veřejní zadavatelé s pravomocí přijímat rozhodnutí týkající se provádění a koordinace úkolů v oblasti zadávání zakázek, jež jim byly svěřeny.
5. Je-li to nezbytné pro provádění úkolů a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření, stanoví pověřovací dohody obecné podmínky pro správu finančních prostředků, jež jsou agentuře ESA a organizaci EUMETSAT svěřeny, a případně zohlední dlouhodobý scénář ESA. Stanoví zejména činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s vývojem, zadáváním zakázek a provozem kosmické složky programu Copernicus, s tím spojeným financováním, řídicími postupy a opatřeními pro sledování a kontrolu, opatřeními použitelnými v případě nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu, průběhu plnění a zadávání zakázek, jakož i s pravidly pro úpravu vlastnictví veškerých hmotných i nehmotných aktiv.
6. Opatření pro sledování a kontrolu stanoví zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi předpokládaným rozpočtem, průběhem plnění a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí provedení činností v mezích přiděleného rozpočtu.
7. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 3 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor pro program Copernicus je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a agenturou ESA a organizací EUMETSAT.
8. Komise informuje výbor pro program Copernicus o výsledcích hodnocení zadávacích řízení a smluv, které má agentura ESA a organizace EUMETSAT uzavřít se subjekty soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 11
Provozovatelé služeb
1. Je-li to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a stávající specifickou odbornou úrovní, mandátem a provozními a řídícími kapacitami, může Komise prostřednictvím pověřovacích dohod či smluvních ujednání pověřit prováděním úkolů spojených se složkou služeb mimo jiné tyto subjekty:
a)
Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA);
b)
Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX);
c)
Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA);
d)
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN);
e)
Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF);
f)
další příslušné evropské agentury, sdružení či konsorcia vnitrostátních institucí.
Pověřovací dohody s provozovateli služeb se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatého Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
2. Při výběru subjektů uvedených v odstavci 1 se řádně zohlední nákladová efektivnost svěření těchto úkolů a dopad na správní strukturu daných subjektů a na jejich finanční a lidské zdroje.
3. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeného v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a provozovateli služeb.
Článek 12
Pracovní program Komise
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu pro program Copernicus roční pracovní program podle článku 84 finančního nařízení.
2. Roční pracovní program obsahuje plán provádění s podrobným popisem činností týkajících se složek programu Copernicus uvedených v článcích 5, 6 a 7, má perspektivní povahu a zohledňuje vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj.
3. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 13
Spolupráce s členskými státy
1. Komise spolupracuje s členskými státy s cílem zlepšit vzájemnou výměnu dat a informací a posílit rozvoj distribuce dat na regionální a místní úrovni. Komise usiluje o zajištění toho, aby měl program Copernicus požadovaná data a informace k dispozici. Přispěvatelské mise, infrastruktury služeb a infrastruktury in situ členských států představují zásadní příspěvek do programu Copernicus.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření na podporu používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus členskými státy a na podporu jejich přístupu k technologii a rozvoji v oblasti pozorování Země. Taková opatření nesmějí narušit volnou hospodářskou soutěž. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
KAPITOLA III
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek
Článek 14
Obecné zásady
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 7 a opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na program Copernicus finanční nařízení, zejména otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce, zadávací řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií pro výběr a kritérií pro zadání a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících vytvořit rovné podmínky pro všechny potenciální zájemce.
Článek 15
Specifické cíle
Veřejní zadavatelé sledují při zadávání zakázek ve svých zadávacích řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany uchazečů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, a zároveň zajistit, aby byla v zadávacích řízeních dodržována pravidla hospodářské soutěže;
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady za celé užitné období daného zadávaného produktu, služby nebo práce.
ODDÍL II
Zvláštní ustanovení vztahující se na zadávání veřejných zakázek
Článek 16
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Veřejný zadavatel je povinen učinit příslušná opatření, která zajistí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého hospodářského subjektu na činnostech souvisejících s předmětem výzvy k podávání nabídek:
a)
může tomuto hospodářskému subjektu přinést značné výhody ve smyslu výsadních informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásad rovného zacházení, nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání či plnění zakázek.
Tato opatření nesmějí narušovat hospodářskou soutěž nebo ohrozit rovné zacházení nebo důvěrnost údajů shromážděných o podnicích, jejich obchodních vztazích a struktuře nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky zakázky, která má být zadána.
Článek 17
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 18
Spolehlivost dodávek
Veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 19
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Veřejný zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek zhotovit práce, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněny z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Je zde vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytování služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li potvrzena vůbec, může zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek v ní stanovených, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud veřejný zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky nebo služby sjednané pro tuto část nebyly dokončeny, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek v ní stanovených, uplatnit nárok na náhradu škody a smlouvu ukončit.
Článek 20
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního cenového limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří náhrada všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající nepřímé náklady a zisk, nebo o částku pokrývající nepřímé náklady a výkonnostní odměnu v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.
2. Veřejný zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li přiměřeně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejistot, jež jsou s plněním zakázky nutně spojeny, neobvykle vysoká, protože:
a)
zakázka se týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značná technická rizika;
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, jelikož existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.
3. Maximálním cenovým limitem zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem veřejného zadavatele.
4. V dokumentaci k zadávacímu řízení na zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tedy zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního cenového limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního cenového limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí umožnit vyhodnocení věrohodnosti odhadovaného celkového rozpočtu, uhraditelných nákladů, mechanismů určování těchto nákladů a zisku uvedeného v nabídce, která se hodnotí;
e)
mechanismy navýšení uvedené v odstavci 1, které se mají použít u přímých nákladů;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které uchazeč v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která uchazeč musí dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevnou a konečnou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Náklady, které zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil, jsou způsobilé pouze v případě, že:
a)
jsou skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou nákladů na zařízení, infrastruktury a dlouhodobá nehmotná aktiva, která jsou pro plnění zakázky nezbytná a u kterých lze za způsobilé náklady považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v odhadovaném celkovém rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky a lze je plnění zakázky přičítat;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zachycené v účetnictví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele a stanoveny v souladu s účetními standardy uvedenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a ve smlouvě o zakázce;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
neodchylují se od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel odpovídá za své nákladové účetnictví a za vedení řádných účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných dokumentů vyžadovaných za účelem doložení toho, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada musí být zamítnuta.
6. Veřejný zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou odpovědný za tyto úkoly:
a)
stanovení maximálního cenového limitu tak, aby byl co nejrealističtější a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnu zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a konečnou cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a konečnou cenu možné stanovit. Určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a konečnou cenou;
c)
zavedení opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určení vhodných zásad, nástrojů a postupů pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti nákladů zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele či jejich subdodavatelů v průběhu plnění zakázky a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověření toho, zda zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel a jejich subdodavatelé dodržují účetní standardy uvedené v zakázce a povinnost předložit účetní dokumenty poskytující věrný a poctivý obraz jejich účetnictví;
f)
zajištění toho, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 21
Dodatky
Veřejný zadavatel a zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přijmout jiné uchazeče, než kteří byli původně přijati, nebo jinou nabídku, než která byla původně přijata.
Článek 22
Subdodávky
1. Veřejný zadavatel uchazeče požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím zadávacího řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáležejí do skupiny daného uchazeče, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zajistí, aby tyto podíly byly vyvážené k cíli a hodnotě zakázky s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti, a zejména ke zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud uchazeč v nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat jakýkoliv podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede veřejnému zadavateli příslušné důvody. Veřejný zadavatel tyto informace předá Komisi.
4. Veřejný zadavatel může subdodavatele, které si zvolil zájemce ve fázi zadávacího řízení k hlavní zakázce nebo uchazeč pro její plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr uchazečů o hlavní zakázku a musí být písemné.
KAPITOLA IV
POLITIKA V OBLASTI DAT A BEZPEČNOSTI
Článek 23
Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus
1. Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus pro opatření financovaná v rámci programu Copernicus podporuje cíle uvedené v článku 4 a tyto cíle:
a)
podpora využívání a sdílení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
b)
posilování evropských trhů v oblasti pozorování Země, zejména navazujících odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních míst;
c)
přispívání k udržitelnosti a kontinuitě poskytování dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
d)
podpora evropských výzkumných, technologických a inovačních komunit.
2. Data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus jsou k dispozici prostřednictvím platforem programu Copernicus pro šíření informací, a to za předem stanovených technických podmínek, plně, volně a bezplatně, s výhradou těchto omezení:
a)
licenčních podmínek týkajících se dat a informací třetích stran;
b)
formátů, charakteristik a prostředků šíření;
c)
bezpečnostních zájmů a vnějších vztahů Unie nebo jejích členských států;
d)
rizik poruchy systému, který produkuje data a informace z programu Copernicus, z bezpečnostních nebo technických důvodů;
e)
zajištění spolehlivého přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus ze strany evropských uživatelů.
Článek 24
Podmínky a omezení přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus a jejich používání
1. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise v souladu s článkem 31 přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o:
a)
podmínky a postupy související s přístupem k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, a s jejich registrací a používáním, včetně prostředků šíření;
b)
konkrétní technická kritéria nezbytná k tomu, aby se zabránilo narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus, včetně přednostního přístupu;
c)
kritéria a postupy pro omezení získávání nebo šíření dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v důsledku kolidujících práv.
2. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 přijímat opatření, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro předávání a používání dat ze zvláštních misí předávaných přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení (high bandwidth) stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus;
b)
technické specifikace pro archivaci dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus.
3. V souladu s tímto nařízením a platnými právy třetích stran stanoví Komise příslušné licenční podmínky a postupy pro data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus a předávání družicových dat přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus.
Článek 25
Ochrana bezpečnostních zájmů
1. Komise vyhodnotí bezpečnostní rámec programu Copernicus, přičemž zohlední cíle uvedené v článku 4. Komise za tímto účelem posoudí, jaká bezpečnostní opatření je třeba vytvořit s cílem zamezit veškerým rizikům nebo hrozbám pro zájmy či bezpečnost Unie nebo jejích členských států, a zejména s cílem zajistit soulad se zásadami stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a rozhodnutí 2013/488/EU.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví potřebné technické specifikace pro program Copernicus. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
3. Pro účely vymezení technických specifikací bezpečnostního rámce podle odstavce 2 mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci členských států.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, přijme Rada opatření, která se použijí ve všech případech, kdy by mohly mít data a informace z programu Copernicus dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
5. Dojde-li v rámci programu Copernicus k vytvoření utajovaných informací EU nebo k nakládání s takovými informacemi, všichni účastníci zajistí stejný stupeň ochrany, jaký je zajištěn pravidly stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a v přílohách k rozhodnutí 2013/488/EU.
KAPITOLA V
RŮZNÉ
Článek 26
Mezinárodní spolupráce
1. Programu Copernicus se mohou na základě příslušných dohod účastnit tyto země nebo mezinárodní organizace:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
b)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidáti v souladu s příslušnými rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení, který stanoví obecné zásady a podmínky pro účast těchto zemí v programech Unie;
c)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v písm. a) a b) a mezinárodní organizace v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, které stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
2. Země nebo mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 mohou na program Copernicus poskytovat finanční podporu nebo příspěvky ve formě věcného plnění. Tato finanční podpora a příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 finančního nařízení a jsou přípustné za podmínek stanovených ve smlouvě uzavřené s příslušnou třetí zemí nebo mezinárodní organizací.
3. Program Copernicus se může zabývat otázkami mezinárodní koordinace pozorovacích systémů a související výměnou dat s cílem posílit svůj globální rozměr a doplňkovost, přičemž zohlední stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných v rámci programu Copernicus chráněny finanční zájmy Unie preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným vymáháním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Copernicus obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu Copernicus, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění programu Copernicus obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 28
Vlastnictví
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných aktiv vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Za tímto účelem budou případně uzavírány dohody s třetími stranami týkajících se stávajících vlastnických práv.
2. Podmínky týkající se převodu vlastnictví na Unii jsou upraveny v dohodách uvedených v odstavci 1.
3. Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programu Copernicus, přičemž zohledňuje potřebu chránit a zhodnocovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran, nutnost harmonizovaného rozvoje trhů a nových technologií a nepřetržité poskytování služeb. Za tímto účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programu Copernicus zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k těmto právům vyplývajícím z práce vykonané v rámci programu Copernicus.
Článek 29
Pomoc Komisi
Komisi mohou být nápomocni nezávislí odborníci z různých oblastí souvisejících s oblastí působnosti programu Copernicus a z řad široké škály zúčastněných stran, včetně uživatelů programu Copernicus a zástupců vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru, kteří jí poskytnou potřebné technické a vědecké odborné znalosti, včetně mezioborových a meziodvětvových perspektiv, přičemž zohlední příslušné stávající iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Výbor pro program Copernicus zasedá v konkrétních složeních, zejména pokud jde o bezpečnostní aspekty („rada pro bezpečnost“).
2. Výbor pro program Copernicus v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Zástupci subjektů pověřených plněním úkolů programu Copernicus se na práci výboru pro program Copernicus případně podílejí jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
6. Dohody uzavřené Unií podle článku 26 mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru pro program Copernicus za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
7. Výbor pro program Copernicus zasedá pravidelně, pokud možno každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programu Copernicus. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizika, náklady, harmonogram a průběh plnění, zadávání zakázek a příslušné poradenství poskytované Komisi.
Článek 31
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu trvání programu Copernicus.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byly oznámeny, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 32
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 po konzultaci příslušných zúčastněných stran Komise vypracuje hodnotící zprávu o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. V hodnocení se zaměří především na trvající význam všech cílů, jakož i na to, jak opatření přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 4, jak funguje organizační struktura a jaká je oblast působnosti poskytovaných služeb. Hodnocení bude obsahovat posouzení možného zapojení příslušných evropských agentur ( včetně Agentury pro evropský GNSS ) a bude případně doplněno o příslušné legislativní návrhy.
V hodnocení budou posouzeny zejména dopady politiky v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země.
2. Komise provádí hodnocení uvedené v odstavci 1 v úzké spolupráci s provozovateli a uživateli programu Copernicus a posuzuje účinnost a efektivitu programu Copernicus a jeho přínos k dosahování cílů uvedených v článku 4. Komise sdělí výsledky těchto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a v případě potřeby navrhne vhodná opatření.
3. Komise může hodnotit způsoby uskutečňování projektů, jakož i dopad jejich provádění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů, včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí, a kdykoli je to potřeba, může k tomu využít pomoci nezávislých subjektů.
4. Komise může požádat členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení činností a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo jí ve vhodných případech poskytl informace a pomoc, které jsou pro provedení hodnocení těchto projektů potřeba.
Článek 33
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 911/2010 se zrušuje.
2. Opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 911/2010 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 377/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tat-3 ta' April 2014
li jistabbilixxi l-Programm Copernicus u li jħassar ir-Regolament (UE) Nru 911/2010
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 189(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu f'konformità mal-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Il-Monitoraġġ Globali tal-Ambjent u s-Sigurtà (GMES) kien inizjattiva ta' monitoraġġ tad-dinja, immexxija mill-Unjoni u mwettqa bi sħab mal-Istati Membri u mal-Aġenzija Spazjali Ewropea (ESA). L-oriġini tal-GMES tmur lura għal Mejju tal-1998, meta istituzzjonijiet involuti fl-iżvilupp ta' attivitajiet spazjali fl-Ewropa għamlu dikjarazzjoni konġunta magħrufa bħala l-“Manifest ta' Baveno”. Il-Manifest talab impenn fit-tul għall-iżvilupp ta' servizzi ta' monitoraġġ ambjentali bbażati fl-ispazju, permezz tal-użu u aktar żvilupp tal-ħiliet u t-teknoloġiji Ewropej. Fl-2005, l-Unjoni għamlet l-għażla strateġika li flimkien mal-ESA tiżviluppa kapaċità indipendenti Ewropea ta' osservazzjoni tad-dinja biex tipprovdi servizzi fil-qasam ambjentali u dak tas-sigurtà.
(2)
Fuq il-bażi ta' dik l-inizjattiva, ir-Regolament (UE) Nru 911/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) li stabbilixxa l-programm Ewropew ta' monitoraġġ tad-dinja (GMES) u r-regoli għall-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet inizjali tiegħu.
(3)
Filwaqt li l-programm stabbilit skont ir-Regolament (UE) Nru 911/2010 għandu jkompli skont il-qafas finanzjarju pluriennali 2014-2020, stabbilit mir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (4), l-akronimu “GMES” għandu jinbidel bl-isem “Copernicus” biex jiffaċilita l-komunikazzjoni mal-pubbliku ġenerali. Il-Kummissjoni rreġistrat il-marka kummerċjali biex tkun tista' tintuża mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni u tiġi lliċenzjata lil utenti interessati oħra, b'mod partikolari lill-fornituri ta' servizzi ewlenin.
(4)
Il-Programm Copernicus (Copernicus) hu bbażat fuq sħubija bejn l-Unjoni, l-ESA u l-Istati Membri. Għalhekk, għandu jibni fuq il-kapaċitajiet eżistenti Ewropej u nazzjonali u għandu jikkomplementahom b'assi ġodda żviluppati flimkien. Biex timplimenta dan l-approċċ, il-Kummissjoni għandha tfittex li żżomm djalogu mal-ESA u l-Istati Membri li huma proprjetarji ta' riżorsi rilevanti tal-ispazju u in situ.
(5)
Sabiex jinkisbu l-objettivi tiegħu, Copernicus għandu jiżgura kapaċità awtonoma tal-Unjoni għall-osservazzjonijiet mill-ispazju u jipprovdi servizzi operazzjonali fil-qasam tal-ambjent, il-protezzjoni ċivili u s-sigurtà ċivili, filwaqt li jiġu rrispettati b'mod sħiħ il-mandati nazzjonali dwar it-twissijiet uffiċjali. Għandu wkoll juża d-data disponibbli pprovduta mill-missjonijiet kontribwenti u in situ l-aktar mill-Istati Membri. Copernicus għandu kemm jista' jkun juża l-kapaċitajiet fil-qasam tal-osservazzjoni u s-servizzi spazjali tal-Istati Membri. Copernicus għandu jagħmel użu wkoll mill-kapaċitajiet tal-inizjattivi kummerċjali fl-Ewropa, u b'hekk jikkontribwixxi wkoll għall-iżvilupp ta' settur spazjali kummerċjali vijabbli fl-Ewropa. Barra minn hekk, għandhom jiġu żviluppati sistemi għall-ottimizzazzjoni tat-trasmissjoni tad-data biex itejbu aktar il-kapaċitajiet b'reazzjoni għaż-żieda fid-domanda mill-utenti għal data qrib il-ħin reali.
(6)
Biex jippromwovu u jiffaċilitaw l-użu tat-teknoloġiji tal-osservazzjoni tad-dinja kemm mill-awtoritajiet lokali kif ukoll mill-impriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs), għandhom jiġu promossi netwerks iddedikati għad-distribuzzjoni tad-data ta' Copernicus, inklużi korpi nazzjonali u reġjonali.
(7)
L-objettiv ta' Copernicus għandu jkun li jipprovdi informazzjoni preċiża u affidabbli fl-qasam tal-ambjent u dak tas-sigurtà, imfassla skont il-bżonnijiet tal-utenti u li jappoġġja politiki oħra tal-Unjoni, b'mod partikolari dawk rigward is-suq intern, it-trasport, l-ambjent, l-enerġija, il-protezzjoni ċivili u s-sigurtà ċivili, il-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u l-għajnuna umanitarja.
(8)
Copernicus għandu jitqies bħala kontribut Ewropew għall-bini tas-Sistema ta' Sistemi Globali ta' Osservazzjoni tad-Dinja (GEOSS) żviluppata fil-qafas tal-Grupp dwar l-Osservazzjonijiet tad-Dinja (GEO).
(9)
Copernicus għandu jiġi implimentat b'mod konsistenti ma' strumenti u azzjonijiet rilevanti oħra tal-Unjoni, b'mod partikolari azzjonijiet ambjentali u tat-tibdil fil-klima, u strumenti fil-qasam tas-sigurtà, il-protezzjoni ta' data personali, il-kompetittività u l-innovazzjoni, il-koeżjoni, ir-riċerka, it-trasport, il-kompetizzjoni u l-kooperazzjoni internazzjonali, u mas-sistemi ta' navigazzjoni bis-satellita Ewropej (Galileo u EGNOS). Id-data ta' Copernicus għandha tkun konformi mad-data ta' referenza spazjali tal-Istati Membri kif ukoll mar-regoli tal-implimentazzjoni u l-linji gwida tekniċi tal-infrastruttura għall-informazzjoni spazjali fl-Unjoni li ġiet stabbilita bid-Direttiva 2007/2/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5). Copernicus għandu jikkumplementa wkoll is-Sistema Komuni ta' Informazzjoni Ambjentali (SEIS), kif imsemmi fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni, tal-1 ta' Frar 2008 intitolata: Lejn Sistema dwar l-Informazzjoni Ambjentali Kondiviża (SEIS) u l-attivitajiet tal-Unjoni fil-qasam tar-rispons ta' emerġenza. Copernicus għandu jiġi implimentat ukoll skont l-objettivi tad-Direttiva 2003/98/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6)dwar l-użu mill-ġdid ta' informazzjoni tas-settur pubbliku, b'mod partikolari t-trasparenza, il-ħolqien ta' kundizzjonijiet li jinkoraġġixxu l-iżvilupp tas-servizzi, u li jikkontribwixxu għat-tkabbir ekonomiku u l-ħolqien tal-impjiegi. Id-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus għandhom ikunu disponibbli bla ħlas u pubblikament biex jappoġġaw l-Aġenda Diġitali għall-Ewropa, kif imsemmi fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni tas-26 ta' Awwissu 2010 intitolata: Aġenda Diġitali għall-Ewropa.
(10)
Copernicus huwa programm li għandu jitwassal skont Ewropa 2020 - Strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u dak inklużiv (l-istrateġija “Ewropa 2020”). Għandu jkun ta' benefiċċju għal firxa wiesgħa ta' politiki tal-Unjoni u jikkontribwixxi biex jintlaħqu l-objettivi tal-istrateġija Ewropa 2020, b'mod partikolari billi tiġi żviluppata politika spazjali effettiva li tipprovdi l-istrumenti biex jiġu indirizzati uħud mill-isfidi globali ewlenin u jintlaħqu l-miri dwar it-tibdil fil-klima u s-sostenibbiltà tal-enerġija. Copernicus għandu wkoll jappoġġa l-implimentazzjoni tal-politika spazjali Ewropea u jappoġġa t-tkabbir tas-swieq Ewropej għad-data u s-servizzi bbażati fl-ispazju.
(11)
Copernicus għandu wkoll jibbenefika mir-riżultati pprovduti minn Orizzont 2020, stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1291/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), b'mod partikolari permezz tal-attivitajiet tiegħu ta' riċerka u innovazzjoni għal teknoloġiji u applikazzjonijiet futuri għall-osservazzjoni tad-dinja permezz ta' telerilevament, teknoloġiji tal-ajru u in situ u data ta' rispons għall-isfidi l-kbar tas-soċjetà. Il-Kummissjoni għandha tiżgura s-sinerġija, it-trasparenza u ċ-ċarezza xierqa dwar l-aspetti differenti ta' Copernicus.
(12)
L-evoluzzjoni tal-Copernicus għandha tkun ibbażata fuq analiżi tal-għażliet biex tissodisfa ħtiġijiet li jevolvu tal-utent, inkluż l-akkwist mill-missjonijiet nazzjonali/pubbliċi u l-fornituri kummerċjali fl-Ewropa, l-ispeċifikazzjoni ta' missjonijiet ġodda ddedikati, il-ftehimiet internazzjonali li jiżguraw l-aċċess għal missjonijiet mhux Ewropej, u s-suq Ewropew tal-osservazzjoni tad-dinja.
(13)
Fl-interess taċ-ċarezza u sabiex jiġi faċilitat il-kontroll tal-ispejjeż, l-ammont massimu allokat mill-Unjoni għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet ta' Copernicus għandu jinqasam f'diversi kategoriji. Madankollu, fl-interess tal-flessibbiltà u biex jiġi żgurat li Copernicus jiffunzjona bla xkiel, il-Kummissjoni għandha tkun tista' terġa' talloka l-fondi minn kategorija għal oħra.
(14)
Il-provvista ta' servizzi operazzjonali tiddependi mill-funzjonament tajjeb, id-disponibbiltà kontinwa u s-sikurezza tal-komponent spazjali ta' Copernicus. Ir-riskju dejjem jiżdied ta' kolliżjoni ma' satelliti oħra u tifrik spazjali huma theddida serja għall-komponent spazjali ta' Copernicus. Għalhekk, l-attivitajiet ta' Copernicus għandhom jinkludu l-protezzjoni tal-komponent spazjali ta' Copernicus u l-operazzjonijiet tiegħu, inkluż waqt it-tlugħ ta' satelliti. F'dan ir-rigward, kontribuzzjoni proporzjonali għall-ispejjeż ta' servizzi li jkunu kapaċi jipprovdu tali protezzjoni tista' tiġi ffinanzjata mill-baġit allokat għal Copernicus sa fejn ikun possibbli filwaqt li tiġi segwita ġestjoni rigoruża tal-ispejjeż u f'konformità sħiħa mal-ammont massimu ta' EUR 26,5 miljun fi prezzijiet attwali stabbilit f'dan ir-Regolament. Tali kontribuzzjoni għandha tintuża biss għall-provvista ta' data u servizzi u mhux għax-xiri ta' infrastruttura.
(15)
Bil-ħsieb li titjieb l-implimentazzjoni ta' Copernicus u l-ippjanar fit-tul tiegħu, il-Kummissjoni għandha tadotta programm ta' ħidma annwali, inkluż pjan ta' implimentazzjoni tal-azzjonijiet meħtieġa biex jintlaħqu l-miri ta' Copernicus. Dak il-pjan ta' implimentazzjoni għandu jkun progressiv u għandu jiddeskrivi l-azzjonijiet meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' Copernicus filwaqt li jqis il-ħtiġijiet li qed jevolvu tal-utenti u l-iżviluppi teknoloġiċi.
(16)
L-implimentazzjoni tal-komponent ta' servizzi ta' Copernicus għandha tiġi bbażata fuq speċifikazzjonijiet tekniċi minħabba l-kumplessità u r-riżorsi allokati lil Copernicus. Dan għandu jiffaċilita wkoll l-adozzjoni pubblika tas-servizzi minħabba li l-utenti jkunu jistgħu jantiċipaw id-disponibbiltà u l-evoluzzjoni tas-servizzi kif ukoll il-kooperazzjoni ma' Stati Membri u partijiet oħra. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tadotta u taġġorna, kif meħtieġ, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għas-servizzi kollha ta' Copernicus billi tindirizza aspetti bħall-ambitu, l-arkitettura, il-portafolli ta' servizzi tekniċi, tqassim indikattiv tal-ispejjeż u l-ippjanar, il-livelli ta' prestazzjoni, il-ħtiġijiet ta' aċċess għal data spazjali u dik in situ, l-evoluzzjoni, l-istandards, l-arkivjar u d-disseminazzjoni ta' data.
(17)
L-implimentazzjoni tal-komponent spazjali ta' Copernicus għandha tiġi bbażata fuq speċifikazzjonijiet tekniċi minħabba l-kumplessità u r-riżorsi allokati lil Copernicus. Għalhekk, il-Kummissjoni għandha tadotta u taġġorna, kif meħtieġ, speċifikazzjonijiet li jagħtu dettalji dwar l-attivitajiet li għandhom jiġu appoġġati taħt il-komponent spazjali ta' Copernicus u t-tqassim indikattiv tal-ispejjeż u l-ippjanar. Peress li Copernicus għandu jinbena fuq investimenti magħmula mill-Unjoni, l-ESA u l-Istati Membri fil-kuntest tal-Monitoraġġ Globali tal-Ambjent u s-Sigurtà, l-attivitajiet taħt il-komponent spazjali ta' Copernicus għandhom jieħdu kont, fejn adatt, tal-elementi tax-Xenarju Fit-Tul tal-ESA li huwa dokument ippreparat u aġġornat mill-ESA, li jistabbilixxi qafas ġenerali għall-komponent spazjali ta' Copernicus.
(18)
Copernicus għandu jkun indirizzat għall-utent, u għalhekk jinħtieġ l-involviment kontinwu u effettiv tal-utenti, b'mod partikolari rigward id-definizzjoni u l-validazzjoni ta' rekwiżiti tas-servizz.
(19)
Id-dimensjoni internazzjonali ta' Copernicus hija ta' rilevanza partikolari fl-iskambju tad-data u l-informazzjoni, flimkien mal-aċċess għall-infrastruttura ta' osservazzjoni. Tali sistema ta' skambju hija aktar kosteffiċjenti minn skemi ta' xiri ta' data u ssaħħaħ id-dimensjoni globali ta' Copernicus.
(20)
Il-Ftehim taż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE) u l-Ftehimiet Qafas mal-pajjiżi kandidati u kandidati potenzjali jipprovdu għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fil-programmi tal-Unjoni. Il-parteċipazzjoni ta' pajjiżi terzi oħra u organizzazzjonijiet internazzjonali għandha ssir possibbli billi jiġu konklużi ftehimiet internazzjonali għal dan il-għan.
(21)
L-Istati Membri, il-pajjiżi terzi u l-organizzazzjonijiet internazzjonali għandhom ikunu liberi li jikkontribwixxu għall-programmi fuq il-bażi ta' ftehimiet adattati.
(22)
Il-Kummissjoni għandu jkollha r-responsabbiltà globali għal Copernicus. Hija għandha tiddefinixxi l-prijoritajiet u tiżgura l-koordinazzjoni u s-sorveljanza globali ta' Copernicus. Dak għandu jinkludi wkoll sforzi speċjali li jwasslu għal kuxjenza pubblika akbar dwar l-importanza tal-programmi spazjali għaċ-ċittadini Ewropej. Għandha tforni fil-ħin lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill l-informazzjoni kollha rilevanti li għandha x'taqsam ma' Copernicus.
(23)
Għall-implimentazzjoni ta' Copernicus, il-Kummissjoni għandha tistrieħ, fejn ikun adatt, fuq organizzazzjonijiet intergovernattivi Ewropej li tkun diġà stabbilixxiet sħubijiet magħhom, b'mod partikolari l-ESA għall-koordinazzjoni teknika tal-komponent spazjali ta' Copernicus, id-definizzjoni tal-arkitettura tiegħu, l-iżvilupp u l-akkwist ta' riżorsi spazjali, l-aċċess għad-data u l-operazzjoni ta' missjonijiet iddedikati. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tistrieħ ukoll fuq l-Organizzazzjoni Ewropea għall-Esplojtazzjoni ta' Satelliti Meteoroloġiċi (EUMETSAT) għall-operazzjoni ta' missjonijiet iddedikati skont il-kompetenza esperta u l-mandat tagħha.
(24)
B'kunsiderazzjoni tad-dimensjoni ta' sħubija ta' Copernicus u sabiex tiġi evitata d-duplikazzjoni tal-kompetenza teknika, l-implimentazzjoni ta' Copernicus għandha tiġi ddelegata lil entitajiet b'kapaċità teknika u professjonali xierqa. Dawn l-entitajiet għandhom jiġu inkoraġġuti biex jiftħu l-eżekuzzjoni ta' dawk il-kompiti għall-kompetizzjoni sa livell adegwat, f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) (ir-“Regolament Finanzjarju”).
(25)
Copernicus għandu jinkludi komponent ta' servizz li jiżgura l-għoti ta' informazzjoni dwar monitoraġġ tal-atmosfera, monitoraġġ tal-ambjent tal-baħar, monitoraġġ tal-art, it-tibdil fil-klima, ġestjoni tal-emerġenzi u sigurtà. B'mod partikolari, Copernicus għandu jagħti informazzjoni dwar l-istat tal-atmosfera inkluż fuq skala lokali, nazzjonali, Ewropea u globali; informazzjoni dwar l-istat tal-oċeani, inkluż bit-twaqqif ta' grupp iddedikat Ewropew għall-monitoraġġ tal-baħar; informazzjoni b'appoġġ tal-monitoraġġ tal-art li jappoġġa l-implimentazzjoni ta' politiki lokali, nazzjonali u Ewropej; informazzjoni b'appoġġ għall-adattament u l-mitigazzjoni għat-tibdil fil-klima; informazzjoni ġeospazjali b'appoġġ għall-ġestjoni ta' emerġenzi, inkluż b'attivitajiet ta' prevenzjoni u sigurtà ċivili inkluż appoġġ għall-azzjoni esterna tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għandha tidentifika arranġamenti kuntrattwali xierqa favur is-sostenibbiltà tal-forniment ta' servizz.
(26)
Fl-implimentazzjoni tal-komponent tas-servizz ta' Copernicus, il-Kummissjoni tista' tistrieħ, fejn ikun debitament ġustifikat min-natura speċjali tal-azzjoni u l-għarfien speċifiku, fuq entitajiet kompetenti, bħall-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent, l-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta' Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (FRONTEX), l-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (EMSA) u ċ-Ċentru Satellitari tal-Unjoni Ewropea (SATCEN), iċ-Ċentru Ewropew għat-Tbassir tat-Temp għal Medda Medja (ECMWF), aġenziji oħra rilevanti Ewropej, gruppi jew konsorzji ta' korpi nazzjonali, jew kwalunkwe korp rilevanti potenzjalment eliġibbli għal delega f'konformità mar-Regolament Finanzjarju. L-għażla tal-entità għandha tieħu kont dovut tal-kosteffiċjenza li tafdalhom dawk il-kompiti u l-impatt fuq l-istruttura ta' governanza tal-entità u fuq ir-riżorsi finanzjarji u dawk umani tagħha.
(27)
Iċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka (JRC) tal-Kummissjoni kien involut attivament fl-inizjattiva tal-GMES u fl-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet tal-bidu tal-GMES stabbiliti skont ir-Regolament (UE) Nru 911/2010. Għall-implimentazzjoni ta' Copernicus, il-Kummissjoni għandha tkompli tistrieħ fuq l-appoġġ xjentifiku u tekniku tal-JRC.
(28)
L-akkwist pubbliku tal-entitajiet fdati bl-implimentazzjoni ta' Copernicus għandu jkun kompatibbli mar-regoli tal-Unjoni jew standards internazzjonali ekwivalenti, sakemm jippermettu d-dispożizzjonijiet dwar kuntratti pubbliċi fir-Regolament Finanzjarju. L-aġġustamenti speċifiċi meħtieġa għal dawn ir-regoli, kif ukoll l-arranġamenti għat-tiġdid tal-kuntratti eżistenti, għandhom ikunu ddefiniti fil-ftehimiet ta' delega korrispondenti. L-akkwist pubbliku għandu jkollu l-għan, l-ewwel u qabel kollox, li jikseb l-aħjar valur għall-prezz imħallas, jikkontrolla l-ispejjeż, itaffi r-riskji, itejjeb l-effiċjenza u jnaqqas id-dipendenza minn fornitur wieħed. Għandha tiġi żgurata politika ta' aċċess miftuħ u kompetizzjoni ġusta fil-katina sħiħa tal-provvista, u l-offerta ta' opportunitajiet ekwilibrati ta' parteċipazzjoni tal-industrija fil-livelli kollha ta' attività u inklużi b'mod partikolari l-SMEs. Għandha tiġi evitata l-possibbiltà ta' abbuż ta' dominanza u ta' dipendenza fit-tul fuq fornitur wieħed. Sabiex jitnaqqsu r-riskji tal-programmi, tiġi evitata d-dependenza fuq fornitur wieħed u sabiex jiġi assigurat il-kontroll ġenerali aħjar ta' Copernicus, tal-ispejjeż u ta' kalendarju għandha tiġi segwita, fejn xieraq, il-politika ta' diversi fornituri. Barra minn hekk, l-iżvilupp tal-industrija Ewropea għandu jkun preservat u promoss fl-oqsma kollha relatati mal-osservazzjoni tad-dinja skont il-ftehimiet internazzjonali li tagħhom l-Unjoni tagħmel Parti.
(29)
Ir-riskju ta' prestazzjoni fqira tal-kuntratt jew ta' nonprestazzjoni għandu jittaffa kemm jista' jkun. Għal dik il-fini, il-kuntratturi għandhom juru s-sostenibbiltà tal-prestazzjoni kontrattwali tagħhom fir-rigward tal-impenji meħuda u t-tul tal-kuntratt. Għalhekk, l-awtoritajiet kontraenti għandhom, fejn xieraq, jispeċifikaw rekwiżiti relatati mal-affidabbiltà tal-provvisti u l-forniment ta' servizzi. Barra minn hekk, fil-każ ta' xirjiet ta' oġġetti u servizzi ta' natura sensittiva, l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jissoġġettaw tali xirjiet għal rekwiżiti speċifiċi, partikolarment bil-ħsieb li tiġi żgurata s-sigurtà tal-informazzjoni. L-industriji tal-Unjoni għandhom ikollhom permess jirrikorru għal sorsi barra l-Unjoni għal ċerti komponenti u servizzi f'każ ta' vantaġġi sostanzjali ppruvati f'termini ta' kwalità u spejjeż, waqt li jitqiesu, madankollu, in-natura strateġika ta' Copernicus u r-rekwiżiti tal-Unjoni ta' sigurtà u ta' kontroll tal-esportazzjoni. Għandu jittieħed vantaġġ mill-investiment tas-settur pubbliku u mill-esperjenza u l-kompetenza industrijali, waqt li jiġi assigurat li ma jkunx hemm ksur tar-regoli dwar proċeduri ta' sejħiet għall-offerti kompetittivi.
(30)
Sabiex tigi vvalutata aħjar l-ispiża totali ta' prodott, servizz jew xogħol li għalih qed issir sejħa għall-offerti, inkluża l-ispiża operazzjonali tiegħu fit-tul, l-ispiża totali fuq iċ-ċiklu tal-ħajja utli tal-prodott, servizz jew xogħol li għalih qed issir sejħa għall-offerti għandha titqies kull meta xieraq matul l-akkwist, billi jintuża approċċ tal-effikaċja meta mqabbla mal-ispejjeż bħall-kalkolu tal-ispejjeż taċ-ċiklu tal-ħajja fi proċedura ta' akkwist għall-għoti ta' kuntratt abbażi tal-kriterju tal-aktar offerta ekonomikament vantaġġuża. Għal dan il-għan, l-awtorità kontraenti għandha tiżgura li l-metodoloġija maħsuba biex tgħodd l-ispejjeż għaċ-ċiklu tal-ħajja utli ta' prodott, servizz jew xogħol tissemma espressament fid-dokumenti tal-kuntratt jew l-avviż tal-kuntratt u li hija tippermetti l-verifika tal-preċiżjoni tal-informazzjoni fornita mill-offerenti.
(31)
L-awtorità kontraenti għandha tkun tista' ġġib lura kundizzjonijiet uniformi meta kumpannija waħda jew iktar minn waħda jkollhom, qabel sejħa għall-offerti, informazzjoni privileġġata dwar l-attivitajiet marbuta mas-sejħa għall-offerti. Għandu jkun possibbli li jingħata kuntratt fl-għamla ta' kuntratt kondizzjonali ta' pagament f'fażijiet, tiddaħħal emenda, taħt ċerti kondizzjonijiet, fil-kuntest tal-prestazzjoni tiegħu, jew anke jkun impost livell minimu ta' subkuntrattar. Fl-aħħar nett, minħabba l-inċertezzi teknoloġiċi li huma karatteristika ta' Copernicus, il-prezzijiet tal-kuntratti ma jistgħux jitbassru dejjem preċiż u għalhekk ikun tajjeb li jiġu konklużi kuntratti f'għamla speċifika li ma tistipulax prezz fiss u tinkludi klawsoli li jħarsu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
(32)
Biex Copernicus jinżamm fl-ogħla ammont tiegħu billi jitnaqqsu kemm jista' jkun ir-riskji tekniċi u tal-iskeda u l-ispejjeż marbuta magħhom u tkun aċċertata l-affidabbiltà kontinwa tal-provvista, Copernicus għandu jagħmel l-akbar użu mill-investimenti finanzjarji u infrastrutturali minn qabel tas-settur pubbliku kif ukoll mill-esperjenza u l-kompetenza industrijali miksuba b'investimenti bħal dawn fil-GMES. Dan għandu jgħodd b'mod partikolari għal dak li jikkonċerna l-komponenti rikorrenti tas-segmenti spazjali u terrestri żviluppati mill-ESA u l-Istati Parteċipanti tagħha fil-kuntest tal-programm fakultattiv tal-Komponent Spazjali tal-GMES bil-parteċipazzjoni finanzjarja tal-Unjoni. Fil-każ ta' dan tal-aħħar l-awtorità kontraenti għandha tikkunsidra li tuża l-proċedura negozjata mingħajr pubblikazzjoni minn qabel ta' avviż ta' kuntratt jew l-ekwivalenti.
(33)
Sabiex jintlaħqu l-objettivi ta' Copernicus fuq bażi sostenibbli, huwa meħtieġ li jiġu kkoordinati l-attivitajiet tad-diversi sħab involuti f'Copernicus, u li tiġi żviluppata, stabbilita u operata kapaċità ta' servizz u osservazzjoni li tissodisfa d-domandi tal-utenti. F'dan il-kuntest, il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn kumitat (il-Kumitat Copernicus) fl-iżgurar tal-koordinazzjoni tal-kontributi lil Copernicus mill-Unjoni, l-Istati Membri u l-organizzazzjonijiet intergovernattivi kif ukoll tal-koordinazzjoni mas-settur privat, billi jagħmel l-aħjar użu tal-kapaċitajiet eżistenti u jidentifika lakuni li għandhom jiġu indirizzati fil-livell tal-Unjoni. Huwa għandu jgħin ukoll lill-Kummissjoni fil-monitoraġġ tal-implimentazzjoni koerenti ta' Copernicus. Billi t-tmexxija pubblika tajba tirrikjedi ġestjoni uniformi ta' Copernicus, teħid iktar rapidu tad-deċiżjonijiet u aċċess ugwali għall-informazzjoni, ir-rappreżentanti tal-entitajiet inkarigati b'kompiti ta' implimentazzjoni tal-baġit għandhom ikunu jistgħu jieħdu sehem bħala osservaturi fix-xogħol tal-Kumitat Copernicus. Għall-istess raġunijiet, ir-rappreżentanti tal-pajjiżi terzi u tal-organizzazzjonijiet internazzjonali li kkonkludew ftehim internazzjonali mal-Unjoni għandhom ikunu jistgħu jieħdu sehem fil-ħidma tal-Kumitat Copernicus, soġġett għall-obbligi ta' sigurtà u kif previst fit-termini ta' tali ftehim. Dawk ir-rappreżentanti m'għandhomx ikunu intitolati li jieħdu sehem fil-proċeduri ta' votazzjoni tal-Kumitat Copernicus.
(34)
Il-ħidma tal-entitajiet li l-Kummissjoni tkun iddelegatilhom kompiti ta' implimentazzjoni għandha titkejjel u titqabbel ma' indikaturi tal-prestazzjoni. Dan għandu jipprovdi lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill indikazzjoni tal-progress tal-operazzjonijiet Copernicus u l-implimentazzjoni ta' Copernicus.
(35)
Ir-Regolament Iddelegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 1159/2013 (9) stabbilixxa l-kondizzjonijiet tar-reġistrazzjoni u l-għoti ta' liċenzji għal min juża l-GMES u ddefinixxa l-kriterji għar-restrizzjoni tal-aċċess għad-data ddedikata tal-GMES u l-informazzjoni tas-servizz tal-GMES.
(36)
Id-data u l-informazzjoni prodotti fil-qafas ta' Copernicus għandhom ikunu disponibbli fuq bażi sħiħa, miftuħa u mingħajr ħlas soġġett għal kondizzjonijiet u limitazzjonijiet xierqa, sabiex jippromwovu l-użu u l-kondiviżjoni tagħhom, u sabiex jissaħħu s-swieq Ewropej tal-osservazzjoni tad-dinja, b'mod partikolari s-settur downstream, biex b'hekk jippermettu t-tkabbir u l-ħolqien ta' impjiegi.
(37)
Il-Kummissjoni għandha taħdem mal-fornituri tad-data biex jaqblu dwar il-kondizzjonijiet tal-liċenzja għad-data ta' partijiet terzi biex jiġi ffaċilitat l-użu ta' din f'Copernicus, f'konformità ma' dan ir-Regolament u d-drittijiet applikabbli tal-partijiet terzi.
(38)
Għandhom jiġu kkunsidrati d-drittijiet ta' aċċess għad-data Sentinel ta' Copernicus mogħtija taħt il-Programm tal-Komponent Spazjali tal-GMES kif approvat mill-Bord tal-Programm tal-ESA dwar l-Osservazzjoni tad-Dinja fl-24 ta' Settembru 2013.
(39)
Minħabba li Copernicus huwa programm ta' natura ċivili taħt kontroll ċivili, għandha tingħata prijorità lill-kisba ta' data u l-produzzjoni ta' informazzjoni, inkluż immaġini b'riżoluzzjoni għolja, li ma jikkostitwixxux riskju jew theddida għas-sigurtà tal-Unjoni jew l-Istati Membri tagħha. Madankollu, minħabba li xi data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus jistgħu jeħtieġu protezzjoni, biex tiġi żgurata ċ-ċirkolazzjoni sigura ta' tali informazzjoni, fl-ambitu ta' dan ir-Regolament, il-parteċipanti kollha f'Copernicus għandhom jiżguraw livell ta' protezzjoni ta' informazzjoni klassifikata tal-UE ekwivalenti għal dik prevista mir-regoli dwar is-sigurtà kif stabbiliti fl-Anness għad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2001/844/KE, KEFA, Euratom (10) u mir-regoli ta' sigurtà tal-Kunsill stabbiliti fl-Annessi għad-Deċiżjoni 2013/488/UE (11).
