NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1286/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí akční program ke zlepšení fungování systémů zdanění v Evropské unii na období 2014-2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 114 a 197 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Víceletý akční program pro oblast daní, který platil před rokem 2014, významně přispěl k usnadnění a posílení spolupráce mezi daňovými orgány v rámci Unie. Orgány daňové správy zúčastněných zemí uznaly přidanou hodnotu tohoto programu, mimo jiné pro ochranu finančních zájmů členských států Unie a daňových poplatníků. Úkoly pro nadcházející desetiletí bude možné vyřešit jen tehdy, pokud se budou členské státy zajímat i o dění za hranicemi svého správního území a intenzivně spolupracovat se svými protějšky. Program Fiscalis, který provádí Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi, nabízí členským státům unijní rámec pro rozvoj této spolupráce, což je nákladově efektivnější, než kdyby si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. Je tudíž vhodné zajistit pokračování tohoto programu zavedením nového programu ve stejné oblasti.
(2)
Program Fiscalis 2020 zavedený tímto nařízením a jeho úspěšnost mají za současné ekonomické situace zásadní význam a měly by podpořit spolupráci v daňových záležitostech.
(3)
Očekává se, že činnosti v rámci programu Fiscalis 2020, tedy evropské informační systémy, jak jsou definovány v tomto nařízení, společné akce pro úředníky daňových orgánů a iniciativy v oblasti společné odborné přípravy, přispějí k naplňování strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že posílí fungování vnitřního trhu, poskytnou rámec na podporu činností pro zvýšení administrativní kapacity daňových orgánů a podnítí technický pokrok a inovace. Tím, že program Fiscalis 2020 poskytne rámec pro činnosti, které se zaměřují na účinnější fungování daňových orgánů, posilují konkurenceschopnost podniků, podporují zaměstnanost a přispívají k ochraně finančních a hospodářských zájmů členských států Unie a daňových poplatníků, zároveň aktivně posílí fungování systémů zdanění na vnitřním trhu a současně přispěje k postupnému odstranění existujících překážek a narušení na vnitřním trhu.
(4)
Oblast působnosti programu Fiscalis 2020 by měla být sladěna s aktuálními potřebami, aby se zaměřovala na všechny daně harmonizované na úrovní Unie a na další daně, pokud jsou důležité pro vnitřní trh a pro správní spolupráci mezi členskými státy.
(5)
S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by měly mít přistupující a kandidátské země i potenciální kandidátské země a partnerské země evropské politiky sousedství možnost účasti na programu Fiscalis 2020, jestliže budou splněny určité podmínky a pokud svojí účastí podpoří pouze činnosti v rámci programu Fiscalis 2020, které jsou zaměřené na boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům a na řešení problematiky agresivního daňového plánování. Vzhledem ke zvyšující se míře vzájemné propojenosti světového hospodářství by program Fiscalis 2020 měl nadále nabízet možnost přizvat externí odborníky, aby přispívali k činnostem v rámci programu Fiscalis 2020. Externí odborníci, jako jsou například zástupci orgánů státní správy, hospodářské subjekty a jejich organizace nebo zástupci mezinárodních organizací, by měli být přizváni pouze v případě, že je jejich příspěvek považován za zásadní pro dosažení cílů programu Fiscalis 2020.
(6)
Cíle a priority programu Fiscalis 2020 odrážejí problémy a úkoly, které bude v oblasti daní nutné řešit v příštím desetiletí. Program Fiscalis 2020 by měl i nadále hrát roli v takových klíčových oblastech, jako jsou soudržné provádění právních předpisů Unie v oblasti daní, zabezpečení výměny informací a podpora správní spolupráce a posílení administrativní kapacity daňových orgánů. Vzhledem k dynamice problémů souvisejících s nově určenými úkoly je třeba klást větší důraz na podporu boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování. Důraz by měl být kladen rovněž na snižování administrativní zátěže daňových orgánů a nákladů na dosažení souladu pro daňové poplatníky a předcházení situacím dvojího zdanění.
(7)
Na operační úrovni by měl program Fiscalis 2020 zavést, provozovat a podporovat evropské informační systémy a činnosti v oblasti správní spolupráce, prohloubit dovednosti a schopnosti daňových úředníků, posílit pochopení a provádění právních předpisů Unie v oblasti daní a podpořit zdokonalování správních postupů a sdílení a šíření osvědčených správních praktik. Těchto cílů by mělo být dosahováno s důrazem na podporu boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování.
(8)
Nástroje programu, které se používaly před programem Fiscalis 2020, by měly být doplněny, aby náležitě reagovaly na úkoly, před nimiž budou daňové orgány v následujícím desetiletí stát, a aby nadále zůstaly v souladu s vývojem právních předpisů Unie. Program Fiscalis 2020 by měl zahrnovat dvoustranné nebo mnohostranné kontroly a jiné formy správní spolupráce zavedené v příslušných právních předpisech Unie týkajících se správní spolupráce; skupiny odborníků; akce k budování kapacit veřejné správy, které členským státům, jež čelí zvláštním a mimořádným okolnostem ospravedlňujícím přijetí takových cílených akcí, poskytnou konkrétní a specializované instrukce v oblasti daní; a v případě potřeby studie a společné komunikační činnosti na podporu provádění právních předpisů Unie v oblasti daní.
(9)
Evropské informační systémy hrají klíčovou roli ve vzájemném propojování daňových orgánů a tím také v posilování systémů zdanění v rámci Unie, a proto by měly být v rámci programu Fiscalis 2020 i nadále financovány a zlepšovány. Kromě toho by mělo být možné do programu Fiscalis 2020 zařadit i nové daňové informační systémy zřízené podle právních předpisů Unie. Evropské informační systémy by měly být ve vhodných případech založeny na sdílených vývojových modelech a sdílené informační architektuře.
(10)
V souvislosti s širším pojetím zlepšování správní spolupráce a s podporou boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování může být účelné, aby Unie uzavřela dohody se třetími zeměmi, aby tyto země mohly využívat unijní složky evropských informačních systémů a mohly si tak s členskými státy v rámci dvoustranných dohod o daňových otázkách bezpečně vyměňovat informace.
(11)
V rámci programu Fiscalis 2020 by měly být rovněž realizovány činnosti v oblasti společné odborné přípravy. Program Fiscalis 2020 by měl zúčastněné země nadále podporovat v prohlubování odborných dovedností a znalostí týkajících se daní, a to prostřednictvím posíleného, společně vyvinutého obsahu odborné přípravy, který bude zaměřen na daňové úředníky a hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce programu Fiscalis 2020 v oblasti společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického vzdělávání, měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy.
(12)
Program Fiscalis 2020 by měl být v platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s platností víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2).
(13)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu Fiscalis 2020, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3).
(14)
V souladu se závazkem, který si Komise pro dosažení soudržnosti a zjednodušení programů financování stanovila ve sdělení Komise o přezkumu rozpočtu z roku 2010, je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji Unie pro financování, jestliže předpokládané činnosti v rámci programu Fiscalis 2020 sledují cíle, které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s vyloučením dvojího financování.
(15)
Opatření nezbytná pro finanční provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4) a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5).
(16)
Zúčastněné země by měly nést náklady na vnitrostátní prvky programu Fiscalis 2020, mezi něž patří mimo jiné neunijní složky evropských informačních systémů, a na odbornou přípravu, která není součástí iniciativ v oblasti společné odborné přípravy.
(17)
S ohledem na význam plného zapojení zúčastněných zemí do společných akcí může míra spolufinancování činit až 100 % způsobilých nákladů, pokud jde o náklady na cestování a ubytování, náklady související s organizováním akcí a denní příspěvky, je-li to nutné v zájmu plného dosažení cílů programu Fiscalis 2020.
(18)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(19)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(20)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení víceletého programu, který má zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože členské státy nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro dosažení tohoto cíle, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(21)
Při provádění programu Fiscalis 2020 by Komisi měl být nápomocen výbor pro program Fiscalis 2020.
(22)
V zájmu usnadnění hodnocení programu Fiscalis 2020 by měl být od samotného začátku zaveden odpovídající rámec pro sledování výsledků dosažených programem Fiscalis 2020. Komise by měla společně se zúčastněnými zeměmi stanovit přizpůsobitelné ukazatele a předem stanovené základní hodnoty pro sledování výsledků činností v rámci programuFiscalis 2020. Mělo by být provedeno hodnocení v polovině období zaměřené na dosahování cílů programu Fiscalis 2020, jeho účinnost a přidanou hodnotu na evropské úrovni. Závěrečné hodnocení by dále mělo posoudit dlouhodobý dopad a udržitelnost výsledků programu Fiscalis 2020. Měla by být zajištěna plná transparentnost spojená s pravidelným podáváním zpráv o sledování a s předkládáním hodnotících zpráv Evropskému parlamentu a Radě.
(23)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7). Zpracovávání osobních údajů prováděné Komisí v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8). Výměna nebo předávání informací příslušnými orgány by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES a výměna nebo předávání informací ze strany Komise by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(24)
Toto nařízení nahrazuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1482/2007/ES (9). Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
1. Zavádí se víceletý akční program „Fiscalis 2020“ (dále jen „program“), jehož cílem je zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu a podpořit spolupráci v této oblasti.
2. Program se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„daňovými orgány“ veřejné a jiné orgány v zúčastněných zemích, které jsou odpovědné za správu daní nebo činnosti v oblasti daní;
2)
„externími odborníky“:
a)
zástupci orgánů státní správy, a to i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 2;
b)
hospodářské subjekty a organizace zastupující hospodářské subjekty;
c)
zástupci mezinárodních a jiných příslušných organizací;
3)
„daněmi“:
a)
daň z přidané hodnoty podle směrnice Rady 2006/112/ES (10);
b)
spotřební daně z alkoholu podle směrnice Rady 92/83/EHS (11);
c)
spotřební daně z tabákových výrobků podle směrnice Rady 2011/64/EU (12);
d)
daně z energetických produktů a elektřiny podle směrnice Rady 2003/96/ES (13);
e)
další daně, které spadají do oblasti působnosti čl. 2 odst. 1 písm. a) směrnice Rady 2010/24/EU (14), pokud jsou významné pro vnitřní trh a pro správní spolupráci mezi členskými státy;
4)
„dvoustrannými nebo mnohostrannými kontrolami“ koordinovaná kontrola daňové povinnosti jedné nebo více propojených osob povinných k dani organizovaná dvěma či více zúčastněnými zeměmi, včetně alespoň dvou členských států, se společnými nebo doplňujícími se zájmy.
Článek 3
Účast v programu
1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky v něm uvedené.
2. