PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. října 2014
o určení třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi podle nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
(2014/715/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ÚVOD
(1)
Nařízením (ES) č. 1005/2008 (dále jen „nařízení o rybolovu NNN“) se zavádí systém Evropské unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).
(2)
Kapitola VI nařízení o rybolovu NNN stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, oznámení zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.
(3)
Podle článku 31 nařízení o rybolovu NNN může Evropská komise určit třetí země, které považuje za nespolupracující země v boji proti rybolovu NNN. Třetí země může být určena jako nespolupracující třetí země, pokud neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežnímu státu nebo státu trhu, týkající se přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(4)
Určení nespolupracujících třetích zemí je založeno na přezkumu všech informací ve smyslu čl. 31 odst. 2 nařízení o rybolovu NNN.
(5)
V souladu s článkem 33 nařízení o rybolovu NNN může Rada stanovit seznam nespolupracujících zemí. Vůči těmto zemím se uplatní opatření stanovená v článku 38 nařízení o rybolovu NNN.
(6)
V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN jsou státy vlajky, které jsou třetími zeměmi, povinné oznámit Komisi svá opatřeních pro provádění, kontrolu a vymáhání právních a správních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, která musí rybářská plavidla dodržovat.
(7)
V souladu s čl. 20 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN Komise administrativně spolupracuje s třetími zeměmi v oblastech týkajících se provádění ustanovení tohoto nařízení o osvědčení o úlovku.
(8)
V souladu s článkem 32 nařízení o rybolovu NNN oznámila Komise rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 (2) (rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012) osmi třetím zemím, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země na základě nařízení o rybolovu NNN.
(9)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto předběžné určení vychází.
(10)
Dne 15. listopadu 2012 Komise v samostatných dopisech rovněž oznámila osmi třetím zemím skutečnost, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země. K těmto dopisům bylo připojeno rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(11)
Komise v těchto dopisech zdůraznila, že s cílem zabránit, aby byly dotčené třetí země určeny a navrženy pro oficiální zařazení na seznam jako nespolupracující třetí země podle článků 31 a 33 nařízení o rybolovu NNN, se tyto země vyzývají, aby v úzké spolupráci s Komisí vypracovaly a provedly akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012. Včasným a účinným prováděním akčního plánu mohou dotčené země předejít situaci, kdy budou určeny jako nespolupracující třetí země a kdy bude předložen návrh na jejich zařazení na konečný seznam.
(12)
V důsledku toho Komise vyzvala osm dotčených třetích zemí, aby: i) přijaly všechna opatření nezbytná k provedení opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, ii) vyhodnotily provádění opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, iii) zasílaly Komisi každých šest měsíců podrobné zprávy s hodnocením provádění každého opatření, mimo jiné z hlediska jejich individuální a/nebo celkové účinnosti při zajišťování plně vyhovujícího systému pro kontrolu rybolovu.
(13)
Osm dotčených třetích zemí dostalo možnost odpovědět písemně na otázky výslovně uvedené v rozhodnutí Komise, stejně jako na další relevantní informace. To umožnilo uvedeným zemím předložit doklady k vyvrácení nebo doplnění skutečností uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 nebo případně přijmout akční plán ke zlepšení stavu a opatření k nápravě této situace. Těmto osmi zemím bylo zaručeno právo na vyžádání nebo poskytnutí dodatečných informací.
(14)
Komise proto prostřednictvím svého rozhodnutí a dopisů ze dne 15. listopadu 2012 zahájila s těmito osmi třetími zeměmi dialog a uvedla, že za dostatečné období, aby se v této záležitosti v zásadě dosáhlo dohody, považuje období šesti měsíců.
(15)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené těmito osmi třetími zeměmi v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 byly zváženy a zohledněny. Uvedených osm zemí bylo o úvahách Komise průběžně informováno buď ústně, nebo písemně.
(16)
Šrílanské demokratické socialistické republice (dále jen „Šrí Lanka“) se nepodařilo vyvrátit skutečnosti uvedené Komisí ani realizovat akční plán k nápravě dané situace.
(17)
Toto prováděcí rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, je výsledkem šetření a dialogu, které proběhly v souvislosti s prováděním nařízení o rybolovu NNN. Tento proces probíhal v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v tomto nařízení, které se týkámimo jiné povinností třetí země, které pro ně jakožto státy vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežní státy vyplývají z mezinárodního práva v oblasti předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(18)
Z prováděcího rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, vyplývají důsledky uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN.
2. POSTUP VŮČI ŠRÍ LANCE
(19)
Dne 15. listopadu 2012 oznámila podle článku 32 nařízení NNN Komise Šrí Lance, že zvažuje možnost určit Šrí Lanku jako nespolupracující třetí zemi (3).
(20)
Komise vyzvala Šrí Lanku, aby v úzké spolupráci s jejími útvary vypracovala akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012.
921)
Hlavní nedostatky, které Komise v navrhovaném akčním plánu shledala, souvisely s několika případy nesplnění povinností vyplývajících z mezinárodního práva, které se týkaly zejména přijetí vhodného právního rámce, absence přiměřeného a účinného sledování, pozorovacího programu, odrazujícího sankčního systému a řádného provádění systému osvědčování úlovků. Další zjištěné nedostatky se obecněji vztahují k dodržování mezinárodních závazků, včetně doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu. Bylo rovněž zjištěno nedodržování doporučení a usnesení příslušných orgánů, např. Mezinárodního akčního plánu Organizace spojených národů proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (IPOA-NNN). Nedodržování nezávazných doporučení a usnesení však bylo považováno pouze za podpůrný důkaz, a nikoli za základ pro určení.
(22)
Podáním ze dne 14. prosince 2012 informovala Šrí Lanka Komisi o institucionálních opatřeních přijatých k odstranění nedostatků uvedených v navrhovaném akčním plánu.
(23)
Šrí Lanka předložila písemné připomínky dne 31. prosince 2012 a 4. ledna 2013.
(24)
Dopisem ze dne 7. února 2013 požádala Komise Šrí Lanku, aby poskytla aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu.
(25)
Dne 13. března 2013 předložily šrílanské orgány tyto dokumenty: i) průvodní dopis a vysvětlující dopis; ii) aktualizované údaje o časovém harmonogramu všech opatření, která má Šrí Lanka přijmout; iii) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; iv) národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN na rok 2013; v) aktualizace administrativních postupů a pokynů pro používání osvědčení o úlovku; vi) rozpočtové prostředky na rok 2013 pro zřízení pobočky divize kontroly kvality ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů; vii) návrhy znění revidovaných právních předpisů týkající se plnění právních povinností, sledování zámořského loďstva a odrazujících sankcí; viii) programy na zvýšení informovanosti provozovatelů o systému osvědčování úlovků; xi) kontrolní systém a x) pokyny pro postupy k prošetření činností NNN na volném moři.
(26)
Technické konzultace mezi Komisí a Šrí Lankou se uskutečnily dne 17. dubna 2013 v Bruselu. Během tohoto setkání orgány Šrí Lanky předložily Komisi svůj nový národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN stejně jako plánovaná opatření na zlepšení křížové kontroly údajů uvedených v osvědčení o úlovku a zahájily revizi právního rámce.
(27)
Ve svém podání ze dne 30. května 2013 a ze dne 3. června 2013 Šrí Lanka zdůraznila své odhodlání včasně provádět cestovní mapu, kterou vypracovala, a zároveň přijala legislativní změny k posílení opatření k zákazu rybolovu NNN a zahájila postup zadávání veřejných zakázek na systém sledování plavidel (VMS).
(28)
Na základě pokroku zjištěného v období od listopadu 2012 do začátku června 2013 informovala Komise v dopise ze dne 11. června 2013 Šrí Lanku, že za účelem dosažení konkrétních výsledků při řešení nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a za účelem dokončení potřebných opatření prodlouží Komise dialog se Šrí Lankou o dalších devět měsíců - do 28. února 2014. Po tomto dopise Komise dne 20. června 2013 zaslala aktualizovaný návrh akčního plánu.
(29)
Šrí Lanka předložila dne 22. srpna 2013 zprávu o pokroku za období od 31. května 2013 do 15. srpna 2013, po které dne 28. října 2013 následovalo podání s informacemi o postupu přijímání novelizovaných právních předpisů.
(30)
Komise navštívila dotčené šrílanské orgány ve dnech 28.-30. ledna 2014. Tyto orgány byly informovány o vývoji situace v souladu s rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 a navrhovaným akčním plánem. Během návštěvy Komise měly šrílanské orgány možnost učinit prohlášení a poskytnout příslušnou dokumentaci v reakci na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a informovat Komisi o nejnovějším vývoji, pokud jde o pokrok akčního plánu.
(31)
Šrí Lanka podala další zprávu o pokroku dne 27. března 2014 za období 16. srpna 2013 až 21. března 2014, v jejímž rámci předložila tyto dokumenty: i) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; ii) aktualizovaný harmonogram provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN; iii) dopisy ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů ministerstvu zahraničních věcí se žádostí o přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření a šetření státních příslušníků podílejících se na rybolovné činnosti NNN pod vlajkami jiných států; iv) žádost o financování systému VMS a doklad o požadavku na transpondér; v) informace o zvyšování povědomí a vi) vzorky revidovaného deníku rybolovu na rok 2014 a plán kontroly v přístavech zaměřené na rybářská plavidla pro hlubinný rybolov a rybolov na volném moři. Informace se rovněž týkaly přijetí revidovaného zákona o rybolovu šrílanským parlamentem dne 5. listopadu 2013. Šrí Lanka podala dne 1. srpna 2014 dodatečnou zprávu o pokroku, která se vztahovala na období do července 2014 a která kromě aktualizovaných informací o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu a aktualizovaného harmonogramu provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN obsahovala též dopis ministerstva zahraničních věcí ministerstvu rybolovu a rozvoje vodních zdrojů, v němž bylo uvedeno, že opis listiny o přijetí pro přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření bude předložen po přistoupení; a zpráva dále zahrnovala žádost určenou generálnímu prokurátorovi na zavedení větších sankcí do stávajících právních předpisů, dva dopisy od navrhovatelů právních předpisů obsahující revidované návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, jakož i shrnutí programů na zvyšování informovanosti kapitánů na volném moři a prováděcí zprávu pro IOTC o regionálním programu pozorovatelů. Dne 29. srpna 2014 poskytla Šrí Lanka dodatečné informace, v nichž vysvětlila, jaký posun učinila ve vztahu ke zjištěným nedostatkům (jednalo se o návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, informační oběžník o sankcích, informace o programech pozorovatelů a o kontrolních programech, jakož i o informace o pokroku při nápravě zjištěných nedostatků). Ve dnech 18. a 19. září 2014 poskytla Šrí Lanka nové informace, které potvrzovaly přijetí předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, úvahy ve vnitřní činnosti za účelem vypracování kabinetního memoranda o odrazujícím sankčním systému, úvahy za účelem splnění povinností vůči IOTC, informace o lodním deníku, výskytu kontrol a pozorovatelů a informace o možném částečném postupném zavádění transpondérů VMS na paluby šrílanských rybářských plavidel v období od ledna 2015 do srpna 2015 (ačkoliv smlouva s dodavatelem nebyla dosud podepsána ani provedena).
(32)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Byly zváženy a zohledněny ústní a písemné připomínky předložené Šrí Lankou v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 a Šrí Lanka byla zároveň průběžně informována buď ústně, nebo písemně o úvahách Komise.
(33)
S ohledem na získané poznatky, jak je uvedeno v 34. až 67. bodě odůvodnění, je Komise přesvědčena, že oblasti, které byly v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 popsány jako problematické a nedostatečné, Šrí Lanka nevyřešila uspokojivým způsobem. Šrí Lanka rovněž neprovedla v plném rozsahu opatření navrhovaná v průvodním akčním plánu.
3. URČENÍ ŠRÍ LANKY JAKO NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(34)
V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení o rybolovu NNN Komise přezkoumala, zda Šrí Lanka dodržovala své mezinárodní závazky jakožto stát vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu v souladu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a příslušnými informacemi, které poskytla Šrí Lanka, s navrhovaným akčním plánem, stejně jako s opatřeními, která byla přijata k nápravě situace. Pro účel tohoto přezkumu Komise vzala v úvahu parametry uvedené v čl. 31 odst. 4 až 7 nařízení o rybolovu NNN.
3.1. Opakující se rybolov NNN (čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN)
(35)
Jak bylo uvedeno v 292. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise zjistila, že Šrí Lanka nemá právní předpisy umožňující vydávání povolení k rybolovu na volném moři.
(36)
Jak je uvedeno v 296. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, třináct plavidel Šrí Lanky bylo zařazeno do návrhu seznamu plavidel provádějících rybolov NNN vedeného Komisí pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), protože byla zachycena při rybolovu v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení zdrojů IOTC. Od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka nezakázala svým plavidlům provádět nezákonný rybolov na volném moři ani bezodkladně nepřijala právní předpisy umožňující rybolov na volném moři a vydávání povolení k rybolovu na volném moři, aby tak zabránila nezákonnému rybolovu svými rybářskými plavidly. Šrí Lanka místo toho 5. listopadu 2013 konečně přijala revidovaný zákon o rybolovu umožňující rybolov na volném moři. Byly vypracovány prováděcí právní předpisy pro vydávání povolení pro plavidla na volném moři, jež byly přijaty v září 2014, ovšem (podle podání příslušných orgánů) nebyly dosud provedeny. Šrí Lanka rovněž omezila počet plavidel působících v IOTC z 3 307 na 1 758, tato plavidla však stále provádí rybolov na základě správního povolení pro rybolov na volném moři, a nikoli na základě zákonného povolení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b) bodem ii) Dohody Organizace spojených národů o rybích populacích (4) (UNFSA) musí stát vlajky přijmout opatření zakazující jeho plavidlům rybolov na volném moři, pokud nemají řádné povolení nebo schválení k provádění rybolovu. Uvedená situace jednoznačně dokládá, že Šrí Lanka nepostupuje v souladu se svou mezinárodní právní odpovědností jakožto státu vlajky.
(37)
Od vydání rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 byla podle informací získaných IOTC (5) v roce 2013 pobřežními státy zachycena tři plavidla plující pod šrílanskou vlajkou - Malshiri No. 1, Gold Marine 5 a Lakpriya 2, která pravděpodobně prováděla rybolov NNN. Připomíná se, že podle čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA je stát vlajky odpovědný za svá plavidla provozovaná na volném moři. Kromě toho v souladu s článkem 118 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) musí státy spolupracovat na zachování a řízení živých zdrojů; tuto povinnost jednoznačně narušuje přítomnost loďstva v IOTC bez zákonného povolení k rybolovu, které tak provádí rybolov NNN ve smyslu definice v článku 2 nařízení o rybolovu NNN.
(38)
V roce 2013 bylo navíc během kontroly při tranzitu přes území výlučné ekonomické zóny (EEZ) pobřežního státu zjištěno, že 13 dalších šrílanských plavidel nesplňuje opatření pro zachování a řízení živých zdrojů IOTC. Komise se domnívá, že pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, představuje jednoznačný doklad, že Šrí Lanka neplní své povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Situace rovněž dokládá neschopnost Šrí Lanky zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod její vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala, což je v rozporu s bodem 34 IPOA-NNN, ve kterém se stanoví, že státy by měly zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod jejich vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala. Kromě toho je existence plavidel plujících pod šrílanskou vlajkou, jak je uvedeno v 36. až 38. bodě odůvodnění, rovněž známkou nesplnění povinností ze strany Šrí Lanky vyplývajících z čl. 19 odst. 1 a 2 dohody UNFSA, kde se stanoví, že stát vlajky musí zajistit, aby plavidla plující pod jeho vlajkou dodržovala předpisy pro zachování a řízení zdrojů regionálních organizací pro řízení rybolovu.
(40)
Komise rovněž zjistila, že Šrí Lanka nemůže přijmout vhodná opatření k zabránění opakujícímu se rybolovu NNN kvůli nedostatkům ve svém právním rámci. Komise proto v rámci akčního plánu navrhla, aby byl proveden přezkum právního rámce pro zajištění dodržování mezinárodních závazků ve vztahu k volnému moři, a to za účelem odstranění nedostatku příslušných provozních prostředků určených k účinnému sledování šrílanského zámořského loďstva a vytvoření odrazujícího sankčního systému.
(41)
Jak již bylo uvedeno v 36. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Šrí Lanka přijala v listopadu 2013 revidovaný zákon o rybolovu umožňující jejím plavidlům provádět rybolov mimo výlučnou ekonomickou zónu Šrí Lanky. Avšak zákon potřebný pro provádění systému udělování povolení pro rybolov na volném moři je stále ve fázi návrhu, a proto není použitelný. Povolení jsou v současné době vydávána na základě správních rozhodnutí, bez předchozího vymezení postupů a nesystémovým způsobem. Kromě toho revidovaný zákon o rybolovu rovněž stanoví větší sankce za rybolov NNN, které by mohly být považovány za odrazující, pouze pro část šrílanského zámořského loďstva (zejména pro malé lodě, které loví mimo šrílanskou výlučnou ekonomickou zónu a pro které by mohly být sankce považovány za vhodné vzhledem k omezené rybolovné kapacitě těchto plavidel). Avšak šrílanská flotila větších plavidel (o délce větší než 24 m) se v letech 2013 a 2014 rozrostla a výši sankcí, které stanoví nový zákon o rybolovu pro tuto část flotily, nelze již považovat za odrazující; rybolovná kapacita těchto plavidel je 10-20krát větší než u menších plavidel. Současné právní předpisy (6) počítají s maximální pokutou ve výši 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)), kterou nelze považovat za účinnou z hlediska zajištění dodržování opatření a odrazování od jejich dalšího porušování a která nepřipraví pachatele o výhody vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Výši těchto sankcí nelze pokládat za splňující požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Komise se proto domnívá, že sankční systém zavedený Šrí Lankou je zjevně nepřiměřený a jednoznačně neodpovídá závažnosti možných porušení pravidel, možnému dopadu porušení pravidel na zdroje a případnému prospěchu, který může z takové nezákonné činnosti vyplývat.
(42)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s článkem 118 úmluvy UNCLOS a s články 18, 19 a 20 dohody UNFSA.
(43)
Vzhledem k 292. až 299. bodu odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vzhledem k vývoji po 15. listopadu 2012 zastává Komise názor, že na základě ustanovení čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN neplní Šrí Lanka povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva ohledně plavidel provádějících rybolov NNN a rybolovu NNN prováděného rybářskými plavidly plujícími pod její vlajkou nebo jejími státními příslušníky, a nepřijala dostatečná opatření, aby čelila doloženému a opakujícímu se rybolovu NNN prováděnému plavidly, která dříve plula pod její vlajkou.
3.2. Špatná spolupráce a nepřijetí donucovacích opatření (čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN)
(44)
Jak je popsáno v 302. až 311. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu toho, zda Šrí Lanka účinně spolupracuje s Komisí na vyšetřování rybolovu NNN a s ním spojených činností.
(45)
Pokud jde o plavidla uvedená v 293. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Šrí Lanka byla - jak vyplývá z 296. bodu odůvodnění uvedeného rozhodnutí - povinna podávat každý měsíc zprávy o opatřeních přijatých vůči těmto plavidlům. Tyto zprávy byly předloženy pouze v 9 z 12 měsíců v roce 2013 a pouze ve 2 ze 4 měsíců v roce 2014. V rozporu s ustanoveními článku 20 dohody UNFSA, podle kterého musí státy spolupracovat buď přímo, nebo prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu, aby zajistily dodržování opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a jejich vymáhání, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, pokud jde o mezinárodní spolupráci a donucování.
(46)
Jak je uvedeno v 302. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a výše v 45. bodě odůvodnění, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vůči IOTC měsíčně podávat zprávy v souvislosti s 13 šrílanskými plavidly, u nichž se předpokládá, že jsou zapojena do rybolovu NNN, která však nejsou zařazena na seznam IOTC. Šrí Lanka proto neprokázala splnění podmínek čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS, v němž se stanoví, že stát vlajky přejímá pod svou jurisdikci v rámci svých vnitrostátních právních předpisů každé plavidlo plující pod jeho vlajkou, jeho velitele, důstojníky i posádku.
(47)
Komise dále zkoumala, jak je uvedeno v 306. až 307. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, zda Šrí Lanka přijala účinná donucovací opatření vůči provozovatelům plavidel odpovědným za provádění rybolovu NNN a zda byly použity dostatečně přísné sankce, aby připravily pachatele o zisky vyplývající z tohoto rybolovu.
(48)
Jak bylo vysvětleno v 41. bodě odůvodnění v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, na Šrí Lance nebyl zaveden odrazující sankční systém pro segment velkých plavidel šrílanské flotily. Stávající soubor sankcí není v souladu s požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti.
(49)
Dostupné důkazy stále potvrzují, že Šrí Lanka neplní své povinnosti podle mezinárodního práva, co se týče účinných donucovacích opatření. V tomto ohledu, jak bylo vysvětleno v 36. až 38. bodě odůvodnění, pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, svědčí o tom, že Šrí Lanka neplní povinnosti vůči svým plavidlům provádějícím činnost na volném moři, jak je stanoveno v čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA.
(50)
Jak bylo zdůrazněno v 309. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, úroveň rozvoje Šrí Lanky nelze považovat za činitel narušující schopnost příslušných orgánů spolupracovat s ostatními zeměmi a usilovat o vymáhání. Vyhodnocení konkrétních překážek rozvoje je dále uvedeno v 65. až 67. bodě odůvodnění.
(51)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS a s články 18 a 19 dohody UNFSA.
(52)
S ohledem na 302. až 311. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky v souvislosti se spoluprací a donucovacími opatřeními.
3.3. Nedodržování mezinárodních pravidel (čl. 31 odst. 6 nařízení o rybolovu NNN)
(53)
Jak je popsáno v 314. až 334. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu veškerých důležitých informací týkajících se statusu Šrí Lanky jako smluvní strany IOTC. Komise proto provedla analýzu veškerých informací, které považovala za důležité ve vztahu k dohodě Šrí Lanky o uplatňování opatření na zachování a řízení přijatých komisí IOTC v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(54)
Připomíná se, že od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 vydala komise IOTC výroční zprávy o plnění požadavků pro léta 2013 (8) a 2014 (9), z nichž vyplývá, že v letech 2012 a 2013 Šrí Lanka požadavky stále neplnila nebo je plnila jen částečně.
(55)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2013, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(56)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 10/08 (10) o seznamu aktivních plavidel, Šrí Lanka neposkytla informace o mezinárodní rádiové volací značce pro každé plavidlo. Pokud jde o usnesení IOTC č. 06/03 (11) o přijetí systému sledování plavidel (VMS), Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC). Šrí Lanka rovněž nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému VMS. Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 (12) o povinných statistických požadavcích, Šrí Lanka neposkytla údaje o četnosti a velikosti pro pobřežní rybolov a údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením pro pobřežní rybolov, hladinný lov a rybolov pomocí dlouhých lovných šňůr. Pokud jde o usnesení IOTC 05/05 (13) o předkládání údajů týkajících se žraloků, tyto požadavky splnila Šrí Lanka jen částečně, protože údaje o úlovcích pro tenatové sítě a dlouhé lovné šňůry jsou uvedeny společně.Pokud jde o usnesení IOTC 12/05 (14) o překládkách v přístavu, nepředložila Šrí Lanka povinnou zprávu.Pokud jde o usnesení IOTC 11/04 o pozorovatelích (15), Šrí Lanka neprovedla regionální programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení. Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy.
(57)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2014, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(58)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 13/02 (16),Šrí Lanka nepřijala právní a správní předpisy, které by stanovily povinné označování vybavení. Pokud jde o usnesení IOTC 13/08 (17), Šrí Lanka nepředložila plán řízení pro lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) ani nebyla přijata žádná právní a správní opatření pro osm plavidel lovících košelkovými nevody v souladu s požadavky usnesení IOTC 12/13 (18). V roce 2014 opět ve vztahu k usnesení 06/03 (19) Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC) ani nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému sledování plavidel (VMS).Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 o povinných statistických údajích, neoznámila Šrí Lanka údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením.Pokud jde o usnesení IOTC 13/06 (20) a 12/04 (21), Šrí Lanka neprovedla zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého ani nezavedla pro plavidla lovící košelkovými nevody povinné vybavení podběráky a pro plavidla používající dlouhé lovné šňůry povinné vybavení nástroji na odříznutí lovné šňůry a vyjmutí háčku. V roce 2014 Šrí Lanka opět ve vztahu k usnesení 11/04 (22) neprovedla programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení.Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy. Pokud jde o usnesení IOTC 10/10 (23), Šrí Lanka neposkytla zprávu o dovozu, vykládce a překládce tuňáka a produktů z příbuzných druhů ryb v přístavech.
(59)
Neposkytnutí informací, které požaduje IOTC, a nesplnění povinností IOTC podle 56. a 58. bodu odůvodnění ze strany Šrí Lanky je dokladem toho, že Šrí Lanka nesplnila povinnosti státu vlajky stanovené v úmluvě UNCLOS a v dohodě UNFSA. Zejména neposkytnutí včasných statistických informací, informací o systému VMS, o úlovku a intenzitě, překládkách v přístavu, programu pozorovatelů oslabuje schopnost Šrí Lanky plnit své povinnosti v souladu s články 117 a 118 úmluvy UNCLOS. Tyto články stanoví povinnosti státu přijmout pro své státní příslušníky opatření na zachování živých zdrojů na volném moři a spolupracovat na opatřeních pro zachování a řízení živých zdrojů v oblasti volného moře.
(60)
Jak je uvedeno v 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, během návštěvy Komise na Šrí Lance v listopadu 2010 byla zjištěna řada dalších skutečností, a to zejména pokud jde o chybějící systém VMS a právní předpisy pro podávání zpráv o úlovcích. V 319. a 321. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 jsou v důsledku zpráv o plnění požadavků IOTC pro léta 2011 a 2012 uvedeny další skutečnosti týkající se například chybějícího programu pozorovatelů a špatného podávání zpráv o plavidlech a státních příslušnících, u nichž bylo zjištěno zapojení do rybolovu NNN.V tomto ohledu z informací předložených šrílanskými orgány ve vztahu k právním předpisům v oblasti rybolovu na volném moři, vytvoření funkčního systému VMS, spolehlivého programu pozorovatelů a k evidenci úlovků a podávání zpráv o úlovcích vyplynulo, že orgány nezajistily účinnou a účelnou kontrolu a sledování plavidel plujících pod vlajkou Šrí Lanky v souladu s mezinárodními závazky. Šrí Lanka, jak je uvedeno v 36., 40. a 41. bodě odůvodnění, byla především vyzvána, aby vypracovala podrobný právní rámec umožňující rybolov na volném moři společně s povoleními k rybolovu na volném moři a aby splnila usnesení IOTC, a to zejména pokud jde o sledování, kontrolu a dohled nad vlastní flotilou, včetně systému VMS, lodního deníku a systému podávání zpráv o úlovcích a programu pozorovatelů.Pokud jde o právní předpisy v oblasti rybolovu na volném moři, byl změněn zákon o rybolovu, aby umožňoval rybolov na volném moři, a bylo navrženo prováděcí nařízení k vydávání povolení, jež bylo nakonec přijato v září 2014. Jelikož však bylo dané prováděcí nařízení přijato až v září 2014 a nedostává se informací o tom, jak bude provedeno, jsou v současnosti vydávána pouze administrativní povolení, přičemž šrílanská plavidla jsou provozována bez systému VMS. Pokud jde o regionální program pozorovatelů, z dokumentů poskytnutých šrílanskými orgány vyplynulo, že i přes výběr a přijetí několika inspektorů nebude velká část loďstva pokryta z důvodu malého počtu inspektorů (45) v poměru k velkému počtu plavidel (1 758 v rejstříku plavidel IOTC). Šrí Lanka však nepředložila žádné návrhy na řešení tohoto vážného problému v kontextu IOTC, v důsledku kterého není odpovídajícím způsobem zajištěno pokrytí loďstva plujícího pod šrílanskou vlajkou na volném moři kvůli nedostatečným prostředkům pro inspekci.V tomto ohledu je třeba připomenout, že Šrí Lanka má vážné problémy při vykazování údajů pro IOTC, což ohrožuje schopnost země vykonávat povinnosti státu vlajky.
(61)
Pokud jde o systém VMS, jak je uvedeno v 316., 321. a 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a v 60. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Komise připomíná různé problémy, na které upozorňuje IOTC. V návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka uvedla, že se nachází v procesu zavádění systému VMS. Předložila Komisi právní předpisy prokazující požadavek na transpondér na palubě od 1. listopadu 2011 a uvedla, že už byl vybrán poskytovatel služeb. Nebylo však zajištěno financování a jednání mezi šrílanskými orgány a příslušnými finančními institucemi probíhají už déle než 18 měsíců. Jednání se týkají podmínek úvěru na nákup a instalaci FMC a poskytování finanční pomoci provozovatelům při instalaci a provozování systému VMS v přiměřené lhůtě pro celou flotilu provádějící rybolov na volném moři. V důsledku toho není na Šrí Lance zřízeno středisko FMC. Systém VMS je navíc stále ve vývoji a nebyl dosud uveden do provozu. Komise během své návštěvy v lednu 2014 zjistila, jak potvrzuje následné podání Šrí Lanky a zprávy o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014, že rybářská plavidla Šrí Lanky stále nejsou vybavena systémem VMS. Pokud jde o soulad s požadavky IOTC na systém VMS, existují rozpory mezi zprávami o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014 a kroky Šrí Lanky. Zprávy o plnění požadavků uvádějí údaje o částečném plnění, zatímco z informací poskytnutých Šrí Lankou jednoznačně vyplývá, že nedošlo k žádné skutečné realizaci systému VMS. Šrí Lanka proto nesplňuje podmínky stanovené v čl. 18 odst. 3 písm. g) dohody UNFSA s ohledem na údaje o schopnosti šrílanských orgánů v oblasti sledování, kontroly a dohledu, zejména provozní schopnosti řídit vlastní flotilu a schopnosti vývoje a realizace funkčního systému VMS.
(62)
Ze skutečností uvedených v oddílu 3.3 vyplývá, že Šrí Lanka porušuje podmínky čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(63)
Šrí Lanka proto s ohledem na své povinnosti státu vlajky nesplňuje dostatečně podmínky článku 117, 118 úmluvy UNCLOS a čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(64)
S ohledem na 314. až 334. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po přijetí tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a 6 nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní své povinnosti, které má podle mezinárodního práva, co se týče mezinárodních pravidel, předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů.
3.4. Zvláštní omezení rozvojových zemí
(65)
Připomíná se, že podle ukazatele lidského rozvoje zavedeného OSN (24) je Šrí Lanka považována za zemi na středním stupni lidského rozvoje (92. místo ze 186 zemí). Potvrzuje to i příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (25), kde je Šrí Lanka uvedena v kategorii zemí s nižšími středními příjmy.
(66)
Jak je uvedeno v 337. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, nebylo možno zjistit žádný průkazný důvod, který by naznačoval, že skutečnost, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající pro ni z mezinárodního práva, je důsledkem nedostatečného rozvoje. Po 15. listopadu 2012 nebyl předložen žádný další konkrétní důkaz, který by prokazoval, že zjištěné nedostatky jsou důsledkem nedostatečné kapacity a správní infrastruktury.
(67)
S ohledem na 336. až 337. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 7 nařízení o rybolovu NNN stav rozvoje a celková výkonnost Šrí Lanky v oblasti rybolovu nejsou nepříznivě ovlivněny její úrovní rozvoje.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE URČENÍ NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(68)
S ohledem na závěry týkající se skutečnosti, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající z mezinárodního práva pro stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát nebo stát trhu a nepřijímá kroky směřující k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN, měla by být v souladu s článkem 31 nařízení o rybolovu NNN určena jako země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti rybolovu NNN.
(69)
Podle čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN jsou příslušné orgány členských států povinny odmítnout dovoz produktů rybolovu do Unie, aniž by musely žádat dodatečné důkazy nebo posílat žádost o pomoc státu vlajky, pokud si jsou vědomy, že osvědčení o úlovku potvrdily orgány státu vlajky určeného v souladu s článkem 31 uvedeného nařízení jako nespolupracující stát. Nepříznivý dopad na obchod by měl nastávat pokud možno co nejpozvolněji s cílem usnadnit - během období mezi dnem vstupu tohoto prováděcího rozhodnutí Komise v platnost a případnými opatřeními přijatými Radou - přizpůsobení dotčených stran nové situaci a s cílem poskytnout hospodářským subjektům, mimo jiné i malým a středním podnikům, vzhledem ke zvláštním vlastnostem produktů rybolovu ze Šrí Lanky a ke zvláštním vlastnostem dodavatelů na Šrí Lance, dostatek času na přizpůsobení. V důsledku toho by uplatňování tohoto rozhodnutí mělo být odloženo o tři měsíce. Tento odklad by neměl mít žádný dopad na potřebu rychlých opatření ze strany Rady pro urychlené řešení situace na Šrí Lance v souvislosti s rybolovem NNN.
(70)
Je třeba prohlásit, že určení Šrí Lanky jako země, kterou Komise pro účely tohoto rozhodnutí považuje za nespolupracující, nebrání tomu, aby Komise nebo Rada učinily jakýkoli následný krok za účelem vypracování seznamu nespolupracujících zemí.
(71)
V případě, že Rada zařadí Šrí Lanku na seznam nespolupracujících zemí podle článku 33 nařízení o NNN, toto předcházející rozhodnutí o určení se stane zastaralým.
5. POSTUP PROJEDNÁVÁNÍ VE VÝBORU
(72)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Šrílanská demokratická socialistická republika je určena jako třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. ledna 2015.
V Bruselu dne 14. října 2014.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-14 ta' Ottubru 2014
li tidentifika pajjiż terz li l-Kummissjoni tqis li huwa pajjiż terz li ma jikkooperax skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 li jistabbilixxi sistema Komunitarja sabiex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat
(2014/715/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 tad-29 ta' Settembru 2008 li jistabbilixxi sistema Komunitarja sabiex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat, li jemenda r-Regolamenti (KEE) Nru 2847/93, (KE) Nru 1936/2001 u (KE) Nru 601/2004 u li jirrevoka r-Regolamenti (KE) Nru 1093/94 u (KE) Nru 1447/1999 (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 31 tiegħu,
Billi:
1. INTRODUZZJONI
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 1005/2008 (ir-Regolament IUU) jistabbilixxi sistema tal-Unjoni li tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat (IUU).
(2)
Il-Kapitolu VI tar-Regolament IUU jistabbilixxi l-proċedura fir-rigward tal-identifikazzjoni ta' pajjiżi terzi li ma jikkooperawx, proċeduri fir-rigward ta' pajjiżi identifikati bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx, l-istabbiliment ta' lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx, it-tneħħija mil-lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx, il-pubbliċità tal-lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx u kwalunkwe miżura ta' emerġenza.
(3)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament IUU, il-Kummissjoni Ewropea tista' tidentifika pajjiżi terzi li hija tqis bħala pajjiżi li ma jikkooperawx fil-ġlieda kontra sajd IUU. Pajjiż terz jista' jiġi identifikat bħala pajjiż terz li ma jikkooperax jekk jonqos milli jaqdi dawk li huma d-dmirijiet tiegħu skont il-liġi internazzjonali bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali jew tas-suq, milli jieħu azzjoni sabiex jipprevjeni, jiskoraġġixxi jew jelimina l-attivitajiet ta' sajd IUU.
(4)
L-identifikazzjoni ta' pajjiżi terzi li ma jikkooperawx għandha tkun ibbażata fuq l-analiżi tal-informazzjoni kollha kif stabbilit skont l-Artikolu 31(2) tar-Regolament IUU.
(5)
B'konformità mal-Artikolu 33 tar-Regolament IUU, il-Kunsill jista' jistabbilixxi lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx. Il-miżuri stabbiliti fl-Artikolu 38 tar-Regolament IUU japplikaw għal dawk il-pajjiżi.
(6)
Skont l-Artikolu 20(1) tar-Regolament IUU, pajjiżi terzi li huma Stati tal-bandiera huma mitluba biex jinnotifikaw lill-Kummissjoni bl-arranġamenti tagħhom għall-implimentazzjoni, il-kontroll u l-infurzar tal-liġijiet, ir-regolamenti u l-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni li għandhom josservaw il-bastimenti tas-sajd tagħhom.
(7)
Skont l-Artikolu 20(4) tar-Regolament IUU, il-Kummissjoni tikkoopera fuq livell amministrattiv ma' pajjiżi terzi fl-oqsma relatati mal-implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta' dak ir-Regolament dwar iċ-ċertifikazzjoni tal-qbid.
(8)
B'konformità mal-Artikolu 32 tar-Regolament IUU, permezz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta' Novembru 2012 (2) (id-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012), il-Kummissjoni nnotifikat tmien pajjiżi terzi dwar il-possibbiltà li jistgħu jiġu identifikati bħala pajjiżi li ma jikkooperawx skont ir-Regolament IUU.
(9)
Fid-Deċiżjoni tagħha tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni inkludiet l-informazzjoni rigward il-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali sottostanti għal tali identifikazzjoni preliminari.
(10)
Dejjem fil-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni nnotifikat tmien pajjiżi terzi permezz ta' ittri separati dwar il-fatt li kienet qiegħda tikkunsidra l-possibbiltà li tidentifikahom bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx. Id-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ġiet mehmuża ma' dawk l-ittri.
(11)
F'dawk l-ittri, il-Kummissjoni enfasizzat li sabiex jiġi evitat li jiġu identifikati u proposti għal elenkar formali bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx kif stipulat fl-Artikoli 31 u 33 rispettivament tar-Regolament IUU, il-pajjiżi terzi kkonċernati, b'kooperazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, kienu mistiedna jistabbilixu u jimplimentaw, pjan ta' azzjoni li jirrettifika n-nuqqasijiet identifikati fid-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012. Implimentazzjoni fil-ħin u effettiva tal-pjan ta' azzjoni mill-pajjiżi kkonċernati setgħet għenithom jevitaw milli jiġu identifikati bħala pajjiżi terzi li ma jikkooperawx u milli jiġu proposti għall-elenkar finali.
(12)
Konsegwenza ta' dan, il-Kummissjoni stiednet it-tmien pajjiżi terzi kkonċernati: (i) biex jieħdu l-miżuri meħtieġa kollha għall-implimentazzjoni tal-azzjonijiet inklużi fil-pjanijiet ta' azzjoni ssuġġeriti mill-Kummissjoni; (ii) biex jivvalutaw l-implimentazzjoni tal-azzjonijiet inklużi fil-pjanijiet ta' azzjoni ssuġġeriti mill-Kummissjoni; u (iii) biex kull sitt xhur jibagħtu rapporti ddettaljati lill-Kummissjoni li jivvalutaw l-implimentazzjoni ta' kull azzjoni fir-rigward, fost l-oħrajn, tal-effettività individwali u/jew kumplessiva tagħhom sabiex jiżguraw sistema ta' kontroll tas-sajd li hija konformi b'mod sħiħ.
(13)
It-tmien pajjiżi terzi kkonċernati ngħataw l-opportunità biex iwieġbu bil-miktub dwar kwistjonijiet indikati espliċitament fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni kif ukoll dwar informazzjoni rilevanti oħra. Dawk il-pajjiżi ngħatalhom permess jissottomettu evidenza sabiex jiċħdu jew jikkompletaw il-fatti invokati fid-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 jew li jadottaw, kif xieraq, pjan ta' azzjoni għal titjib u l-miżuri meħuda biex is-sitwazzjoni tiġi rratifikata. It-tmien pajjiżi kienu żgurati dwar id-dritt tagħhom li jitolbu, jew jipprovdu informazzjoni addizzjonali.
(14)
Għalhekk, permezz tad-Deċiżjoni tagħha u l-ittri tagħha tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni fetħet proċess ta' djalogu ma' tmien pajjiżi terzi u indikat li fil-prinċipju kkunsidrat perjodu ta' sitt xhur bħala suffiċjenti biex jintlaħaq ftehim.
(15)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa. Il-kummenti bil-fomm u miktuba sottomessi min-naħa tat-tmien pajjiżi terzi wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ġew ikkunsidrati u meqjusa. It-tmien pajjiżi nżammu informati, bil-fomm jew bil-miktub, dwar il-kunsiderazzjonijiet tal-Kummissjoni.
(16)
Ir-Repubblika Soċjalista Demokratika tas-Sri Lanka (is-Sri Lanka) naqset milli tirribatti l-fatti li ġew invokati mill-Kummissjoni, jew milli timplimenta l-pjan ta' azzjoni biex tirrettifika s-sitwazzjoni.
(17)
Din id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni li tidentifika s-Sri Lanka bħala pajjiż terz li l-Kummissjoni tikkunsidra bħala li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd IUU hija r-riżultat ta' proċess ta' investigazzjoni u ta' djalogu fil-kuntest tal-implimentazzjoni tar-Regolament IUU. Dak il-proċess kien konformi mar-rekwiżiti sostantivi u proċedurali stipulati f'dak ir-Regolament, li jirreferi, inter alia, għad-dmir tal-pajjiż terz bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali jew tas-suq li jimpedixxi, jiskoraġġixxi u jelimina s-sajd IUU skont il-liġi internazzjonali.
(18)
Id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni li tidentifika lis-Sri Lanka bħala pajjiż terz li l-Kummissjoni tqis li huwa pajjiż terz li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd IUU tinvolvi l-konsegwenzi stabbiliti fl-Artikolu 18(1)(g) tar-Regolament IUU.
2. PROĊEDURA FIR-RIGWARD TAS-SRI LANKA
(19)
Fil-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni nnotifikat lis-Sri Lanka, skont l-Artikolu 32 tar-Regolament IUU, li kienet qed tikkunsidra l-possibbiltà li tidentifika lis-Sri Lanka bħala pajjiż terz li ma jikkooperax (3).
(20)
Il-Kummissjoni stiednet lis-Sri Lanka biex, b'kooperazzjoni mill-qrib mas-servizzi tagħha, tistabbilixxi pjan ta' azzjoni biex jiġu rettifikati n-nuqqasijiet identifikati fid-Deċiżjoni tagħha tal-15 ta' Novembru 2012.
(21)
In-nuqqas ewlieni identifikat mill-Kummissjoni fil-pjan ta' azzjoni ssuġġerit kien relatat ma' diversi nuqqasijiet fl-implimentazzjoni tal-obbligi tad-dritt internazzjonali, marbuta b'mod partikolari mal-adozzjoni ta' qafas legali adegwat, in-nuqqas ta' sistema ta' monitoraġġ adegwata u effiċjenti, in-nuqqas ta' skema ta' osservatur, in-nuqqas ta' sistema ta' sanzjonijiet ta' deterrent, u n-nuqqas ta' implimentazzjoni korretta tal-iskema ta' ċertifikazzjoni tal-qbid. Nuqqasijiet oħra identifikati huma relatati, b'mod aktar ġenerali mal-konformità mal-obbligi internazzjonali inklużi r-rakkomandazzjonijiet u r-riżoluzzjonijiet tal-Organizzazzjonijiet Reġjonali tal-Ġestjoni tas-Sajd (RFMOs). Ġie identifikat ukoll nuqqas ta' konformità ma' rakkomandazzjonijiet u riżoluzzjonijiet minn korpi rilevanti bħall-Pjan Internazzjonali ta' Azzjoni kontra s-sajd Illegali, Mhux Iddikjarat u Mhux Irregolat tan-Nazzjonijiet Uniti (IPOA-IUU). Madankollu, in-nuqqas ta' konformità ma' rakkomandazzjonijiet u riżoluzzjonijiet mhux vinkolanti tqies biss bħala prova ta' sostenn u mhux bħala bażi għall-identifikazzjoni.
(22)
Permezz tas-sottomissjoni tagħha tal-14 ta' Diċembru 2012, is-Sri Lanka għarrfet lill-Kummissjoni dwar l-arranġamenti istituzzjonali li ġew imwaqqfa sabiex jiġu indirizzati n-nuqqasijiet identifikati fil-pjan ta' azzjoni li ġie ssuġġerit.
(23)
Is-Sri Lanka bagħtet kummenti bil-miktub fil-31 ta' Diċembru 2012 u fl-4 ta' Jannar 2013.
(24)
Permezz tal-ittra tas-7 ta' Frar 2013, il-Kummissjoni talbet lis-Sri Lanka biex tipprovdi informazzjoni aġġornata dwar l-oqsma ewlenin tal-pjan ta' azzjoni li ġie ssuġġerit.
(25)
Fit-13 ta' Marzu 2013, l-awtoritajiet tas-Sri Lanka ippreżentaw id-dokumenti li ġejjin: (i) ittra ta' akkumpanjament u ittra ta' spjegazzjoni; (ii) aġġornament dwar it-twaqqit tas-Sri Lanka fir-rigward tal-miżuri kollha li għandhom jittieħdu; (iii) informazzjoni aġġornata dwar oqsma ewlenin tal-pjan ta' azzjoni ssuġġerit; (iv) il-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali 2013 għall-ġlieda kontra s-sajd IUU; (v) aġġornamenti dwar proċeduri amministrattivi u linji gwida għall-użu ta' ċertifikati tal-qbid; (vi) l-allokazzjoni tal-baġit 2013 għat-twaqqif ta' uffiċċju sekondarju tad-Diviżjoni ta' Kontroll tal-Kwalità tad-Dipartiment tas-Sajd u r-Riżorsi Akkwatiċi fl-ajruport; (vii) abbozzi ta' testi għal-leġiżlazzjoni riveduta dwar il-konformità mal-obbligi legali, il-monitoraġġ tal-flotot għal distanzi twal u sanzjonijiet ta' deterrent; (viii) skemi ta' tagħrif għal operaturi li jieħdu sehem fl-iskema ta' ċertifikazzjoni tal-qbid; (xi) skema ta' spezzjoni u (x) linji gwida għall-proċeduri biex jiġu investigati attivitajiet IUU fl-ibħra internazzjonali.
(26)
Fis-17 ta' April 2013 saru konsultazzjonijiet tekniċi bejn il-Kummissjoni u s-Sri Lanka fi Brussell. Matul dik il-laqgħa, l-awtoritajiet tas-Sri Lanka ppreżentaw lill-Kummissjoni l-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali reċenti tal-pajjiż għall-ġlieda kontra s-sajd IUU, kif ukoll miżuri ppjanati sabiex tiġi mtejba l-kontroverifika tal-informazzjoni li tinsab fiċ-ċertifikati tal-qbid u fir-reviżjoni li nbdiet tal-qafas legali.
(27)
Permezz tas-sottomissjonijiet tagħha tat-30 ta' Mejju 2013 u tat-3 ta' Ġunju 2013, is-Sri Lanka enfasizzat l-impenn tagħha għal implimentazzjoni f'waqtha ta' pjan direzzjonali, imfassal mis-Sri Lanka, filwaqt li ssir l-adozzjoni tal-emendi leġiżlattivi biex jiġu msaħħa l-miżuri punittivi għas-sajd IUU u jingħata bidu għall-proċess tal-akkwist tas-Sistema ta' Monitoraġġ tal-Bastimenti (VMS).
(28)
Abbażi tal-progress misjub fil-perjodu ta' bejn Novembru 2012 u l-bidu ta' Ġunju 2013, b'ittra tal-11 ta' Ġunju 2013 il-Kummissjoni għarrfet lis-Sri Lanka li sabiex jinkisbu riżultati tanġibbli li jindirizzaw in-nuqqasijiet imsemmija fid-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u li jikkonkludu l-azzjonijiet meħtieġa, il-Kummissjoni se żżomm djalogu mas-Sri Lanka sat-28 ta' Frar 2014, jiġifieri għal perjodu addizzjonali ta' disa' xhur. Fl-20 ta' Ġunju 2013 sar segwitu għal din l-ittra permezz ta' proposta aġġornata għall-pjan ta' azzjoni mill-Kummissjoni.
(29)
Fit-22 ta' Awwissu 2013 is-Sri Lanka bagħtet rapport ta' progress li jkopri l-perjodu mill-31 ta' Mejju 2013 sal-15 ta' Awwissu 2013, li ġie segwit b'sottomissjoni tat-28 ta' Ottubru 2013 li inkludiet informazzjoni dwar il-proċedura ta' adozzjoni għal-leġiżlazzjoni emendata.
(30)
Il-Kummissjoni żaret lill-awtoritajiet ikkonċernati tas-Sri Lanka bejn it-28 u t-30 ta' Jannar 2014. Dawk l-awtoritajiet inżammu infurmati dwar il-progress tas-sitwazzjoni b'konformità mad-deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u l-pjan ta' azzjoni li ġie propost. Waqt iż-żjara tal-Kummissjoni, l-awtoritajiet tas-Sri Lanka kellhom l-opportunità li jagħmlu dikjarazzjonijiet u jipprovdu dokumenti rilevanti bi tweġiba għad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, u li jinfurmaw lill-Kummissjoni rigward l-aktar żviluppi reċenti b'rabta mal-progress tal-pjan ta' azzjoni.
(31)
Fis-27 ta' Marzu 2014 is-Sri Lanka pprovdiet rapport ta' progress ieħor li jkopri l-perjodu mis-16 ta' Awwissu 2013 sal-21 ta' Marzu 2014, filwaqt li ppreżentat ukoll id-dokumenti li ġejjin: (i) informazzjoni aġġornata dwar oqsma ewlenin tal-pjan ta' azzjoni ssuġġerit; (ii) perjodu ta' żmien aġġornat għall-implimentazzjoni tal-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali fil-ġlieda kontra s-sajd IUU; (iii) ittri mill-Ministeru tas-Sajd u l-Iżvilupp tar-Riżorsi Akkwatiċi lill-Ministeru tal-Affarijiet Esterni li fihom jintalab li jkun hemm adeżjoni mal-Ftehim ta' Osservanza FAO u li ċittadini involuti fis-sajd IUU taħt bnadar ta' stati oħra jiġu investigati; (iv) talba għal finanzjament tal-VMS u għad-dimostrazzjoni tar-rekwiżit tat-transponders; (v) informazzjoni dwar it-taħriġ ta' sensibilizzazzjoni u (vi) eżemplari tal-Ġurnal ta' Abbord tas-Sajd rivedut tal-2014 u l-pjan ta' spezzjoni fil-portijiet ta' Bastimenti tas-Sajd f'Ibħra Fondi u ta' Bastimenti tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali. L-informazzjoni inkludiet ukoll l-adozzjoni, mill-Parlament tas-Sri Lanka, tal-Att tas-Sajd rivedut fil-5 ta' Novembru 2013. Fl-1 ta' Awwissu 2014 is-Sri Lanka pprovdiet rapport ta' progress addizzjonali li jkopri l-perjodu sa Lulju 2014 li, flimkien ma' informazzjoni aġġornata dwar l-oqsma ewlenin proposti fil-pjan ta' azzjoni, u perjodu ta' żmien aġġornat għall-implimentazzjoni tal-Pjan ta' Azzjoni Nazzjonali fil-ġlieda kontra s-sajd IUU, inkluda wkoll; ittra mill-Ministeru tal-Affarijiet Esterni lill-Ministeru tas-Sajd u l-Iżvilupp tar-Riżorsi Akkwatiċi li biha infurmat li kopja tal-istrument ta' aċċettazzjoni għall-adeżjoni mal-Ftehim ta' Osservanza FAO se tiġi ppreżentata ladarba sseħħ l-adeżjoni; Talba lill-Avukat Ġenerali għall-introduzzjoni ta' aktar sanzjonijiet fil-leġiżlazzjoni attwali; 2 ittri mir-Rapporteurs Legali li jinkludu, rispettivament, l-abbozzi ta' regolamenti dwar Operazzjonijiet tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali u l-Ġbir ta' Dejta tal-Qbid tal-Ħut, kif ukoll sommarju tal-programmi ta' sensibilizzazzjoni għal kaptani ta' bastimenti li jbaħħru f'ibħra miftuħa u r-rapport ta' implimentazzjoni lill-IOTC dwar skema reġjonali ta' osservazzjoni. Fid-29 ta' Awwissu 2014, is-Sri Lanka pprovdiet informazzjoni addizzjonali li tispjega l-progress li sar fir-rigward tan-nuqqasijiet li ġew stabbiliti (jiġifieri abbozzi ta' regolamenti dwar Operazzjonijiet tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali u l-Ġbir ta' Dejta tal-Qbid tal-Ħut, Ċirkolari ta' informazzjoni dwar is-sanzjonar, informazzjoni dwar programmi ta' osservatur u ta' spezzjoni u informazzjoni dwar il-progress li sar fir-rigward tan-nuqqasijiet li ġew stabbiliti). Fit-18 u d-19 ta' Settembru 2014 is-Sri Lanka pprovdiet sottomissjonijiet ġodda li jikkonfermaw l-adozzjoni ta' regolamenti dwar Operazzjonijiet tas-Sajd f'Ibħra Internazzjonali u l-Ġbir ta' Dejta tal-Qbid tal-Ħut, riflessjoni dwar ħidma interna għall-abbozzar ta' Memorandum tal-Kabinett dwar skema ta' sanzjonijiet ta' deterrent, riflessjoni dwar il-ksib ta' konformità mal-IOTC, informazzjoni dwar il-kopertura tal-ġurnal ta' abbord, spezzjoni u kopertura mill-osservatur u informazzjoni dwar il-possibbiltà ta' introduzzjoni parzjali, b'approċċ ta' pass b'pass, ta' transponders VMS (għalkemm il-kuntratt mal-kuntrattur kien għadu ma ġiex iffirmat u implimentat) fuq il-bastimenti tas-sajd tagħha għall-perjodu ta' bejn Jannar 2015 u Awwissu 2015.
(32)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa. Il-kummenti bil-fomm u bil-miktub mibgħuta mis-Sri Lanka wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ġew ikkunsidrati u meqjusa, filwaqt li s-Sri Lanka nżammet infurmata bil-fomm jew bil-miktub dwar il-kunsiderazzjonijiet tal-Kummissjoni.
(33)
Fid-dawl tal-elementi miġbura, kif jidher fil-premessi 34 sa 67, il-Kummissjoni hija tal-fehma li s-Sri Lanka ma indirizzatx b'mod suffiċjenti l-oqsma ta' tħassib u n-nuqqasijiet deskritti fid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-15 ta' Novembru 2012. Barra minn hekk, is-Sri Lanka naqset milli timplimenta bis-sħiħ il-miżuri proposti fil-pjan ta' azzjoni mehmuż.
3. IDENTIFIKAZZJONI TAS-SRI LANKA BĦALA PAJJIŻ TERZ LI MA JIKKOOPERAX
(34)
Skont l-Artikolu 31(3) tar-Regolament IUU, il-Kummissjoni analizzat il-konformità tas-Sri Lanka mal-obbligi internazzjonali tagħha bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali jew tas-suq, b'konformità mas-sejbiet tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u mal-informazzjoni rilevanti pprovduta mis-Sri Lanka, mal-pjan ta' azzjoni propost kif ukoll mal-miżuri li ttieħdu sabiex is-sitwazzjoni tiġi rettifikata. Għall-finijiet ta' din l-analiżi, il-Kummissjoni kkunsidrat il-parametri elenkati fl-Artikolu 31(4) sa (7) tar-Regolament IUU.
3.1. Rikorrenza tas-sajd IUU (l-Artikolu 31(4)(a) tar-Regolament IUU)
(35)
Kif ġie enfasizzat fil-premessa 292 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni stabbilixxiet li s-Sri Lanka ma kellha ebda leġiżlazzjoni li tipprovdi għal-liċenzjar tas-sajd f'ibħra internazzjonali.
(36)
Kif imsemmi fil-premessa 296 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, 13-il bastiment irreġistrati s-Sri Lanka ġew imniżżla fl-abbozz tal-lista' ta' bastimenti IUU tal-IOTC minħabba li nqabdu jistadu bi ksur tal-miżuri ta' konservazzjoni u ta' ġestjoni tal-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (IOTC). Minn meta ġiet promulgata d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka ma pprojbixxietx lill-bastimenti tagħha milli jistadu b'mod illegali fl-ibħra internazzjonali u lanqas ma adottat b'mod immedjat il-leġiżlazzjoni li tippermetti s-sajd fl-ibħra internazzjonali u l-ħruġ ta' liċenzji għal sajd fl-ibħra internazzjonali sabiex jiġu evitati l-attivitajiet illegali tas-sajd tal-bastimenti tagħha tas-sajd. Minflok, finalment, fil-5 ta' Novembru 2013 is-Sri Lanka adottat Att tas-Sajd rivedut li jippermetti s-sajd fl-ibħra internazzjonali. Dan serva biex isir l-abbozzar ta' leġiżlazzjoni ta' implimentazzjoni għal-liċenzjar ta' bastimenti għal użu fl-ibħra internazzjonali, u din il-leġiżlazzjoni ta' implimentazzjoni ġiet adottata f'Settembru 2014 (skont is-sottomissjoni tal-awtoritajiet), iżda għadha ma ġietx implimentata. Is-Sri Lanka naqqset ukoll, minn 3 307 għal 1 758, l-għadd ta' bastimenti li joperaw fl-IOTC, iżda dawn il-bastimenti għadhom qed iwettqu attivitajiet ta' sajd bl-użu ta' liċenzja amministrattiva għall-ibħra internazzjonali, u mhux bl-użu ta' liċenzja legali. F'dan ir-rigward huwa mfakkar li, skont l-Artikolu 18(3)(b)(ii) tal-Ftehim tan-Nazzjonijiet Uniti dwar l-Istokkijiet tal-Ħut (4) (UNFSA), Stat tal-bandiera għandu jieħu miżuri biex jipprojbixxi sajd fl-ibħra miftuħa mill-bastimenti tiegħu li ma jkunux illiċenzjati kif imiss jew awtorizzati jistadu. Is-sitwazzjoni attwali fis-seħħ turi biċ-ċar li s-Sri Lanka mhix qed taġixxi skont ir-responsabbiltajiet internazzjonali tagħha bħala Stat tal-bandiera.
(37)
Skont informazzjoni miksuba mill-IOTC (5), minn meta ġiet promulgata d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, tliet bastimenti li jtajru l-bandiera tas-Sri Lanka, Malshiri No 1, Gold Marine 5 u Lakpriya 2 inqabdu minn Stati kostali fl-2013 taħt preżunzjoni li kienu involuti f'attivitajiet IUU. Huwa mfakkar li, skont l-Artikolu 18(1) u (2) tal-UNFSA, l-Istat tal-bandiera huwa responsabbli vis-à-vis l-bastimenti tiegħu li joperaw fl-ibħra miftuħa. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 118 tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar (UNCLOS), Stat tal-bandiera għandu jikkoopera fil-konservazzjoni u l-ġestjoni ta' riżorsi ħajjin li jkunu qed jiddgħajfu b'mod ċar minħabba l-preżenza tal-flotta tiegħu li tkun qed topera fl-IOTC mingħajr liċenzji legali tas-sajd, u li b'hekk tkun qed twettaq attivitajiet IUU b'konformità mad-definizzjonijiet tal-Artikolu 2 tar-Regolament IUU.
(38)
Barra minn hekk, fl-2013 instab li 13-il bastiment ieħor irreġistrati s-Sri Lanka u li saritilhom spezzjoni waqt li kienu għaddejjin minn ġoż-Żona Ekonomika Esklussiva (ŻEE) ta' Stat kostali kienu qed jiksru l-miżuri tal-IOTC dwar il-konservazzjoni u l-ġestjoni. Il-Kummissjoni tqis li t-twettiq ta' attivitajiet ta' sajd fuq bażi kontinwa minn bastimenti tas-Sri Lanka bi ksur tal-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni tal-IOTC huwa indikazzjoni ċara li s-Sri Lanka naqset milli twettaq ir-responsabbiltajiet tagħha bħala Stat tal-bandiera skont id-dritt internazzjonali, kif ġie affermat fil-premessa 37.
(39)
Dan juri wkoll in-nuqqas tas-Sri Lanka li tiżgura li bastimenti tas-sajd intitolati li jtajru l-bandiera tagħha ma jwettqux u ma jappoġġjawx attivitajiet ta' sajd IUU, u dan mhuwiex konformi mal-punt 34 tal-IPOA-IUU li jistipula li l-Istati għandhom jiżguraw li bastimenti tas-sajd intitolati li jtajru l-bandiera tagħhom ma jwettqux u ma jappoġġjawx attivitajiet ta' sajd IUU. Barra minn hekk, l-eżistenza ta' bastimenti li jtajru l-bandiera tas-Sri Lanka u li ssir referenza għalihom fil-premessi 36 sa 38 tenfasizza wkoll in-nuqqas tas-Sri Lanka li tissodisfa l-obbligi tagħha skont l-Artikolu 19(1) u (2) tal-UNFSA, li jistipula li Stat tal-bandiera għandu jiżgura li bastimenti tiegħu li jtajru l-bandiera tiegħu għandhom josservaw ir-regoli tal-RFMO dwar il-konservazzjoni u l-ġestjoni.
(40)
Il-Kummissjoni sabet ukoll li s-Sri Lanka ma setgħetx tieħu miżuri xierqa b'mod effettiv fir-rigward tas-sajd IUU rikorrenti minħabba nuqqasijiet fil-qafas legali tagħha. Għaldaqstant, issuġġeriet li fil-pjan ta' azzjoni ssir reviżjoni tal-qafas ġuridiku sabiex jiġi żgurat li jkun hemm konformità mal-obbligi internazzjonali fir-rigward tal-ibħra internazzjonali; dan sabiex jiġi rimedjat in-nuqqas ta' mezzi operattivi suffiċjenti għall-monitoraġġ effettiv tal-flotot għal distanzi twal tas-Sri Lanka, u biex tinħoloq skema ta' sanzjonijiet ta' deterrent.
(41)
Kif imsemmi fil-premessa 36 ta' din id-Deċiżjoni, f'Novembru 2013 is-Sri Lanka adottat Att dwar is-Sajd rivedut li jippermetti lill-bastimenti tagħha jistadu barra ż-ŻEE tagħha. Madankollu, l-att meħtieġ għall-implimentazzjoni tas-sistema ta' liċenzjar għall-ibħra internazzjonali għadu fi stat ta' abbozz, u għalhekk mhuwiex applikabbli. Attwalment, il-liċenzji qed jinħarġu mill-amministrazzjoni b'mod mhux sistemiku, mingħajr proċedura predeterminata. Barra minn hekk, l-Att tas-Sajd rivedut ipprovda wkoll għal aktar sanzjonijiet fir-rigward ta' ksur IUU, li jistgħu jitqiesu bħala deterrent biss għal parti mill-flotta għal distanzi twal tas-Sri Lanka (b'mod speċifiku, għal dgħajjes ta' daqs żgħir li qed jistadu barra ż-ŻEE tas-Sri Lanka, li għalihom is-sanzjonijiet jistgħu jitqiesu bħala xierqa meta tiġi kkunsidrata l-kapaċità limitata ta' sajd ta' dawn il-bastimenti. Madankollu, fl-2013 u fl-2014 il-flotta ta' bastimenti ta' daqs kbir tas-Sri Lanka (ta' daqs akbar minn 24 metru) kibret, u l-livell ta' sanzjonijiet previsti mill-Att il-ġdid dwar is-Sajd applikabbli għal din il-parti tal-flotta ma jistax jiġi kkunsidrat bħala deterrent, minħabba li dawn il-bastimenti għandhom kapaċità tas-sajd bejn 10 darbiet u 20 darba akbar minn dik tal-bastimenti ż-żgħar. Il-leġiżlazzjoni attwali (6) tipprevedi multa ta' ammont massimu ta' EUR 8 429 (LKR 1 500 000 (7)), li ma tistax titqies bħala effettiva sabiex tiġi żgurata l-konformità, sabiex jiġu skoraġġuti l-vjolazzjonijiet u sabiex il-ħatjin jiġu mċaħħda mill-benefiċċji li jirriżultaw mill-attivitajiet illegali li jwettqu. Għaldaqstant, livell ta' sanzjonijiet ta' dan it-tip ma jistax jitqies bħala konformi mal-Artikolu 19(2) tal-UNFSA, li jistipula, fost l-oħrajn, li s-sanzjonijiet għandhom ikunu ta' severità xierqa u jċaħħdu lil dawk li jiksru l-liġi mill-benefiċċji li jirriżultaw mill-attivitajiet illegali li jwettqu. B'hekk, il-Kummissjoni tqis li s-sistema ta' sanzjonar introdotta mis-Sri Lanka hija inadegwata, filwaqt li jidher ukoll b'mod ċar li din mhijiex proporzjonata fir-rigward tal-gravità tal-vjolazzjonijiet li jistgħu jseħħu, fir-rigward tal-impatt potenzjali tal-vjolazzjonijiet fuq ir-riżorsi u fir-rigward tal-benefiċċju potenzjali li jista' joħroġ minn azzjonijiet illegali ta' dan it-tip.
(42)
Konsegwentement, l-azzjonijiet li ħadet is-Sri Lanka fid-dawl tal-obbligi tagħha bħala Stat tal-bandiera mhumiex biżżejjed sabiex tkun konformi mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 118 tal-UNCLOS u mal-Artikoli 18, 19 u 20 tal-UNFSA.
(43)
Fl-isfond tal-premessi 292 sa 299 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u fl-isfond tal-iżviluppi li seħħew wara l-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni, skont l-Artikolu 31(3) u 31(4)(a) tar-Regolament IUU, li s-Sri Lanka naqset milli taqdi dawk li huma d-dmirijiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali bħala Stat tal-bandiera fir-rigward tal-bastimenti IUU u fir-rigward tas-sajd IUU li jsir jew li jiġi appoġġjat minn bastimenti li jtajru l-bandiera tagħha jew minn ċittadini tagħha, u li l-pajjiż ma ħax azzjoni suffiċjenti sabiex jiġġieled is-sajd IUU dokumentat u rikorrenti minn bastimenti li qabel kienu jtajru l-bandiera tiegħu.
3.2. Nuqqas ta' kooperazzjoni u infurzar (l-Artikolu 31(5)(b), (c) u (d) tar-Regolament IUU)
(44)
Kif deskritt fil-premessi 302 sa (311 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni analizzat jekk is-Sri Lanka ikkooperatx jew le b'mod effettiv mal-Kummissjoni waqt l-investigazzjonijiet u l-attivitajiet relatati.
(45)
Rigward il-bastimenti msemmija fil-premessa 293 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka, kif huwa indikat fil-premessa 296 ta' din id-Deċiżjoni, kienet obbligata li tirrapporta dwar l-azzjonijiet meħuda kontra dawk il-bastimenti fuq bażi ta' kull xahar. Dan ir-rappurtar sar biss għal 9 xhur mit-12-il xahar tal-2013, u għal xahrejn minn 4 xhur fl-2014. Bi ksur tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 20 tal-UNFSA, li jistabbilixxi l-obbligi tal-Istati biex dawn jinvestigaw, u jikkooperaw, jew direttament jew permezz tal-RFMOs, biex jiżguraw li jkun hemm konformità ma', u infurzar ta', il-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni tal-RFMOs, għalhekk is-Sri Lanka naqset milli tissodisfa l-obbligi tagħha skont il-liġijiet internazzjonali fir-rigward tal-kooperazzjoni u l-infurzar f'livell internazzjonali.
(46)
Kif deskritt fil-premessa 302 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, kif ukoll fil-premessa 45 hawn fuq, is-Sri Lanka ma ssodisfatx l-obbligi tagħha ta' rappurtar ta' kull xahar lejn l-IOTC għat-13-il bastiment irreġistrati s-Sri Lanka li jidhru li kienu involuti f'attivitajiet IUU iżda li ma ġewx elenkati mill-IOTC. Għaldaqstant, is-Sri Lanka naqset milli turi li hija tissodisfa l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 94(2)(b) tal-UNCLOS li jistipula li Stat tal-bandiera jassumi ġurisdizzjoni skont il-liġi interna tiegħu fuq kull vapur li jtajjar il-bandiera tiegħu u fuq il-kaptan, l-uffiċjali u l-ekwipaġġ tiegħu.
(47)
Barra minn hekk, kif deskritt fil-premessi 306 sa 307 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni analizzat jekk is-Sri Lanka ħaditx miżuri ta' infurzar effettivi fir-rigward ta' operaturi responsabbli għal sajd IUU, u jekk ġewx applikati sanzjonijiet severi biżżejjed biex min jikser il-liġi jiġi mċaħħad mill-benefiċċji li jirriżultaw mis-sajd IUU.
(48)
Kif ġie spjegat fil-premessa 41, wara l-adozzjoni tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka ma stabbilixxietx sistema ta' sanzjonar ta' deterrent għall-parti tal-flotta tagħha magħmula minn bastimenti ta' daqs kbir. Il-katalogu attwali ta' sanzjonijiet mhuwiex konformi mal-Artikolu 19(2) tal-UNFSA li jistipula, fost l-oħrajn, li s-sanzjonijiet għandhom ikunu ta' severità xierqa u għandhom iċaħħdu lil dawk li jiksru l-liġi mill-benefiċċji li jirriżultaw mill-attivitajiet illegali li jwettqu.
(49)
L-evidenza disponibbli għadha tikkonferma li s-Sri Lanka ma ssodisfatx l-obbligi tagħha skont il-liġijiet internazzjonali fir-rigward ta' miżuri ta' infurzar effettivi. F'dan ir-rigward, kif ġie spjegat fil-premessi 36 sa 38, l-eżistenza sostnuta ta' bastimenti li jistadu bi ksur tal-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni tal-IOTC tenfasizza n-nuqqas tas-Sri Lanka li Sri Lanka li taqdi r-responsabbiltajiet tagħha fir-rigward tal-bastimenti tagħha li joperaw fl-ibħra internazzjonali kif stabbilit fl-Artikolu 18(1) u (2) tal-UNFSA.
(50)
Kif enfasizzat fil-premessa 309 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-livell ta' żvilupp tas-Sri Lanka ma jistax jitqies bħala fattur li jxekkel il-kapaċità tal-awtoritajiet kompetenti li jikkooperaw ma' pajjiżi oħra u jieħdu azzjonijiet ta' infurzar. Il-valutazzjoni tal-limitazzjonijiet speċifiċi fuq l-iżvilupp hija deskritta b'mod aktar dettaljat fil-premessi 65 sa 67.
(51)
Konsegwentement, l-azzjonijiet li ħadet is-Sri Lanka fid-dawl tal-obbligi tagħha bħala Stat tal-bandiera mhumiex biżżejjed sabiex ikun hemm konformità mal-Artikolu 94(2)(b) tal-UNCLOS u mal-Artikoli 18 u 19 tal-UNFSA.
(52)
Fl-isfond tal-premessi 302 sa 311 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u tal-iżviluppi li seħħew wara l-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, skont l-Artikolu 31(3) u 31(5)(b), (c) u (d) tar-Regolament IUU, is-Sri Lanka naqset milli taqdi dawk li huma d-dmirijiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali bħala Stat tal-bandiera fir-rigward tal-kooperazzjoni u l-isforzi ta' infurzar.
3.3. Nuqqas ta' implimentazzjoni tar-regoli internazzjonali (l-Artikolu 31(6) tar-Regolament IUU)
(53)
Kif deskritt fil-premessi 314 sa 334 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni analizzat l-informazzjoni kollha meqjusa bħala rilevanti fir-rigward tal-istatus tas-Sri Lanka bħala Parti Kontraenti tal-IOTC. B'hekk il-Kummissjoni analizzat l-informazzjoni kollha meqjusa bħala rilevanti fir-rigward tal-qbil tas-Sri Lanka li tapplika l-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni li ġew adottati mill-IOTC wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012.
(54)
Huwa mfakkar li minn meta ġiet promulgata d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, l-IOTC ħarġet Rapporti annwali ta' Konformità għall-2013 (8) u l-2014 (9) rispettivament, li juru li s-Sri Lanka għad mhijiex konformi, jew li kienet konformi biss b'mod parzjali fis-snin 2012 u 2013.
(55)
Fir-rigward tar-Rapport ta' Konformità għall-2013, is-Sri Lanka naqset milli tippreżenta xi informazzjoni meħtieġa dwar l-istatistika u dwar ċertu miżuri ta' konservazzjoni u ta' ġestjoni.
(56)
B'mod partikolari, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 10/08 tal-IOTC (10) għal-lista ta' bastimenti attivi, is-Sri Lanka ma pprovdietx informazzjoni dwar il-kodiċi internazzjonali tar-radju għal kull bastiment. Fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 06/03 tal-IOTC (11) dwar l-adozzjoni ta' sistemi ta' monitoraġġ tal-bastimenti (VMS), is-Sri Lanka naqset milli tgħammar il-bastimenti tagħha ta' tul totali ta' aktar minn 15-il metru b'VMS, u milli tibni Ċentru għall-Monitoraġġ tas-Sajd (FMC). Is-Sri Lanka naqset ukoll milli tibgħat ir-rapport ta' progress dwar il-VMS, li huwa dmir obbligatorju. Rigward ir-Riżoluzzjoni 10/02 tal-IOTC (12) dwar ir-rekwiżiti obbligatorji ta' statistika, is-Sri Lanka ma rrappurtatx id-dejta dwar id-daqs tal-frekwenza tas-sajd kostali u ma rrappurtatx dejta dwar l-isforz u l-frekwenza tad-daqsijiet tal-qabdiet nominali, tal-qabdiet u l-isforz skont l-istandard meħtieġ minn dik ir-Riżoluzzjoni għas-sajd kostali, is-sajd tal-wiċċ u s-sajd bil-konzijiet. Rigward ir-Riżoluzzjoni 05/05 tal-IOTC (13) dwar it-tressiq ta' dejta dwar il-klieb il-baħar, is-Sri Lanka hija konformi biss b'mod parzjali, minħabba li d-dejta dwar il-qbid bl-għeżula tat-tisqif u bil-konzijiet jiġu rrappurtati bħala ċifra waħda.Rigward ir-Riżoluzzjoni 12/05 tal-IOTC (14) dwar it-trażbord fil-portijiet, is-Sri Lanka ma pprovdietx ir-rapport obbligatorju.Rigward ir-Riżoluzzjoni 11/04 tal-IOTC dwar l-osservaturi (15), is-Sri Lanka ma implimentatx l-iskema reġjonali tal-osservatur kif mitlub f'din ir-Riżoluzzjoni. B'mod partikolari, is-Sri Lanka ma stabbilixxietx l-iskema tal-osservatur għall-5 % obbligatorju fuq il-baħar għall-bastimenti ta' tul ta' aktar minn 24 metru u mhux qed taġixxi b'mod konformi mal-obbligu ta' rappurtar tal-osservatur.
(57)
Rigward ir-Rapport ta' Konformità għall-2014, is-Sri Lanka naqset milli tippreżenta xi informazzjoni meħtieġa dwar l-istatistika, u informazzjoni dwar ċertu miżuri ta' konservazzjoni u ta' ġestjoni.
(58)
B'mod partikolari, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 13/02 tal-IOTC (16), is-Sri Lanka ma adottatx leġiżlazzjoni li tagħmel l-immarkar tal-irkaptu obbligatorju. Rigward ir-Riżoluzzjoni 13/08 tal-IOTC (17), is-Sri Lanka ma ressqitx pjan ta' ġestjoni għall-Irkapti biex Jinġema l-Ħut (FADs), filwaqt li ma ttieħdux l-miżuri legali u amministrattivi fir-rigward tat-8 bastiment tas-sajd bil-purse seines kif meħtieġ skont ir-Riżoluzzjoni 12/13 tal-IOTC (18). Għal darb' oħra fl-2014, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 06/03 tal-IOTC (19), is-Sri Lanka ma għammritx il-bastimenti tagħha ta' tul totali ta' aktar minn 15-il metru b'VMS, ma bnietx FMC u naqset milli tibgħat ir-rapport ta' progress dwar il-VMS, li huwa obbligatorju.Rigward ir-Riżoluzzjoni IOTC 10/02 dwar rekwiżiti statistiċi obbligatorji, is-Sri Lanka ma rrappurtatx dejta dwar l-isforz u l-frekwenza tad-daqsijiet tal-qabdiet nominali, tal-qabdiet u l-isforz fil-livell tal-istandard mitlub minn din ir-Riżoluzzjoni.Fir-rigward tar-Riżoluzzjonijiet 13/06 (20) u 12/04 (21) tal-IOTC, is-Sri Lanka ma ttrasponietx projbizzjoni fuq il-klieb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniċi. Barra minn hekk, ma implimentatx l-obbligi għal bastimenti tas-sajd bil-purse seines biex dawn iġorru magħhom koppijiet, u għal bastimenti tas-sajd bil-konz biex dawn iġorru magħhom tagħmir għall-qtugħ tax-xlief u tagħmir għat-tneħħija tas-snanar. Imtenni wkoll fl-2014, fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 11/04 (22), is-Sri Lanka ma implimentatx l-iskema tal-osservatur kif meħtieġ.B'mod partikolari, is-Sri Lanka ma stabbilixxietx l-iskema tal-osservatur għall-5 % obbligatorju fuq il-baħar għall-bastimenti ta' tul ta' aktar minn 24 metru u mhux qed taġixxi b'mod konformi mal-obbligu ta' rappurtar tal-osservatur. Fir-rigward tar-Riżoluzzjoni 10/10 tal-IOTC (23), is-Sri Lanka ma pprovdietx ir-rapport dwar l-importazzjoni, il-ħatt l-art u t-trażbord tat-tonn u ta' prodotti tal-ħut simili għat-tonn fil-portijiet.
(59)
In-nuqqas tas-Sri Lanka li tipprovdi lill-IOTC l-informazzjoni meħtieġa u li tissodisfa l-obbligi tal-IOTC imsemmija fil-premessi 56 u 58 juri n-nuqqas tagħha li tissodisfa l-obbligi tagħha stabbiliti fl-UNCLOS u fl-UNFSA bħala Stat tal-bandiera. B'mod partikolari, in-nuqqas tagħha li tipprovdi informazzjoni f'waqtha dwar l-istatistika, il-VMS, il-qbid u l-isforz, it-trażbord fil-port u dwar il-programm ta' osservatur idgħajjef il-ħila tas-Sri Lanka li tissodisfa l-obbligi tagħha skont l-Artikoli 117 u 118 tal-UNCLOS. Dawk l-Artikoli jistipulaw id-dmir ta' Stat li jadotta miżuri għaċ-ċittadini tiegħu għall-konservazzjoni tar-riżorsi ħajjin tal-ibħra internazzjonali, u li dan jikkoopera fir-rigward ta' miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni għar-riżorsi ħajjin fl-ibħra internazzjonali.
(60)
Kif deskritt fil-premessa 322 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, waqt il-missjoni tal-Kummissjoni fis-Sri Lanka f'Novembru 2010 ġew żvelati għadd ta' elementi, b'mod partikolari fir-rigward tal-VMS u n-nuqqas ta' leġiżlazzjoni rigward ir-rappurtar dwar il-qbid. Elementi oħra ta' tħassib, bħan-nuqqas ta' skema tal-osservatur u rappurtar ta' kwalità fqira dwar il-bastimenti u ċittadini identifikati bħala li kienu involuti f'sajd IUU ġew enfasizzati fil-premessi 319 u 321 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 bħala riżultat tar-Rapporti ta' Konformità tal-IOTC għall-2011 u l-2012.F'dan ir-rigward, l-informazzjoni ppreżentata mill-awtoritajiet tas-Sri Lanka fir-rigward tal-leġiżlazzjoni dwar is-sajd f'ibħra internazzjonali, il-ħolqien ta' VMS operattiv, skema affidabbli tal-osservatur, u reġistrazzjoni u rappurtar tal-qbid urew li l-awtoritajiet ma żgurawx kontroll u monitoraġġ effettivi tal-bastimenti li jtajru l-bandiera tas-Sri Lanka. B'mod partikolari, kif indikat fil-premessi 36, 40 u 41, is-Sri Lanka ġiet mistiedna tiżviluppa bir-reqqa qafas legali li jippermetti s-sajd f'ibħra internazzjonali b'liċenzji tas-sajd, u biex twettaq ir-riżoluzzjonijiet tal-IOTC, b'mod partikolari f'dak li jirrigwarda l-monitoraġġ, il-kontroll u s-sorveljanza tal-flotta tagħha, inkluż VMS, ġurnal ta' abbord u sistema ta' rappurtar ta' qabdiet, kif ukoll skema ta' osservazzjoni.Rigward il-leġiżlazzjoni tas-sajd f'ibħra internazzjonali, l-Att dwar is-Sajd ġie emendat biex jippermetti s-sajd f'ibħra internazzjonali, u r-Regolament ta' implimentazzjoni għall-ħruġ ta' liċenzji ġie abbozzat qabel ma fl-aħħar ġie adottat f'Settembru 2014. Madankollu, billi r-regolament ta' implimentazzjoni ma ġiex adottat qabel Settembru 2014, u minħabba li ma teżisti ebda informazzjoni dwar kif dan kien se jiġi implimentat, qed jinħarġu liċenzji amministrattivi biss, filwaqt li l-bastimenti rreġistrati s-Sri Lanka joperaw mingħajr VMS. Fir-rigward tal-iskema reġjonali ta' osservatur, id-dokumenti pprovduti mill-awtoritajiet tas-Sri Lanka żvelaw li minkejja l-għażla u r-reklutaġġ ta' għadd ta' spetturi, parti kbira tal-flotta mhux se tkun koperta minħabba l-għadd żgħir ta' spetturi (45) meta mqabbel mal-għadd kbir ta' bastimenti (1 758 fir-reġistru tal-bastimenti tal-IOTC). Madankollu, is-Sri Lanka għandha ma għamlet ebda proposti biex tindirizza din il-problema serja fil-kuntest tal-IOTC, u dan ifisser li ma hemm ebda kopertura xierqa tal-flotta li ttajjar il-bandiera tas-Sri Lanka li topera fl-ibħra internazzjonali minħabba li hemm nuqqas ta' mezzi ta' spezzjoni.F'dak ir-rigward qed jiġi mfakkar ukoll li s-Sri Lanka għandha problemi serji fil-qasam tar-rappurtar ta' dejta lill-IOTC, u dan ixekkel il-kapaċità tal-pajjiż li jeżerċita l-obbligi tiegħu bħala Stat tal-bandiera.
(61)
Fir-rigward tal-VMS, kif deskritt fil-premessi 316, 321 u 322 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u fil-premessa 60 ta' din id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni tfakkar rigward diversi problemi li ġew enfasizzati mill-IOTC. Wara d-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012, is-Sri Lanka ddikjarat li kienet tinsab fil-proċess li tintroduċi l-VMS. Hija ppreżentat lill-Kummissjoni l-leġiżlazzjoni li turi l-ħtieġa li jinżamm transponder abbord mill-1 ta' Novembru 2011, u indikat li kien diġà ntgħażel fornitur ta' servizz. Madankollu, il-finanzjament ma kienx ġie allokat u n-negozjati bejn l-awtoritajiet tas-Sri Lanka u l-istituzzjoni finanzjarja rilevanti ilhom għaddejjin aktar minn 18-il xahar. In-negozjati jikkonċernaw it-termini u l-kundizzjonijiet ta' self biex jinxtara u jiġi installat FMC, u sabiex l-operaturi jingħataw għajnuna finanzjarja biex jinstallaw u joperaw VMS għall-flotta kollha tal-ibħra internazzjonali fi żmien raġjonevoli. Bħala riżultat, is-Sri Lanka ma għandhiex FMC. Barra minn hekk, il-VMS għadha qed tiġi żviluppata, u għadha qatt ma kienet operattiva. Kif ġie kkonfermat mis-sottomissjonijiet sussegwenti tas-Sri Lanka u mir-Rapporti ta' Konformità tal-IOTC tal-2013 u l-2014, waqt iż-żjara tagħha f'Jannar 2014 il-Kummissjoni stabbilixxiet li l-bastimenti tas-sajd tas-Sri Lanka għad mhumiex mgħammra bil-VMS. Rigward il-konformità mar-rekwiżiti tal-IOTC dwar il-VMS, jeżistu diskrepanzi bejn ir-Rapporti ta' Konformità tal-IOTC għall-2013 u l-2014 u l-azzjonijiet tas-Sri Lanka. Ir-Rapporti ta' Konformità jiddikjaraw li hemm konformità parzjali filwaqt li l-informazzjoni pprovduta mis-Sri Lanka turi b'mod ċar li ma kien hemm ebda implimentazzjoni konkreta ta' VMS. Għalhekk, mill-informazzjoni miġbura dwar il-kapaċitajiet ta' monitoraġġ, kontroll u sorveljanza tal-awtoritajiet tas-Sri Lanka, jidher li s-Sri Lanka ma tissodisfax il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 18(3)(g) tal-UNFSA, b'mod partikolari dawk dwar il-kapaċità operattiva tagħha li timmaniġġja l-flotta tagħha u l-iżvilupp u l-implimentazzjoni ta' VMS funzjonali.
(62)
Il-fatti stabbiliti fit-Taqsima 3.3 juru li s-Sri Lanka qed tikser l-Artikolu 18(3) tal-UNFSA.
(63)
Bħala konsegwenza, fid-dawl tal-obbligi tagħha bħala Stat tal-bandiera, is-Sri Lanka osservat l-Artikoli 117 u 118 tal-UNCLOS u l-Artikoli 18(3) tal-UNFSA biss b'mod parzjali u inadempjenti.
(64)
Fl-isfond tal-premessi 314 sa 334 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u l-iżviluppi li seħħew wara dik id-Deċiżjoni, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni li, skont l-Artikolu 31(3) u (6) tar-Regolament IUU, is-Sri Lanka naqset milli taqdi dawk li huma r-responsabbiltajiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali fir-rigward tar-regoli, ir-regolamenti u l-miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni internazzjonali.
3.4. Limitazzjonijiet speċifiċi tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw
(65)
Huwa mfakkar li, skont l-Indiċi tal-Iżvilupp tal-Bniedem tan-Nazzjonijiet Uniti (24), is-Sri Lanka titqies bħala pajjiż medju fl-iżvilupp tal-bniedem (it-92 minn 186 pajjiż). Dan huwa kkonfermat ukoll mill-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 1905/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (25), fejn is-Sri Lanka hija elenkata fil-kategorija ta' pajjiż bi dħul medju inferjuri.
(66)
Kif deskritt fil-premessa 337 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 ma nstabet ebda evidenza ta' korroborazzjoni li tissuġġerixxi li n-nuqqas tas-Sri Lanka li taqdi dawk li huma r-responsabbiltajiet tagħha skont il-liġijiet internazzjonali huwa riżultat ta' nuqqas ta' żvilupp. Wara l-15 ta' Novembru 2012 ma ġiet ippreżentata ebda evidenza konkreta addizzjonali biex jintwera li n-nuqqasijiet identifikati huma konsegwenza ta' nuqqas ta' kapaċità u ta' infrastruttura amministrattiva.
(67)
Fl-isfond tal-premessi 336 u 337 tad-Deċiżjoni tal-15 ta' Novembru 2012 u l-iżviluppi wara l-15 ta' Novembru 2012, il-Kummissjoni hija tal-opinjoni, skont l-Artikolu 31(7) tar-Regolament IUU, li l-istatus ta' żvilupp u l-prestazzjoni kumplessiva tas-Sri Lanka fir-rigward tas-sajd mhumiex imxekkla minn dan il-livell ta' żvilupp.
4. KONKLUŻJONI DWAR L-IDENTIFIKAZZJONI TA' PAJJIŻ TERZ LI MA JIKKOOPERAX
(68)
Fl-isfond tal-konklużjonijiet li saru aktar 'il fuq rigward in-nuqqas tas-Sri Lanka milli tissodisfa l-obbligi tagħha skont il-liġijiet internazzjonali bħala Stat tal-bandiera, tal-port, kostali u tas-suq, u biex tieħu azzjoni biex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina s-sajd IUU, dak il-pajjiż għandu jiġi identifikat, skont l-Artikolu 31 tar-Regolament IUU, bħala pajjiż li l-Kummissjoni tqis li hu pajjiż terz li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd IUU.
(69)
B'kunsiderazzjoni għall-Artikolu 18(1)(g) tar-Regolament IUU, l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri huma marbuta biex jirrifjutaw l-importazzjoni fl-Unjoni ta' prodotti tas-sajd mingħajr ma jkollhom għalfejn jitolbu ebda evidenza addizzjonali jew jagħmlu talba għal assistenza lill-Istat tal-bandiera meta jkunu konxji li ċ-ċertifikat tal-qabda ġie vvalidat mill-awtoritajiet ta' Stat tal-bandiera identifikat bħal Stat li ma jikkooperax b'konformità mal-Artikolu 31 ta' dak ir-Regolament. Safejn huwa possibbli, l-impatt negattiv fuq il-kummerċ għandu jiġi introdott b'mod gradwali, sabiex fil-perjodu ta' bejn id-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni u d-dħul fis-seħħ tal-miżuri possibbli li jridu jittieħdu mill-Kunsill, l-aġġustament mill-partijiet għas-sitwazzjoni l-ġdida jiġi ffaċilitat u sabiex l-operaturi ekonomiċi jingħataw żmien xieraq biex jadattaw, minħabba l-karatteristiki speċjali tal-prodotti tas-sajd mis-Sri Lanka u l-karatteristiki speċjali tal-intrapriżi tas-Sri Lanka, fost oħrajn, l-intrapriżi tagħhom żgħar u ta' daqs medju. Konsegwentement, l-applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni għandha tiġi posposta bi tliet xhur. Dan il-posponiment ma għandu jkollu ebda impatt fuq il-ħtieġa għat-teħid ta' miżuri rapidi mill-Kunsill biex is-sitwazzjoni fis-Sri Lanka b'rabta mas-sajd IUU tiġi indirizzata malajr.
(70)
Għandu jiġi ddikjarat li l-identifikazzjoni tas-Sri Lanka bħala pajjiż li l-Kummissjoni tqis li ma jikkooperax għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni ma tipprekludi ebda passi sussegwenti meħuda mill-Kummissjoni jew mill-Kunsill għall-finijiet tal-istabbiliment ta' lista ta' pajjiżi li ma jikkooperawx.
(71)
F'każ li l-Kunsill ikollu jżid lis-Sri Lanka fil-lista ta' pajjiżi terzi li ma jikkooperawx skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 33 tar-Regolament IUU, din id-Deċiżjoni ta' identifikazzjoni preċedenti ma tibqax valida.
5. KUMITAT TA' PROĊEDURA
(72)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat tas-Sajd u l-Akkwakultura.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Ir-Repubblika Soċjalista Demokratika tas-Sri Lanka hija identifikata bħala pajjiż terz li l-Kummissjoni tqis bħala pajjiż terz li ma jikkooperax fil-ġlieda kontra s-sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-14 ta' Jannar 2015.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta' Ottubru 2014.