(40)
Minħabba li xi data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus, inklużi immaġnijiet b'riżoluzzjoni għolja, jista' jkollhom impatt fuq is-sigurtà tal-Unjoni jew l-Istati Membri tagħha, f'każijiet debitament ġustifikati, il-Kunsill għandu jkollu s-setgħa li jadotta l-miżuri sabiex jittratta r-riskji u t-theddid għas-sigurtà tal-Unjoni u l-Istati Membri tagħha.
(41)
L-Unjoni għandha tkun il-proprjetarju tal-assi kollha tanġibbli u intanġibbli li jinħolqu jew jiġu żviluppati permezz ta' Copernicus. Biex tikkonforma għal kollox mad-drittijiet fundamentali marbuta mas-sjieda, għandhom isiru l-arranġamenti meħtieġa mal-proprjetarji eżistenti. Għandu jinftiehem li d-dispożizzjonijiet dwar is-sjieda ta' assi intanġibbli stipulati f' dan ir-Regolament ma jkoprux drittijiet intanġibbli li mhumiex trasferibbli skont liġijiet nazzjonali rilevanti. Tali sjieda mill-Unjoni għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-possibbiltà li l-Unjoni, skont dan ir-Regolament u fejn jitqies adatt abbażi ta' valutazzjoni każ b'każ, tagħmel dawk l-assi disponibbli għal partijiet terzi jew tiddisponi minnhom. B'mod partikolari, l-Unjoni għandha tkun tista' tittrasferixxi s-sjieda tad-drittijiet ta' proprjetà intellettwali li jirriżultaw minn xogħol taħt Copernicus, jew toħroġ liċenzja għalihom, fl-interess ta' teħid qawwi ta' servizzi ta' Copernicus minn utenti downstream.
(42)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta' miżuri proporzjonati matul iċ-ċiklu kollu tan-nefqa, inklużi l-prevenzjoni, l-individwazzjoni u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi mitlufa, dawk imħallsa ħażin jew użati ħażin u, fejn adattat, penali amministrattivi u dawk finanzjarji f'konformità mar-Regolament Finanzjarju.
(43)
Peress li Copernicus huwa programm kumpless, il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn esperti indipendenti minn kostitwenza wiesgħa ta' partijiet interessati, inkluż b'mod partikolari esperti dwar kwistjonijiet ta' sigurtà nnominati mill-Istati Membri, rappreżentanti ta' entitajiet nazzjonali rilevanti responsabbli għall-ispazju u utenti ta' Copernicus, biex jipprovdulha l-kompetenza esperta teknika u xjentifika meħtieġa, kif ukoll perspettivi interdixxiplinarji u transettorjali, waqt li jitqiesu l-inizjattivi eżistenti rilevanti fuq il-livelli tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali.
(44)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament rigward l-adozzjoni tal-programm ta' ħidma annwali, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-komponenti tas-servizzi u tal-ispazju, aspetti ta' sigurtà u l-miżuri għall-promozzjoni tal-konverġenza tal-Istati Membri fl-użu ta' data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus u l-aċċess tagħhom għat-teknoloġija u l-iżvilupp fl-osservazzjoni tad-dinja, għandhom jingħataw setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12).
(45)
Peress li Copernicus għandu jkun indirizzat għall-utent, jeħtieġ l-involviment kontinwu u effettiv tal-utenti, b'mod partikolari rigward id-definizzjoni u l-validazzjoni ta' rekwiżiti tas-servizz. Sabiex jiżdied il-valur tal-utenti, il-kontribut tagħhom għandu jitfittex attivament permezz ta' konsultazzjoni regolari mal-utenti finali mis-setturi pubbliċi u privati. Għal dak il-għan, għandu jitwaqqaf grupp ta' ħidma (il-“Forum tal-Utenti”) biex jassisti lill-Kumitat Copernicus fl-identifikazzjoni tal-ħtiġjiet tal-utenti, il-verifika tal-konformità tas-servizz u l-koordinament tal-utenti tas-settur pubbliku.
(46)
Għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni s-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) fir-rigward tar-rekwiżiti tad-data meħtieġa għall-evoluzzjoni tas-servizzi operattivi, il-kondizzjonijiet u l-proċeduri dwar l-aċċess, ir-reġistrazzjoni u l-użu tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus, il-kriterji tekniċi speċifiċi meħtieġa biex ma jkunx hemm disturbi fid-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus u l-kriterji għar-restrizzjoni tal-ksib jew id-disseminazzjoni ta' data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus minħabba drittijiet konfliġġenti. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol preparatorju tagħha, inkluż fuq livell espert. Il-Kummissjoni, meta tħejji u tfassal atti ddelegati, għandha tiżgura trasmissjoni simultanja, f'waqtha u adattata tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(47)
L-azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament għandhom jiġu mmonitorjati u evalwati sabiex ikunu jistgħu jippermettu aġġustamenti mill-ġdid u evoluzzjonijiet ġodda. B'mod partikolari, l-evalwazzjoni għandha tivvaluta l-effetti tal-politika tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus fuq il-partijiet interessati, l-utenti downstream, l-influwenza fuq in-negozju kif ukoll fuq l-investimenti nazzjonali u privati fl-infrastrutturi ta' osservazzjoni tad-dinja. L-evalwazzjoni għandha tindirizza wkoll l-involviment possibbli futur tal-aġenziji rilevanti Ewropej, bħall-Aġenzija tal-GNSS Ewropea. Biex jinkisbu l-aħjar riżultati u ssir kapitalizzazzjoni tal-għarfien u l-kompetenza esperta miksuba waqt il-fażijiet tal-implimentazzjoni ta' Copernicus, għandhom jiġu studjati mudelli organizzattivi ġodda għall-ippjanar futur, li jiżgura impenn ekonomiku fit-tul.
(48)
Peress li l-objettiv ta' dan ir-Regolament, jiġifieri t-twaqqif ta' Copernicus, ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba li jinkludi wkoll il-kapaċità pan-Ewropea u jiddependi fuq l-għoti koordinat ta' servizzi fl-Istati Membri kollha li għandu jiġi kkoordinat fil-livell tal-Unjoni, iżda minħabba l-iskala tal-azzjoni, jintlaħaq aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb dak l-objettiv.
(49)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi pakkett finanzjarju, li għandu jikkostitwixxi l-ammont ta'referenza primarja, fit-tifsira tal-punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali tat-2 ta' Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f'materji ta' baġit u dwar ġestjoni finanzjarja tajba (13), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill matul il-proċedura baġitarja annwali.
(50)
Huwa xieraq li l-perijodu ta' finanzjament ta' dan ir-Regolament jiġi allinjat ma' dak stipulat fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 1311/2013. Għalhekk, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
(51)
Għalhekk huwa meħtieġ ukoll li r-Regolament (UE) Nru 911/2010 jitħassar sabiex jiġi stabbilit qafas adattat għall-governanza u l-finanzjament u sabiex jiġi żgurat Copernicus kompletament operattiv. Kwalunkwe miżura adottata abbażi tar-Regolament (UE) Nru 911/2010 għandha tibqa' valida sabiex tiżgura l-kontinwità tagħha,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U FINANZJARJI
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistabbilixxi il-Copernicus, il-programm tal-Unjoni ta' osservazzjoni u monitoraġġ tad-dinja (“Copernicus”) u jistabilixxi r-regoli għall-implimentazzjoni tiegħu.
Artikolu 2
Kamp ta' applikazzjoni
1. Copernicus huwa programm ta' natura ċivili immexxi mill-utenti taħt kontroll ċivili, li jibni fuq kapaċitajiet eżistenti nazzjonali u dawk Ewropej, filwaqt li jiżgura kontinwità mal-attivitajiet miksuba taħt il-Monitoraġġ Globali tal-Ambjent u s-Sigurtà.
2. Copernicus jikkonsisti mill-komponenti li ġejjin:
(a)
komponent ta' servizzi li jiżgura l-provvista ta' informazzjoni fl-oqsma li ġejjin: il-monitoraġġ tal-atmosfera, il-monitoraġġ tal-ambjent tal-baħar, il-monitoraġġ tal-art, it-tibdil fil-klima, il-ġestjoni ta' emerġenzi, u s-sigurtà;
(b)
komponent spazjali li jiżgura osservazzjonijiet sostenibbli mill-ispazju għall-oqsma ta' servizz imsemmija fil-punt (a);
(c)
komponent in situ li jiżgura aċċess ikkoordinat għal osservazzjonijiet permezz ta' installazzjonijiet tal-ajru, tal-baħar u dawk tal-art għall-oqsma ta' servizz imsemmija fil-punt (a).
3. Għandhom jiġu stabbiliti rabtiet u interfaċċi adattati bejn il-komponenti msemmija fil-paragrafu 2.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“missjonijiet dedikati” tfisser il-missjonijiet ta' osservazzjoni tad-dinja mill-ispazju għall-użu u mħaddma f'Copernicus, b'mod partikolari l-missjonijiet Sentinel;
(2)
“missjonijiet kontribwenti” tfisser il-missjonijiet ta' osservazzjoni tad-dinja mill-ispazju li jipprovdu data lil Copernicus li tikkumplementa data pprovduta mill-missjonijiet dedikati;
(3)
“data ta' missjonijiet dedikati” tfisser data ta' osservazzjoni tad-dinja mill-ispazju minn missjonijiet dedikati għall-użu f'Copernicus;
(4)
“data ta' missjonijiet kontribwenti” tfisser data ta' osservazzjoni tad-dinja mill-ispazju minn missjonijiet kontribwenti li ġiet illiċenzjati jew prevista għall-użu f'Copernicus;
(5)
“data in situ” tfisser data ta' osservazzjoni minn sensuri fuq l-art, fil-baħar jew fl-arja flimkien ma' data ta' referenza jew anċillari li nħarġitilha liċenzja jew prevista għall-użu f'Copernicus;
(6)
“data u informazzjoni ta' parti terza” tfisser data u informazzjoni li nħolqot barra l-ambitu ta' Copernicus u li jinħtieġu għall-implimentazzjoni tal-objettivi tiegħu;
(7)
“data ta' Copernicus” tfisser data ta' missjonijiet dedikati, data ta' missjonijiet kontribwenti u data in situ;
(8)
“informazzjoni ta' Copernicus” tfisser informazzjoni mis-servizzi ta' Copernicus imsemmija fl-Artikolu 5(1) wara l-ipproċessar jew l-immudellar tad-data ta' Copernicus;
(9)
“Utenti ta' Copernicus” tfisser:
(a)
utenti ewlenin ta' Copernicus: Istituzzjonijiet u korpi tal-Unjoni, awtoritajiet Ewropej, nazzjonali, reġjonali jew lokali fdati bid-definizzjoni, l-implimentazzjoni, l-infurzar jew il-monitoraġġ ta' servizz pubbliku jew politika fl-oqsma msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 2(2);
(b)
utenti ta' riċerka: universitajiet jew kwalunkwe organizzazzjoni oħra edukattiva u ta' riċerka;
(c)
utenti kummerċjali u dawk privati;
(d)
għaqdiet ta' karità, organizzazzjonijiet nongovernattivi u organizzazzjonijiet internazzjonali.
Artikolu 4
Objettivi
1. Copernicus għandu jikkontribwixxi għall-objettivi ġenerali li ġejjin:
(a)
li jwettaq monitoraġġ tad-dinja bħala appoġġ għall-protezzjoni tal-ambjent u għall-isforzi tal-protezzjoni ċivili u s-sigurtà ċivili;
(b)
li jamplifika kemm jista' jkun il-benefiċċji soċjoekonomiċi, biex b'hekk tiġi appoġġata l-istrateġija Ewropa 2020 u l-objettivi tagħha ta' tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv billi jiġi promoss l-użu tal-osservazzjoni tad-dinja f'applikazzjonijiet u servizzi;
(c)
li jrawwem l-iżvilupp ta' industrija Ewropea kompetittiva tal-ispazju u s-servizzi u jamplifika kemm jista' jkun l-opportunitajiet għal intrapriżi Ewropej biex jiġu żviluppati u pprovduti sistemi u servizzi innovattivi ta' osservazzjoni tad-dinja;
(d)
li jiżgura aċċess awtonomu għall-għarfien ambjentali u t-teknoloġiji ewlenin għas-servizzi ta' osservazzjoni u ġeoinformazzjoni dinjija, biex b'hekk l-Ewropa tkun tista' tieħu deċiżjonijiet u azzjonijiet b'mod indipendenti;
(e)
li jappoġġa u jikkontribwixxi għall-politiki Ewropej u jippromwovi inizjattivi globali, bħall-GEOSS.
2. Sabiex jintlaħqu l-objettivi ġenerali, stipulati fil-paragrafu 1, Copernicus għandu jkollu l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(a)
li jwassal data u informazzjoni preċiżi u affidabbli lill-utenti ta' Copernicus, ipprovduti fuq bażi fit-tul u sostenibbli li permezz tagħhom ikunu jistgħu jitwettqu s-servizzi msemmija fl-Artikolu 5(1) u li jirrispondi għall-ħtiġijiet tal-utenti ewlenin ta' Copernicus;
(b)
li jipprovdi aċċess sostenibbli u affidabbli għad-data u l-informazzjoni spazjali minn kapaċità awtonoma Ewropea ta' osservazzjoni tad-dinja bi speċifikazzjonijiet tekniċi konsistenti u jibni fuq l-assi u l-kapaċitajiet Ewropej u nazzjonali attwali, u jikkumplementahom fejn ikun meħtieġ;
(c)
li jipprovdi aċċess sostenibbli u affidabbli lil data in situ, filwaqt li jiddependi, b'mod partikolari, fuq kapaċitajiet eżistenti li jiġu operati fuq livell Ewropew u dak nazzjonali, u fuq sistemi u netwerks ta' osservazzjoni globali.
3. Il-kisba tal-objettivi stipulati fil-paragrafi 1 u 2 għandha titkejjel bl-indikaturi ta' riżultati li ġejjin:
(a)
id-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus ikunu disponibbli skont ir-rekwiżiti rispettivi ta' għoti ta' livell ta' servizz għall-ambjent, il-protezzjoni ċivili u s-sigurtà ċivili;
(b)
domanda ikbar għad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus imkejla mill-progressjoni fl-għadd ta' utenti, mill-volum ta' data u ta' informazzjoni ta' valur miżjud, li jkunu ġew aċċessati min-numru ikbar ta' servizzi downstream, u mit-twessigħ tad-distribuzzjoni fl-Istati Membri u l-Unjoni;
(c)
l-użu tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus mill-istituzzjonijiet u l-korpi Ewropej, l-organizzazzjonijiet internazzjonali u l-awtoritajiet Ewropej, nazzjonali, dawk reġjonali jew lokali, inkluż il-livell ta' adozzjoni u sodisfazzjoni tal-utenti, u l-benefiċċji pprovduti lil soċjetajiet Ewropej;
(d)
il-penetrazzjoni tas-suq, inkluża l-espansjoni ta' swieq eżistenti u l-ħolqien ta' swieq ġodda u l-kompetittività tal-operaturi downstream Ewropej;
(e)
id-disponibbiltà sostenibbli tad-data ta' Copernicus li tappoġġa lis-servizzi ta' Copernicus.
Artikolu 5
Komponent ta' servizzi ta' Copernicus
1. Il-komponent ta' servizzi ta' Copernicus għandu jikkonsisti mis-servizzi li ġejjin:
(a)
is-servizz ta' monitoraġġ tal-atmosfera, li għandu jipprovdi informazzjoni dwar il-kwalità tal-arja fuq skala Ewropea, u l-kompożizzjoni kimika tal-atmosfera fuq skala globali. Dan għandu b'mod partikolari jipprovdi informazzjoni għas-sistemi ta' monitoraġġ tal-kwalità tal-arja mħaddma fuq skali lokali sa dawk nazzjonali, u għandu jikkontribwixxi għall-monitoraġġ tal-parametri klimatiċi tal-kompożizzjoni atmosferika, inkluż, fejn hu fattibbli, l-interazzjoni mal-kopertura tal-foresti;
(b)
is-servizz ta' monitoraġġ tal-ambjent tal-baħar, li għandu jipprovdi informazzjoni dwar is-sitwazzjoni u d-dinamika ta' ekosistemi fiżiċi tal-oċean u tal-baħar għall-oċean globali u għaż-żoni tal-baħar reġjonali Ewropej, b'appoġġ għas-sigurtà marittima, kontribut għall-monitoraġġ taċ-ċirkolazzjoni tal-iskart, l-ambjent tal-baħar, ir-reġjuni kostali u dawk polari, u għar-riżorsi tal-baħar kif ukoll għat-tbassir meteoroloġiku u l-monitoraġġ tal-klima;
(c)
is-servizz ta' monitoraġġ tal-art, li għandu jipprovdi informazzjoni dwar l-użu tal-art u l-kopertura tal-art, il-krijosfera, it-tibdil fil-klima u l-parametri bioġeofiżiċi, inkluż id-dinamika tagħhom, b'appoġġ għall-monitoraġġ ambjentali minn perspettiva globali sa dik lokali tal-bijodiversità, il-ħamrija, l-ilmijiet interni u tal-kosta, il-foresti u l-veġetazzjoni, u r-riżorsi naturali, kif ukoll fl-implimentazzjoni inġenerali ta' politiki tal-ambjent, l-agrikoltura, l-iżvilupp, l-enerġija, l-ippjanar urban, l-infrastruttura u t-trasport;
(d)
is-servizz dwar it-tibdil fil-klima, li għandu jipprovdi informazzjoni biex tiżdied il-bażi ta' għarfien għall-appoġġ ta' politiki ta' adattament u ta' mitigazzjoni. Dan għandu jikkontribwixxi b'mod partikolari għall-provvista ta' Parametri Essenzjali tal-Klima, analiżi tal-klima, projezzjonijiet u indikaturi fuq skali temporali u spazjali rilevanti għall-istrateġiji ta' adattament u ta' mitigazzjoni għad-diversi oqsma ta' benefiċċju settorjali u soċjetali tal-Unjoni;
(e)
is-servizz ta' ġestjoni ta' emerġenzi, li għandu jipprovdi informazzjoni għal rispons f'emerġenza rigward tipi ta' diżastri differenti, inklużi perikoli meteoroloġiċi, perikoli ġeofiżiċi, diżastri magħmula mill-bniedem intenzjonalment u aċċidentalment u diżastri umanitarji oħra, kif ukoll attivitajiet ta' prevenzjoni, tħejjija, rispons u ta' rkupru;
(f)
is-servizz ta' sigurtà, li għandu jipprovdi informazzjoni b'appoġġ għall-isfidi tas-sigurtà ċivili tal-Ewropa filwaqt li jtejjeb il-kapaċitajiet ta' prevenzjoni tal-kriżijiet, ta' tħejjija u ta' reazzjoni, b'mod partikolari għal sorveljanza fuq il-fruntiera u marittima, iżda flimkien ma' appoġġ għall-azzjoni esterna tal-Unjoni, mingħajr preġudizzju għall-arrangamenti ta' kooperazzjoni li jistgħu jiġu konklużi bejn il-Kummissjoni u diversi korpi tal-Politika Estera u ta' Sigurtà Komuni, b'mod partikolari ċ-Ċentru Satellitari tal-Unjoni Ewropea.
2. Il-provvista tas-servizzi msemmija fil-paragrafu 1 għandha tieħu kont tal-prinċipji tas-sussidjarjetà u tal-proporzjonalità, ikunu kosteffettivi u deċentralizzati fejn adatt, jiġu integrati fuq livell Ewropew id-data u l-kapaċitajiet eżistenti in situ u dawk ta' referenza fl-Istati Membri, biex b'hekk tiġi evitata d-duplikazzjoni. L-akkwist ta' data ġdida li tidduplika sorsi eżistenti għandha tiġi evitata, ħlief jekk l-użu ta' settijiet ta' data eżistenti jew aġġornabbli ma jkunx teknikament vijabbli, kosteffettiv jew possibbli fi żmien opportun.
Is-servizzi għandhom jimplimentaw sistemi rigorużi għall-kontroll tal-kwalità u għandhom jipprovdu informazzjoni dwar il-livelli ta' servizz, inklużi d-disponibbiltà, l-affidabbiltà, il-kwalità u l-puntwalità.
3. Sabiex tiġi żgurata l-evoluzzjoni tas-servizzi msemmija fil-paragrafu 1 u l-adozzjoni tagħhom mis-settur pubbliku, għandhom jitwettqu wkoll l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
attivitajiet ta' żvilupp bl-għan li jitjiebu l-kwalità u l-prestazzjoni ta' servizzi, inklużi l-evoluzzjoni u l-adattament tagħhom, filwaqt li jiġu evitati jew mitigati r-riskji operazzjonali u jiġu sfruttati sinerġiji ma' attivitajiet relatati, eżempju taħt Orizzont 2020;
(b)
attivitajiet ta' appoġġ li jikkonsistu minn miżuri biex jippromwovu l-użu u l-adozzjoni tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus minn:
(i)
awtoritajiet pubbliċi fdati bid-definizzjoni, l-implimentazzjoni, l-infurzar jew il-monitoraġġ ta' servizz pubbliku jew oqsma ta' politika msemmija fil-paragrafu 1. Dan għandu jinkludi l-bini ta' kapaċità u l-iżvilupp ta' proċeduri u għodod standard sabiex jiġu integrati d-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus fil-fluss ta' xogħol tal-utenti;
(ii)
utenti oħra u applikazzjonijiet downstream. Dak għandu jinkludi l-attivitajiet ta' lħuq, taħriġ u dawk ta' disseminazzjoni.
Artikolu 6
Il-komponent spazjali ta' Copernicus
1. Il-komponent spazjali ta' Copernicus għandu jipprovdi osservazzjonijiet mill-ispazju, li jservu primarjament is-servizzi msemmija fl-Artikolu 5(1).
2. Il-komponent spazjali ta' Copernicus għandu jikkonsisti minn missjonijiet dedikati u data ta' missjonijiet kontribwenti, u jinkludi l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
provvista ta' osservazzjonijiet mill-ispazju, inklużi:
(i)
it-tlestija, iż-żamma u l-operazzjoni ta' missjonijiet dedikati, inkluża d-definizzjoni tal-kompiti tas-satelliti, il-monitoraġġ u l-kontroll tas-satelliti, ir-riċeviment, l-ipproċessar, l-arkivjar u d-disseminazzjoni ta' data, il-kalibrazzjoni u l-validazzjoni permanenti;
(ii)
il-provvista ta' data in situ għall-kalibrazzjoni u l-validazzjoni ta' osservazzjonijiet minn missjonijiet dedikati;
(iii)
il-provvista, l-arkivjar u d-disseminazzjoni ta' data ta' missjonijiet kontribwenti li jikkomplementaw id-data ta' missjonijiet dedikati;
(b)
attivitajiet b'rispons għall-ħtiġijiet evolventi tal-utenti, inklużi:
(i)
identifikazzjoni ta' lakuni ta' osservazzjoni u speċifikazzjoni ta' missjonijiet dedikati ġodda fuq il-bażi tar-rekwiżiti tal-utenti;
(ii)
żviluppi bl-għan li jiġu mmodernizzati u kkomplementati l-missjonijiet dedikati, inkluż id-disinn u l-akkwist ta' elementi ġodda tal-infrastruttura spazjali relatata;
(c)
protezzjoni tas-satelliti kontra r-riskju ta' kolliżjoni b'kont meħud tal-qafas tal-Unjoni ta' appoġġ għas-sorveljanza u t-traċċar fl-ispazju;
(d)
dekummissjonar sikur tas-satelliti fit-tmiem tal-ħajja tagħhom.
Artikolu 7
Il-komponent in situ ta' Copernicus
1. Il-komponent in situ ta' Copernicus għandu jipprovdi l-aċċess għal data in situ, filwaqt li jservi primarjament lis-servizzi ta' Copernicus imsemmija fl-Artikolu 5(1).
Huwa għandu jinkludi l-attivitajiet li ġejjin:
(a)
il-provvista ta' data in situ lis-servizzi operazzjonali, inkluża data in situ ta' partijiet terzi fuq il-livell internazzjonali, fuq il-bażi ta' kapaċitajiet eżistenti;
(b)
il-koordinazzjoni u l-armonizzazzjoni tal-ġbir u l-provvista ta' data in situ;
(c)
assistenza teknika lill-Kummissjoni dwar ir-rekwiżiti tas-servizz għal data ta' osservazzjoni in situ;
(d)
il-kooperazzjoni ma' operaturi in situ biex tiġi promossa l-konsistenza ta' attivitajiet ta' żvilupp relatati mal-infrastruttura u n-netwerks ta' osservazzjoni in situ;
(e)
l-identifikazzjoni ta' lakuni fl-osservazzjonijiet in situ li ma jistgħux jimtlew minn infrastruttura u netwerks eżistenti, inkluż fuq il-livell globali, u l-indirizzar tagħhom, filwaqt li jiġi rispettat il-prinċipju tas-sussidjarjetà.
2. Id-data in situ għandha tintuża f'Copernicus f'konformità mad-drittijiet applikabbli ta' partijiet terzi, inklużi dawk tal-Istati Membri, u r-restrizzjonijiet applikabbli dwar l-użu jew id-distribuzzjoni mill-ġdid.
3. F'konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament Finanzjarju, il-Kummissjoni tista' tafda, b'mod parzjali jew bis-sħiħ, l-attivitajiet tal-komponent in situ lill-operaturi tas-servizz imsemmija fl-Artikolu 11(1) ta' dan ir-Regolament jew, meta tkun tinħtieġ koordinazzjoni globali, lill-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent.
Artikolu 8
Pakkett finanzjarju
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet imsemmija fl-Artikoli 5, 6 u 7 huwa ta' EUR 4 291,48 miljun fi prezzijiet attwali għall-perijodu mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
2. L-ammont imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jitqassam fil-kategoriji ta' nfiq li ġejjin fil-prezzijiet attwali:
(a)
għall-attivitajiet imsemmija fl-Artikoli 5 u 7, EUR 897,415 miljun;
(b)
għall-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 6, EUR 3 394,065miljun, inkluż ammont massimu ta' EUR 26,5 miljun għall-attivitajiet imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 6(2).
3. Il-Kummissjoni tista' talloka mill-ġdid fondi minn kategorija ta' nfiq waħda, kif stipulat fil-punti (a) u (b) tal-paragrafu 2, għal oħra, sa limitu ta' 10 % tal-ammont imsemmi fil-paragrafu 1. Fejn l-allokazzjoni mill-ġdid jilħaq ammont kumulattiv akbar minn 10 % tal-ammont imsemmi fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-Kumitat Copernicus, f'konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 30(3).
4. L-interessi ġġenerati minn pagamenti ta' qabel il-finanzjament li jkunu saru lil entitajiet responsabbli mill-implimentazzjoni tal-baġit b'mod indirett għandhom jiġu assenjati għal attivitajiet skont il-ftehim tad-delega jew il-kuntratt li jkun ġie konkluż bejn il-Kummissjoni u l-entità kkonċernata. F'konformità mal-prinċipju tal-ġestjoni finanzjarja tajba, l-entitajiet responsabbli mill-implimentazzjoni indiretta tal-baġit għandhom jiftħu kontijiet li jippermettu li l-fondi u l-interessi korrispondenti jiġu identifikati.
5. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali. L-impenji baġitarji għal attivitajiet li jestendu fuq aktar minn sena finanzjarja waħda jistgħu jitqassmu fuq diversi snin f'pagamenti annwali.
6. L-allokazzjoni finanzjarja għal Copernicus tista' tkopri wkoll spejjeż relatati ma' attivitajiet ta' tħejjija, monitoraġġ, kontroll, awditjar u ta' evalwazzjoni li jinħtieġu direttament għall-ġestjoni ta' Copernicus u għall-ksib tal-objettivi tiegħu, inklużi studji, laqgħat, azzjonijiet ta' informazzjoni u ta' komunikazzjoni, kif ukoll spejjeż marbuta ma' netwerks tal-IT li jiffokaw fuq l-ipproċessar ta' informazzjoni u l-iskambju ta' data.
7. Il-Kummissjoni tista' tafda l-implimentazzjoni ta' Copernicus lill-entitajiet imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament Finanzjarju. Fejn il-baġit ta' Copernicus jiġi implimentat permezz ta' ġestjoni indiretta abbażi tal-Artikoli 10(3) jew 11(1), sa fejn ikun permess skont l-Artikolu 60 tar-Regolament Finanzjarju, għandhom japplikaw ir-regoli dwar l-akkwist tal-entitajiet fdati bil-kompiti tal-implimentazzjoni tal-baġit. L-aġġustamenti speċifiċi meħtieġa għal dawk ir-regoli kif ukoll l-arranġamenti għat-tiġdid tal-kuntratti eżistenti, għandhom ikunu ddefiniti fil-ftehimiet ta' delega korrispondenti.
KAPITOLU II
GOVERNANZA TA' COPERNICUS
Artikolu 9
Rwol tal-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni għandu jkollha r-responsabbiltà globali għal Copernicusu għall-koordinazzjoni tal-komponenti differenti tiegħu. Hija għandha tamministra l-fondi allokati taħt dan ir-Regolament u tissorvelja l-implimentazzjoni ta' Copernicus inklużi l-istabbiliment tal-prijoritajiet, l-involviment tal-utenti, l-ispejjeż, l-iskeda, it-twettiq u l-akkwist.
2. Il-Kummissjoni għandha tamministra, f'isem l-Unjoni u fil-qasam tal-kompetenza tagħha, ir-relazzjonijiet ma' pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali, filwaqt li tiżgura l-koordinazzjoni ta' Copernicus ma' attivitajiet fuq il-livell nazzjonali, tal-Unjoni u internazzjonali.
3. Il-Kummissjoni għandha tiffaċilita l-koordinazzjoni tal-kontribuzzjonijiet tal-Istati Membri bl-għan tat-twettiq operazzjonali ta' servizzi u d-disponibbiltà fit-tul tad-data ta' osservazzjoni meħtieġa.
4. Il-Kummissjoni għandha tappoġġa l-iżvilupp adatt tas-servizzi ta' Copernicus u tiżgura l-komplementarjetà, il-konsistenza u r-rabtiet bejn Copernicus u l-politiki, l-istrumenti, il-programmi u l-azzjonijiet l-oħra rilevanti tal-Unjoni sabiex jiġi żgurat li dawk il-politiki, l-istrumenti, programmi u azzjonijiet jibbenefikaw mis-servizzi ta' Copernicus.
5. Il-Kummissjoni għandha tippromwovi ambjent ta' investiment stabbli fuq medda twila ta' żmien u tikkonsulta mal-partijiet interessati meta tiddeċiedi li tbiddel il-prodotti tas-servizzi kemm tad-data ta' Copernicus kif ukoll tal-informazzjoni ta' Copernicus koperti minn dan ir-Regolament.
6. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li kwalunkwe entità fdata b'kompiti ta' implimentazzjoni għandha tipprovdi s-servizzi tagħha lill-Istati Membri kollha.
7. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 31 dwar l-istabbiliment tar-rekwiżiti tad-data għall-evoluzzjoni tal-komponent tas-servizz Copernicus imsemmi fl-Artikolu 5(1).
8. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni f'konformità mal-proċedura tal-eżami msemmija fl-Artikolu 30(4) dwar:
(a)
l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-komponent ta' servizz ta' Copernicus, imsemmija fl-Artikolu 5(1), rigward l-implimentazzjoni tiegħu;
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-komponent spazjali ta' Copernicus, imsemmija fl-Artikolu 6, rigward l-implimentazzjoni u l-evoluzzjoni tiegħu fuq il-bażi tar-rekwiżiti tal-utenti.
9. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-Istati Membri u lill-Parlament Ewropew, fi żmien opportun, l-informazzjoni rilevanti kollha relatata ma' Copernicus, b'mod partikolari f'termini tal-ġestjoni ta' riskji, l-ispiża globali, l-ispejjeż operazzjonali annwali ta' kull element sinifikanti tal-infrastruttura ta' Copernicus, l-iskeda, it-twettiq, l-akkwist u l-valutazzjoni tal-ġestjoni tad-drittijiet ta' proprjetà intellettwali.
Artikolu 10
Ir-rwol tal-Aġenzija Spazjali Ewropea
1. Il-Kummissjoni għandha tikkonkludi ftehim ta' delega mal-ESA filwaqt li tafdaha bil-kompiti li ġejjin:
(a)
l-iżgurar tal-koordinazzjoni tal-komponent spazjali ta' Copernicus;
(b)
id-definizzjoni tal-arkitettura tas-sistema globali għall-komponent spazjali ta' Copernicus u l-evoluzzjoni tagħha fuq il-bażi tar-rekwiżiti tal-utenti, ikkoordinati mill-Kummissjoni;
(c)
il-ġestjoni tal-fondi allokati;
(d)
l-iżgurar tal-proċeduri ta' monitoraġġ u ta' kontroll;
(e)
l-iżvilupp ta' missjonijiet dedikati ġodda;
(f)
l-akkwist ta' missjonijiet dedikati rikorrenti;
(g)
it-tħaddim tal-missjonijiet dedikati, bl-eċċezzjoni ta' dawk imwettqa mill-EUMETSAT skont il-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu;
(h)
il-koordinazzjoni ta' skema għal aċċess għal data ta' missjonijiet kontribwenti mis-servizzi ta' Copernicus;
(i)
l-akkwist tad-drittijiet ta' aċċess u n-negozar ta' kondizzjonijiet ta' użu tad-data ta' satelliti kummerċjali meħtieġa mis-servizzi ta' Copernicus imsemmi fl-Artikolu 5(1).
2. Il-Kummissjoni għandha tikkonkludi ftehim ta' delega mal-EUMETSAT filwaqt li tafdaha bir-responsabbiltà li tħaddem missjonijiet dedikati u tipprovdi aċċess għad-data ta' missjonijiet kontribwenti, skont il-mandat u l-kompetenza esperta tagħha.
3. Il-ftehimiet ta' delega mal-ESA u l-EUMETSAT għandhom jiġu konklużi fuq il-bażi ta' deċiżjoni ta' delega adottata mill-Kummissjoni f'konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament Finanzjarju.
4. F'konformità mal-Artikolu 60 tar-Regolament Finanzjarju, l-ESA u l-EUMETSAT għandhom jaġixxu, fejn adatt, bħala awtoritajiet kontraenti bil-kapaċità li jieħdu deċiżjonijiet li jirrigwardaw l-implimentazzjoni u l-koordinazzjoni tal-kompiti ta' akkwist iddelegati lilhom.
5 Il-ftehimiet ta' delega, safejn meħtieġa għall-kompiti u l-implimentazzjoni baġitarja ddelegati, għandhom jistipulaw il-kondizzjonijiet ġenerali għall-ġestjoni tal-fondi fdati lill-ESA u l-EUMETSAT u għandhom iqisu, fejn adatt, ix-Xenarju Fit-Tul (LTS) tal-ESA. B'mod partikolari, huma għandhom jistipulaw l-azzjonijiet li għandhom jiġu implimentati fir-rigward tal-iżvilupp, l-akkwist u l-operazzjoni tal-komponent spażjali ta' Copernicus, il-finanzjament rilevanti, il-proċeduri ta' ġestjoni u l-miżuri ta' monitoraġġ u kontroll, il-miżuri applikabbli fil-każ ta' implimentazzjoni inadegwata tal-kuntratti f'termini tal-ispejjeż, l-iskeda, it-twettiq u l-akkwist, kif ukoll ir-regoli dwar is-sjieda tal-assi tanġibbli u dawk intanġibbli kollha.
6. Il-miżuri ta' monitoraġġ u ta' kontroll, għandhom, b'mod partikolari, jipprevedu sistema provviżorja għat-tbassir ta' spiża, informazzjoni sistematika lill-Kummissjoni dwar l-ispejjeż u l-iskeda, u, fil-każ ta' diskrepanza bejn il-baġits ippjanati, it-twettiq u l-iskeda, għal azzjoni korrettiva li tiżgura l-implimentazzjoni tal-attivitajiet fil-limiti tal-baġits allokati.
7. Il-Kumitat Copernicus għandu jiġi kkonsultat dwar id-deċiżjoni ta' delega msemmija fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu f'konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 30(3). Il-Kumitat Copernicus għandu jiġi infurmat minn qabel dwar il-ftehimiet ta' delega li għandhom jiġu konklużi mill-Unjoni, irrappreżentata mill-Kummissjoni, mal-ESA u l-EUMETSAT.
8. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat Copernicus dwar ir-riżultati tal-evalwazzjoni tal-offerti ta' akkwist u tal-kuntratti ma' entitajiet fis-settur privat li għandhom jiġu konklużi mill-ESA u l-EUMETSAT, inkluża l-informazzjoni relatata mas-subkuntrattar.
Artikolu 11
Operaturi tas-Servizz
1. Il-Kummissjoni tista' tafda l-kompiti ta' implimentazzjoni tal-komponent ta' servizz, permezz ta' ftehimiet ta' delega jew ftehimiet kuntrattwali, fejn debitament ġustifikat min-natura speċjali tal-azzjoni u kompetenza esperta eżistenti speċifika, il-mandat, il-kapaċità tal-operazzjoni u l-ġestjoni, fost l-oħrajn, lill-entitajiet li ġejjin:
(a)
l-Aġenzija Ewropea għall-Ambjent (EEA);
(b)
l-Aġenzija Ewropea għall-Ġestjoni ta' Kooperazzjoni Operazzjonali fil-Fruntieri Esterni tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea (FRONTEX);
(c)
l-Aġenzija Ewropea għas-Sigurtà Marittima (EMSA);
(d)
iċ-Ċentru Satellitari tal-Unjoni Ewropea (SATCEN);
(e)
iċ-Ċentru Ewropew għall-Previżjonijiet Metereoloġiċi fuq Perijodu Medju (ECMWF);
(f)
aġenziji, gruppi jew konsorzji Ewropej oħra rilevanti ta' korpi nazzjonali.
Il-ftehimiet ta' delega mal-operaturi tas-servizz għandhom jiġu konklużi fuq il-bażi ta' deċiżjoni ta' delega adottata mill-Kummissjoni f'konformità mal-punt (c) tal-Artikolu 58(1) tar-Regolament Finanzjarju.
2. L-għażla tal-entitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandha tieħu kont dovut tal-kosteffiċjenza li wieħed jafda dawk il-kompiti lil ħaddieħor u l-impatt fuq l-istruttura ta' governanza tal-entitajiet u fuq ir-riżorsi finanzjarji u umani tagħhom.
3. Il-Kumitat Copernicus għandu jiġi kkonsultat dwar id-deċiżjoni ta' delega msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu f'konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 30(3). Il-Kumitat Copernicus għandu jiġi infurmat minn qabel dwar il-ftehimiet ta' delega li għandhom jiġu konklużi mill-Unjoni, irrappreżentata mill-Kummissjoni, u l-operaturi tas-servizz.
Artikolu 12
Programm ta' ħidma tal-Kummissjoni
1. Il-Kummissjoni għandha, permezz ta' att ta' implimentazzjoni, tadotta programm ta' ħidma annwali għal Copernicus skont l-Artikolu 84 tar-Regolament Finanzjarju.
2 Il-programm ta' ħidma annwali għandu jinkludi pjan ta' implimentazzjoni, li jagħti dettalji dwar l-azzjonijiet li jagħmlu parti mill-komponenti ta' Copernicus imsemmija fl-Artikoli 5, 6 u 7 u għandu jħares 'il quddiem, filwaqt li jqis il-ħtiġijiet tal-utenti u l-iżviluppi teknoloġiċi li qed jevolvu.
3. Dak l-att ta' implimentazzjoni għandu jiġi adottat f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 30(4) ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 13
Kooperazzjoni mal-Istati Membri
1. Il-Kummissjoni għandha tikkoopera mal-Istati Membri sabiex ittejjeb l-iskambju ta' data u informazzjoni bejniethom u trawwem l-iżvilupp tad-distribuzzjoni tad-data fil-livelli reġjonali u dawk lokali. Il-Kummissjoni għandu jkollha l-għan li tiżgura li d-data u l-informazzjoni meħtieġa jkunu disponibbli għal Copernicus. Il-missjonijiet kontribwenti, is-servizzi u l-infrastrutturi in situ tal-Istati Membri huma kontribuzzjonijiet essenzjali għal Copernicus.
2. Il-Kummissjoni tista' tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, miżuri biex jiġi promoss l-użu tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus mill-Istati Membri u jiġi appoġġat l-aċċess tagħhom għat-teknoloġija u l-iżvilupp fl-Osservazzjoni tad-Dinja. Tali miżuri ma għandux ikollhom l-effett li jgħawġu l-kompetizzjoni ħielsa. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 30(4).
KAPITOLU III
AKKWIST PUBBLIKU
TAQSIMA I
Dispożizzjonijiet ġenerali applikabbli għall-akkwist pubbliku
Artikolu 14
Prinċipji ġenerali
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 8(7) u l-miżuri meħtieġa għall-protezzjoni tal-interessi essenzjali tas-sigurtà tal-Unjoni jew tas-sigurtà pubblika jew biex ikun hemm konformità mar-rekwiżiti tal-Unjoni dwar il-kontroll tal-esportazzjoni, ir-Regolament Finanzjarju, u b'mod partikolari l-prinċipji ta' aċċess miftuħ u kompetizzjoni ġusta tul il-katina tal-provvista industrijali, l-offerti fuq il-bażi tal-għoti ta' informazzjoni trasparenti u f'waqtha, il-komunikazzjoni ċara tar-regoli applikabbli dwar l-akkwist, il-kriterji tal-għażla u tal-għoti u kwalunkwe informazzjoni rilevanti oħra li tippermetti kondizzjonijiet ekwi għall-offerenti potenzjali kollha, għandu japplika għal Copernicus.
Artikolu 15
Objettivi speċifiċi
Matul il-proċedura tal-akkwist, għandhom jiġu segwiti l-objettivi li ġejjin mill-awtoritajiet kontraenti fis-sejħiet għall-offerti tagħhom:
(a)
li tiġi promossa l-aktar parteċipazzjoni wiesgħa u miftuħa possibbli fl-Unjoni mill-operaturi ekonomiċi kollha, b'mod partikolari minn min jidħol ġdid u mill-SMEs, inkluż permezz tal-inkoraġġiment għar-rikors għas-subkuntrattar mill-offerenti;
(b)
li jiġu evitati l-abbuż possibbli ta' pożizzjoni dominanti u d-dipendenza fuq fornitur uniku;
(c)
li jittieħed vantaġġ mill-investimenti preċedenti fis-settur pubbliku u mil-lezzjonijiet meħuda kif ukoll mill-esperjenza u l-kompetenza esperta industrijali, filwaqt li jiġi żgurat li jkun hemm konformità mar-regoli tas-sejħiet għall-offerti kompetittivi;
(d)
li tiġi segwita l-provvista minn diversi fornituri kull fejn adatt sabiex jiġi żgurat kontroll globali aħjar ta' Copernicus, tal-ispejjeż u tal-iskeda tiegħu;
(e)
li jittieħed kont kull fejn adatt tal-ispiża totali fuq iċ-ċiklu tal-ħajja utli tal-prodott, is-servizz jew ix-xogħol li għalih qed issir sejħa għall-offerti.
TAQSIMA II
Dispożizzjonijiet speċifiċi applikabbli għall-akkwist pubbliku
Artikolu 16
L-istabbiliment ta' kondizzjonijiet għal kompetizzjoni ġusti
L-awtorità kontraenti għandha tieħu l-miżuri adatti biex jiġu żgurati kondizzjonijiet ta' kompetizzjoni ġusta meta involviment preċedenti ta' operatur ekonomiku f'attivitajiet assoċjati mas-suġġett tas-sejħa għall-offerti:
(a)
jista' jagħti vantaġġi sinifikanti lil dak l-operatur ekonomiku f'termini ta' informazzjoni privileġġata u għalhekk jista' jagħti lok għal tħassib dwar il-konformità mat-trattament ugwali; jew
(b)
jaffettwa l-kondizzjonijiet ta' kompetizzjoni normali jew l-imparzjalità u l-oġġettività tal-għoti jew it-twettiq tal-kuntratti.
Dawn il-miżuri ma għandhomx jgħawġu l-kompetizzjoni, jew jikkompromettu t-trattament ugwali jew il-kunfidenzjalità ta' data miġbura dwar l-impriżi, ir-relazzjonijiet kummerċjali u l-istruttura tal-ispejjeż tagħhom. F'dak il-kuntest, dawk il-miżuri għandhom jieħdu kont tan-natura u l-partikolaritajiet tal-kuntratt maħsub.
Artikolu 17
Sigurtà tal-informazzjoni
Fejn il-kuntratti jinvolvu, jeħtieġu u/jew jinkludu informazzjoni klassifikata, l-awtoritàkontraenti għandha tispeċifika fid-dokumenti tas-sejħa għall-offerti l-miżuri u r-rekwiżiti meħtieġa sabiex tkun żgurata s-sigurtà ta' din l-informazzjoni fil-livell meħtieġ.
Artikolu 18
Affidabbiltà tal-provvista
L-awtorità kontraenti għandha tispeċifika, fid-dokumenti tas-sejħa għall-offerti, ir-rekwiżiti tagħha rigward l-affidabbiltà tal-provvisti u tal-forniment ta' servizzi għall-eżekuzzjoni tal-kuntratt.
Artikolu 19
Kuntratt kondizzjonali b'pagamenti fi stadji
1. L-awtorità kontraenti tista' tagħti kuntratt fl-għamla ta' kuntratt kondizzjonali ta' pagamenti fi stadji.
2. Kuntratt kondizzjonali b'pagamenti fi stadji għandu jinkludi stadju fiss li jkun akkumpanjat minn impenn baġitarju li jirriżulta f'impenn sod li jingħataw ix-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi kuntrattati għal dak l-istadju u stadju wieħed jew aktar li jkunu kondizzjonali f'termini kemm tal-baġit kif ukoll tal-eżekuzzjoni. Id-dokumenti tal-sejħa għall-offerti għandhom jirreferu għall-karatteristiċi speċifiċi tal-kuntratti kondizzjonali b'pagamenti fi stadji. B'mod partikolari, dawn għandhom jispeċifikaw is-suġġett tal-kuntratt, il-prezz jew l-arranġamenti għad-determinazzjoni tal-prezz u l-arranġamenti għall-forniment tal-provvisti u s-servizzi f'kull stadju.
3. L-obbligi tal-istadju fiss għandhom ikunu parti minn parti sħiħa konsistenti; l-istess japplika għall-obbligi f'kull stadju kondizzjonali, filwaqt li jittieħed kont tal-obbligi fl-istadji preċedenti.
4. It-twettiq ta' kull stadju kondizzjonali għandha tiġi soġġetta għal deċiżjoni mill-awtorità kontraenti, innotifikata lill-kuntrattur f'konformità mal-kuntratt. Meta stadju kondizzjonali jiġu kkonfermat tard jew ma jiġix ikkonfermat, il-kuntrattur jista' jibbenefika, jekk il-kuntratt jipprevedi hekk u skont il-kondizzjonijiet stipulati fih, minn allokazzjoni ta' trasferiment u allokazzjoni ta' noneżekuzzjoni.
5. Fejn, rigward stadju partikolari, l-awtorità kontraenti tinnota li x-xogħlijiet, il-provvisti jew is-servizzi li ġew miftiehma għal dak l-istadju ma jkunux saru, hija tista' titlob li titħallas għad-danni u ttemm il-kuntratt, jekk il-kuntratt jipprevedi dan u skont il-kondizzjonijiet stipulati fih.
Artikolu 20
Kuntratti ta' rimborż tal-ispejjeż
1. L-awtorità kontraenti tista' tagħżel kuntratt ta' rimborż sħiħ jew parzjali tal-ispejjeż sa ammont limitu, taħt il-kondizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 2.
Il-prezz li għandu jitħallas għal tali kuntratti għandu jikkonsisti minn rimborż tal-ispejjeż diretti kollha mġarrba mill-kuntrattur fit-twettiq tal-kuntratt, bħall-infiq fuq il-ħaddiema, il-materjali, l-oġġetti għall-konsum, u l-użu ta' tagħmir u infrastrutturi meħtieġa għat-twettiq tal-kuntratt. Dawn l-ispejjeż għandhom jiżdiedu b'tariffa fissa li tkopri l-ispejjeż indiretti u l-profitt, jew ammont li jkopri l-ispejjeż indiretti u l-kumpens ta' miżata ta' inċentiv abbażi tal-ilħuq tal-objettivi rigward it-twettiq u l-iskedi.
2. L-awtorità kontraenti tista' tagħżel kuntratt ta' rimborż sħiħ jew parzjali tal-ispejjeż meta ma jkunx oġġettivament possibbli li jiġi speċifikat prezz fiss preċiż u jekk ikun jista' jintwera b'mod raġonevoli li tali prezz fiss ikun abnormalment għoli minħabba l-inċertezzi inerenti fit-twettiq tal-kuntratt minħabba li:
(a)
il-kuntratt ikollu karatteristiċi kumplessi ħafna jew karatteristiċi li jirrikjedu l-użu ta' teknoloġija ġdida u li, għalhekk, jinkludi għadd sinifikanti ta' riskji tekniċi; jew
(b)
l-attivitajiet soġġetti għall-kuntratt għandhom, għal raġunijiet operazzjonali, jibdew b'mod immedjat anki jekk ma jkunx għadu possibbli li jiġi ddeterminat prezz fiss riġidu sħiħ minħabba r-riskji sinifikanti jew għaliex it-twettiq tal-kuntratt ikun jiddependi parzjalment mit-twettiq ta' kuntratti oħra.
3. Il-prezz limitu għal kuntratt ta' rimborż sħiħ jew parzjali tal-ispejjeż għandu jkun il-prezz massimu pagabbli. Dan jista' jinqabeż biss f'ċirkostanzi eċċezzjonali debitament ġustifikati u bi qbil minn qabel mill-awtorità kontraenti.
4. Id-dokumenti tas-sejħa għall-offerti ta' proċedura tal-akkwist għal kuntratt ta' rimborż sħiħ jew parzjali tal-ispejjeż għandhom jispeċifikaw:
(a)
it-tip ta' kuntratt, jiġifieri jekk huwiex kuntratt ta' rimborż sħiħ jew parzjali tal-ispejjeż sa prezz limitu;
(b)
għal kuntratt ta' rimborż parzjali tal-ispejjeż, l-elementi tal-kuntratt soġġetti għal rimborż tal-ispejjeż;
(c)
il-prezz limitu totali;
(d)
il-kriterji tal-għoti, li jistgħu jagħtu lok għall-plawsibbiltà tal-baġit globali stmat, tal-ispejjeż rimborżabbli, tal-mekkaniżmi għad-determinazzjoni ta' dawn l-ispejjeż, u l-profitt, imsemmija fis-sejħa għall-offerti li għandha tiġi vvalutata;
(e)
it-tip ta' żieda msemmija fil-paragrafu 1 li għandha tiġi applikata għall-ispejjeż diretti;
(f)
ir-regoli u l-proċeduri li jiddeterminaw l-eliġibbiltà tal-ispejjeż ippjanati mill-offerent għat-twettiq tal-kuntratt, f'konformità mal-prinċipji stipulati fil-paragrafu 5;
(g)
ir-regoli ta' kontabilità li l-offerenti għandhom jikkonformaw magħhom;
(h)
fil-każ ta' kuntratt ta' rimborż parzjali tal-ispejjeż li għandu jinbidel f'kuntratt ta' prezz fiss riġidu, il-parametri għal tali konverżjoni.
5. L-ispejjeż iddikjarati mill-kuntrattur waqt it-twettiq ta' kuntratt ta' rimborż sħiħ jew parzjali tal-ispejjeż għandhom ikunu eliġibbli biss jekk dawn:
(a)
tabilħaqq jiġġarrbu matul il-perijodu tal-kuntratt, bl-eċċezzjoni tal-ispejjeż għat-tagħmir, l-infrastrutturi u l-assi fissi intanġibbli meħtieġa għat-twettiq tal-kuntratt li jistgħu jitqiesu eliġibbli għall-valur sħiħ tal-ammont tax-xiri tagħhom;
(b)
jissemmew fil-baġit globali stmat li jista' jiġi rivedut b'emendi għall-kuntratt inizjali;
(c)
ikunu meħtieġa għat-twettiq tal-kuntratt;
(d)
jirriżultaw minn u huma attribwibbli għat-twettiq tal-kuntratt;
(e)
ikunu identifikabbli, verifikabbli, imniżżla fir-rekords tal-kontabilità tal-kuntrattur u ddeterminati f'konformità mal-istandards ta' kontabilità msemmija fl-ispeċifikazzjonijiet u fil-kuntratt;
(f)
jikkonformaw mar-rekwiżiti tal-liġi applikabbli tat-taxxa u dik soċjali;
(g)
ma jidderogawx mit-termini tal-kuntratt;
(h)
ikunu raġonevoli, ġustifikati u konformi mar-rekwiżiti ta' ġestjoni finanzjarja tajba, b'mod partikolari rigward l-ekonomija u l-effiċjenza.
Il-kuntrattur għandu jkun responsabbli għall-kontabilità tal-ispejjeż tiegħu, u għaż-żamma ta' rekords tal-kontabilità tajbin jew kwalunkwe dokument ieħor meħtieġ biex juri li l-ispejjeż li għalihom intalab rimborż ikunu iġġarrbu u li jikkonforma mal-prinċipji stipulati f'dan l-Artikolu. Spejjeż li ma jistgħux jiġu sostanzjati mill-kuntrattur għandhom jitqiesu li mhumiex eliġġibbli u r-rimborż tagħhom għandu jiġi rrifjutat.
6. L-awtorità kontraenti għandha tkun responsabbli għall-kompiti li ġejjin sabiex jiġi żgurat it-twettiq korrett tal-kuntratti tar-rimborż tal-ispejjeż:
(a)
tiddetermina l-prezz limitu l-aktar realistiku possibbli, filwaqt li tipprovdi l-flessibbiltà meħtieġa biex tintegra d-diffikultajiet tekniċi;
(b)
tikkonverti kuntratt ta' rimborż tal-ispejjeż parzjali f'kuntratt ta' prezz fiss riġidu sħiħ hekk kif ikun possibbli li jiġi ddeterminat dan il-prezz fiss riġidu waqt it-twettiq tal-kuntratt. Għal din ir-raġuni, hija għandha tiddetermina l-parametri ta' konverżjoni biex jiġi kkonvertit kuntratt konkluż fuq bażi ta' rimborż tal-ispejjeż għal kuntratt bi prezz fiss riġidu;
(c)
timplimenta miżuri ta' monitoraġġ u ta' kontroll li jipprovdu, b'mod partikolari, sistema ta' previżjoni tal-ispejjeż stmati;
(d)
tiddetermina l-prinċipji, l-għodod u l-proċeduri adatti għall-implimentazzjoni ta' kuntratti, b'mod partikolari għall-identifikazzjoni u l-kontroll tal-eliġibbiltà tal-ispejjeż iddikjarati mill-kuntrattur jew is-subkuntratturi tiegħu matul it-twettiq tal-kuntratt, u għall-introduzzjoni ta' emendi fil-kuntratt;
(e)
tivverifika li l-kuntrattur u s-subkuntratturi tiegħu jikkonformaw mal-istandards ta' kontabilità stipulati fil-kuntratt u mal-obbligu li jipprovdu d-dokumenti tal-kontabilità tagħhom li għandhom jippreżentaw verżjoni vera u ġusta tal-kontijiet;
(f)
matul it-twettiq tal-kuntratt, hija għandha tiżgura b'mod kontinwu l-effettività tal-prinċipji, l-għodod u l-proċeduri msemmija fil-punt (d).
Artikolu 21
Emendi
L-awtorità kontraenti u l-kuntratturi jistgħu jibdlu l-kuntratt b'emenda bil-kondizzjoni li din l-emenda tissodisfa l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ma tibdilx is-suġġett tal-kuntratt;
(b)
ma tfixkilx il-bilanċ ekonomiku tal-kuntratt;
(c)
ma tintroduċix kondizzjonijiet li, li kieku dehru mill-bidu fid-dokumenti tal-kuntratt, kienu jippermettu l-ammissjoni ta' offerenti li mhumiex dawk li ġew ammessi inizjalment jew kienu jippermettu li tiġi aċċettata offerta li mhijiex dik li ġiet aċċettata inizjalment.
Artikolu 22
Subkuntrattar
1. L-awtorità kontraenti għandha titlob lill-offerent biex jiġi subkuntrattat sehem tal-kuntratt permezz ta' sejħa għall-offerti kompetittiva fil-livelli adatti ta' subkuntrattar lil kumpanniji li mhumiex dawk li jagħmlu parti mill-grupp tal-offerent, b'mod partikolari dawk li jidħlu ġodda u SMEs.
2. L-awtorità kontraenti għandha tesprimi s-sehem rikjest tal-kuntratt li għandu jiġi subkuntrattat fil-forma ta' firxa minn perċentwal minimu sa wieħed massimu. Għandha tiżgura li tali perċentwali jkunu proporzjonati mal-objettiv u l-valur tal-kuntratt,filwaqt l titqies in-natura tas-settur ta' attività kkonċernata, u b'mod partikolari, il-kondizzjonijiet kompetittivi u l-potenzjal industrijali osservat.
3. Jekk l-offerent jindika fis-sejħa għall-offerti tiegħu li huwa biħsiebu ma jissubkuntratta l-ebda sehem mill-kuntratt jew jissubkuntratta sehem li huwa inferjuri għall-minimu tal-firxa msemmija fil-paragrafu 2, huwa għandu jipprovdi r-raġunijiet għal dan lill-awtorità kontraenti. L-awtorità kontraenti għandha tippreżenta dik l-informazzjoni lill-Kummissjoni.
4. L-awtorità kontraenti tista' tirrifjuta s-subkuntratturi magħżula mill-kandidat fl-istadju tal-proċedura tal-għoti tal-kuntratt prinċipali jew mill-offerent magħżul għat-twettiq tal-kuntratt. Hija għandha tiġġustifika dan ir-rifjut bil-miktub, u dan jista' jiġi bbażat biss fuq il-kriterji użati għall-għażla tal-offerenti għall-kuntratt ewlieni.
KAPITOLU IV
POLITIKA DWAR ID-DATA U S-SIGURTÀ
Artikolu 23
Politika dwar id-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus
1. Il-politika dwar id-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus għall-azzjonijiet iffinanzjati taħt Copernicus għandha tappoġġa l-objettivi msemmija fl-Artikolu 4 u l-objettivi li ġejjin:
(a)
li jiġu promossi l-użu u l-qsim tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus;
(b)
li jissaħħu s-swieq Ewropej tal-osservazzjoni tad-dinja, b'mod partikolari s-settur downstream, bl-għan li jiġi permess it-tkabbir u l-ħolqien tal-impjiegi;
(c)
li jsir kontribut lejn is-sostenibbiltà u l-kontinwità tal-għoti tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus;
(d)
li jiġu appoġġati l-komunitajiet tar-riċerka, it-teknoloġija u dawk tal-innovazzjoni tal-Ewropa.
2. Data ta' missjonijiet dedikati u informazzjoni ta' Copernicus għandhom ikunu disponibbli permezz ta' pjattaformi ta' disseminazzjoni ta' Copernicus, skont kondizzjonijiet tekniċi definiti minn qabel, fuq bażi sħiħa, miftuħa u mingħajr ħlas, soġġett għal-limitazzjonijiet li ġejjin:
(a)
kondizzjonijiet ta' liċenzjar għal data u informazzjoni ta' partijiet terzi;
(b)
formati, karatteristiċi u mezzi ta' disseminazzjoni;
(c)
interessi tas-sigurtà u relazzjonijiet esterni tal-Unjoni jew tal-Istati Membri tagħha;
(d)
riskju ta' tfixkil, għal raġunijiet ta' sigurtà jew tekniċi, tas-sistema li tipproduċi data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus;
(e)
li jiġi żgurat aċċess affidabbli għad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus għall-utenti Ewropej.
Artikolu 24
Kondizzjonijiet u limitazzjonijiet tal-aċċess u l-użu tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus
1. Il-Kummissjoni, filwaqt li tirrispetta politiki dwar data u informazzjoni ta' partijiet terzi u mingħajr ħsara għar-regoli u l-proċeduri applikabbli għall-infrastruttura spazjali u dik in situ taħt kontroll nazzjonali jew taħt kontroll ta' organizzazzjonijiet internazzjonali, tista' tadotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 31, dwar:
(a)
il-kondizzjonijiet u l-proċeduri rigward l-aċċess għal, ir-reġistrazzjoni u l-użu ta' data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus, inklużi l-mezzi ta' disseminazzjoni;
(b)
il-kriterji tekniċi speċifiċi meħtieġa għall-prevenzjoni tat-tfixkil ta' data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus, inkluża l-prijorità ta' aċċess;
(c)
il-kriterji u l-proċeduri għar-restrizzjoni tal-akkwist jew id-disseminazzjoni ta' data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus minħabba drittijiet konfliġġenti.
2. Il-Kummissjoni, filwaqt li tirrispetta politiki dwar data u informazzjoni ta' partijiet terzi u mingħajr ħsara lir-regoli u l-proċeduri applikabbli għall-infrastruttura spazjali u dik in situ taħt kontroll nazzjonali jew taħt kontroll ta' organizzazzjonijiet internazzjonali, tista' tadotta miżuri f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 30(4), dwar:
(a)
l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għat-trasmissjoni u l-użu tad-data ta' missjonijiet dedikati li tiġi trasmessa lil stazzjonijiet riċeventi jew permezz ta' konnessjonijiet dedikati ta' medda ta' frekwenza għolja lil stazzjonijiet li ma jkunux parti minn Copernicus;
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi għall-arkivjar ta' data ta' Copernicus u informazzjoni ta' Copernicus.
3. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-kondizzjonijiet u l-proċeduri rilevanti ta' liċenzjar għal data ta' missjonijiet dedikati u informazzjoni ta' Copernicus, u t-trasmissjoni ta' data satellitari lil stazzjonijiet riċeventi jew permezz ta' konnessjonijiet dedikati ta' medda ta' frekwenza għolja lil stazzjonijiet li ma jkunux parti minn Copernicus f'konformità ma' dan ir-Regolament u applikabbli għad-drittijiet ta' partijiet terzi.
Artikolu 25
Protezzjoni ta' interessi ta' sigurtà
1. Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-qafas ta' sigurtà ta' Copernicus, b'kont meħud tal-objettivi msemmija fl-Artikolu 4. Għal dak il-għan, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-miżuri ta' sigurtà meħtieġa li għandhom jiġu mfassla biex jiġi evitat kwalunkwe riskju jew theddida għall-interess jew is-sigurtà tal-Unjoni jew l-Istati Membri tagħha, b'mod partikolari biex tiġi żgurata l-konformità mal-prinċipji stabbiliti fid-Deċiżjoni 2001/844/KE, KESE, Euratom u d-Deċiżjoni 2013/488/UE.
2. Abbażi tal-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, tistabbilixxi l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi meħtieġa marbuta mas-sigurtà għal Copernicus. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 30(4).
3. Il-Kummissjoni tista' tiġi assistita minn esperti indipendenti mill-Istati Membri sabiex jiġu ddefiniti l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-qafas ta' sigurtà msemmija fil-paragrafu 2.
4. Minkejja l-paragrafu 2, il-Kunsill għandu jadotta l-miżuri li għandhom jittieħdu kull meta s-sigurtà tal-Unjoni jew l-Istati Membri tagħha tista' tiġi affettwata mid-data u l-informazzjoni pprovduta permezz ta' Copernicus.
5. Fejn l-informazzjoni klassifikata tal-UE tiġi ġġenerata jew ittrattata fi ħdan Copernicus, il-parteċipanti kollha għandhom jiżguraw livell ta' protezzjoni ekwivalenti għal dak previst mir-regoli stabbiliti fl-Anness għad-Deċiżjoni 2001/844/KE, KESE, Euratom u fl-Annessi għad-Deċiżjoni 2013/488/UE.
KAPITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET MIXXELLANJI
Artikolu 26
Kooperazzjoni internazzjonali
1. Il-pajjiżi jew l-organizzazzjonijiet internazzjonali li ġejjin jistgħu jipparteċipaw f'Copernicus, abbażi ta' ftehimiet xierqa:
(a)
il-pajjiżi tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles (EFTA) li huma Partijiet Kontraenti għall-Ftehim taż-ŻEE f'konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fil-Ftehim taż-ŻEE;
(b)
il-pajjiżi kandidati, flimkien ma' kandidati potenzjali, f'konformità mal-Ftehimiet ta' Qafas rispettivi jew mal-Protokoll għal Ftehim ta' Assoċjazzjoni li jistabbilixxi l-prinċipji ġenerali u l-kondizzjonijiet għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fil-programmi tal-Unjoni;
(c)
il-Konfederazzjoni Svizzera, pajjiżi terzi oħrajn mhux imsemmija fil-punti (a) u (b) u organizzazzjonijiet internazzjonali, f'konformità mal-ftehimiet konklużi mill-Unjoni ma' tali pajjiżi terzi jew organizzazzjonijiet internazzjonali skont l-Artikolu 218 TFUE, li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet u r-regoli dettaljati għall-involviment tagħhom.
2. Il-pajjiżi jew l-organizzazzjonijiet internazzjonali msemmija fil-paragrafu 1 jistgħu jipprovdu l-appoġġ finanzjarju jew kontributi in natura lil Copernicus. Dak l-appoġġ finanzjarju u dawk il-kontribuzzjonijiet għandhom jiġu ttrattati bħala dħul estern assenjat, f'konformità mal-Artikolu 21(2) tar-Regolament Finanzjarju u għandhom ikunu ammissibbli skont it-termini u l-kondizzjonijiet tal-ftehim konkluż mal-pajjiż terz jew organizzazzjoni internazzjonali rispettiva.
3. Il-koordinazzjoni internazzjonali tas-sistemi ta' osservazzjoni u l-iskambji relatati ta' data jistgħu jiġu indirizzati minn Copernicus, sabiex tissaħħaħ id-dimensjoni globali u l-komplementarjetà tiegħu u b'kont meħud tal-ftehimiet internazzjonali eżistenti u l-proċessi ta' koordinazzjoni.
Artikolu 27
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri adatti biex jiġi żgurat li l-interessi finanzjarji tal-Unjoni huma protetti, meta azzjonijiet iffinanzjati taħt Copernicus jiġu implimentati, permezz tal-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b'kontrolli effettivi u, jekk jinstabu irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu b'mod żbaljat u, fejn adatt, b'pieni amministrattivi u finanzjarji li jkunu effettivi, proporzjonali u disważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta' awditjar, fuq il-bażi ta' dokumenti u fuq il-post, fuq il-benefiċjarji tal-għotjiet, il-kuntratturi u s-subkuntratturi kollha li jkunu rċevew fondi tal-Unjoni taħt Copernicus.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi awditi u spezzjonijiet fuq il-post, f'konformità mad-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (15)bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' ftehim ta' għotja jew deċiżjoni ta' għotja, jew kuntratt iffinanzjat taħt Copernicus.
4. Mingħajr ħsara għall-paragrafi 1, 2 u 3, il-ftehimiet ta' kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u ma' organizzazzjonijiet internazzjonali, il-kuntratti, il-ftehimiet ta' għotja u d-deċiżjonijiet ta' għotja, li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' Copernicus għandu jkun fihom dispożizzjonijiet li espressament jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu tali awditi u investigazzjonijiet, f'konformità mal-kompetenzi rispettivi tagħhom.
Artikolu 28
Sjieda
1. L-Unjoni għandha tkun il-proprjetarju tal-assi tanġibbli u intanġibbli kollha li nħolqu jew li ġew żviluppati taħt Copernicus. Għalhekk, il-ftehimiet għandhom jiġu konklużi ma' partijiet terzi, kull fejn ikun adatt, rigward drittijiet ta' proprjetà eżistenti.
2. It-termini u l-kondizzjonijiet relatati mat-trasferiment tas-sjieda lill-Unjoni għandhom ikunu stabbiliti fil-ftehimiet imsemmija fil-paragrafu 1.
3. Il-Kummissjoni għandha tiżgura, permezz ta' qafas adatt, l-użu ottimali tal-assi msemmija f'dan l-Artikolu; b'mod partikolari, hija għandha tamministra d-drittijiet ta' proprjetà intellettwali relatati ma' Copernicus bl-aktar mod effettiv possibbli, b'kont meħud tal-ħtieġa li jiġu protetti u li jingħata valur lid-drittijiet ta' proprjetà intellettwali tal-Unjoni, l-interessi tal-partijiet interessati kollha, u l-ħtieġa ta' żvilupp armonjuż tas-swieq u ta' teknoloġiji ġodda u l-kontinwità tas-servizzi. Għal dak l-għan, hija għandha tiżgura li l-kuntratti li tidħol għalihom, taħt Copernicus, jinkludu l-possibbiltà ta' trasferiment jew liċenzjar ta' drittijiet ta' proprjetà intellettwali li tirriżulta minn ħidma mwettqa taħt Copernicus.
Artikolu 29
Assistenza lill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni tista' tiġi assistita minn esperti indipendenti, minn oqsma differenti, relatati mal-kamp ta' applikazzjoni ta' Copernicus, minn kostitwenza wiesgħa ta' partijiet interessati, inklużi rappreżentanti tal-utenti ta' Copernicus u entitajiet nazzjonali responsabbli mill-ispazju, biex jipprovdulha l-kompetenza esperta teknika u xjentifika meħtieġa, kif ukoll il-perspettivi interdixxiplinarji u dawk transsettorjali, b'kont meħud tal-inizjattivi eżistenti rilevanti fil-livelli tal-Unjoni, nazzjonali u dak reġjonali.
Artikolu 30
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita minn kumitat (il-Kumitat Copernicus). Dan il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Il-Kumitat Copernicus għandu jiltaqa' f'konfigurazzjonijiet speċifiċi b'mod partikolari rigward l-aspetti ta' sigurtà (“Bord tas-Sigurtà”).
2. Il-Kumitat Copernicus għandu jistabbilixxi l-“Forum tal-Utenti” bħala grupp ta' ħidma sabiex jagħti pariri lill-Kumitat Copernicus dwar l-aspetti tar-rekwiżiti tal-utenti, f'konformità mar-regoli ta' proċedura tiegħu.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
4. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
5. Ir-rappreżentanti tal-entitajiet li lilhom jiġu fdati kompiti ta' Copernicus għandhom jiġu involuti, fejn adatt, bħala osservaturi fil-ħidma tal-Kumitat Copernicus taħt il-kondizzjonijiet stipulati mir-regoli ta' proċedura tiegħu.
6. Il-ftehimiet konklużi mill-Unjoni f'konformità mal-Artikolu 26 jistgħu jipprevedu l-involviment, kif adatt, ta' rappreżentanti ta' pajjiżi terzi jew ta' organizzazzjonijiet internazzjonali fil-ħidma tal-Kumitat Copernicus taħt il-kondizzjonijiet stipulati fir-regoli tal-proċedura tiegħu.
7. Il-Kumitat Copernicus għandu jiltaqa' b'mod regolari, preferibbilment kull tliet xhur. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi rapport dwar il-progress ta' Copernicus f'kull laqgħa. Dawk ir-rapporti għandhom jagħtu ħarsa ġenerali tal-istatus u l-iżviluppi ta' Copernicus, b'mod partikolari f'termini ta' ġestjoni tar-riskju, l-ispejjeż, l-iskeda, it-twettiq, l-akkwist u pariri rilevanti pprovduti lill-Kummissjoni.
Artikolu 31
Eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati tingħata lill-Kummissjoni soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa tal-adozzjoni ta' atti ddelegati msemmija fl-Artikolu 9(7) u l-Artikolu 24(1) għandha tingħata lill-Kummissjoni tul id-durata ta' Copernicus.
3. Id-delega ta' setgħa imsemmija fl-Artikolu 9(7) u l-Artikolu 24(1) tista' tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Hija għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fih. Dan ma għandux jaffettwa l-validità ta' kwalunkwe att iddelegat diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah b'mod simultanju lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att ddelegat adottat skont l-Artikolu 9(7) u l-Artikolu 24(1) għandujidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun tqajmet l-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn informaw lill-Kummissjoni li mhux ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 32
Evalwazzjoni
1. Sal-31 ta' Diċembru 2017, wara konsultazzjoni mal-partijiet interessati rilevanti, għandu jiġi stabbilit rapport ta' evalwazzjoni mill-Kummissjoni dwar l-ilħuq tal-objettivi tal-kompiti kollha ffinanzjati minn Copernicus fil-livell tar-riżultati u l-impatti tagħhom, il-valur miżjud Ewropew tagħhom u dwar l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi. L-evalwazzjoni għandha tindirizza r-rilevanza kontinwa tal-objettivi kollha, kif ukoll il-kontribut tal-miżuri għall-objettivi deskritti fl-Artikoli 4, il-prestazzjoni tal-istruttura organizzattiva u l-ambitu tas-servizzi użati. L-evalwazzjoni għandha tinkludi wkoll valutazzjoni ta' involviment possibbli ta' aġenziji Ewropej rilevanti (inkluż l-Aġenzija tal-GNSS Ewropea) u jekk adatt tkun akkumpanjata mill-proposti leġislattivi rilevanti.
B'mod partikolari, l-evalwazzjoni għandha tivvaluta l-impatti tal-politika tad-data ta' Copernicus u l-informazzjoni ta' Copernicus, fuq il-partijiet interessati, l-utenti downstream, l-influwenza fuq in-negozju kif ukoll fuq l-investimenti nazzjonali u privati fl-infrastrutturi ta' Osservazzjoni tad-dinja.
2. Il-Kummissjoni għandha twettaq l-evalwazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, f'kooperazzjoni mill-qrib mal-operaturi u l-utenti ta' Copernicus, u għandhom jeżaminaw l-effettività u l-effiċjenza ta' Copernicus u l-kontribut tiegħu għall-objettivi msemmija fl-Artikolu 4. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika r-riżultat ta' dawn l-evalwazzjonijiet lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni u għandha, fejn meħtieġ, tipproponi miżuri adatti.
3. Il-Kummissjoni tista', kull meta jkun meħtieġ, tiġi assistita minn entitajiet indipendenti, twettaq evalwazzjoni tal-metodi għat-twettiq tal-proġetti kif ukoll l-impatt tal-implimentazzjoni tagħhom, sabiex jiġi evalwat jekk l-objettivi, inklużi dawk relatati mal-protezzjoni tal-ambjent, ikunux intlaħqu.
4. Il-Kummissjoni tista' titlob Stat Membru biex jipprovdi evalwazzjoni speċifika tal-azzjonijiet u l-proġetti relatati ffinanzjati skont dan ir-Regolament jew, fejn adatt, biex jagħtiha l-informazzjoni u l-assistenza meħtieġa biex twettaq evalwazzjoni ta' tali proġetti.
Artikolu 33
Tħassir
1. Ir-Regolament (UE) Nru 911/2010 huwa mħassar.
2. Kwalunkwe miżura adottata fuq il-bażi tar-Regolament (UE) Nru 911/2010 għandha tibqa' valida.
3. Referenzi għar-Regolament (UE) Nru 911/2010 li tħassar għandhom jinftehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw f'konformità mat-tabella ta' korrelazzjoni fl-Anness.
Artikolu 34
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta' April 2014.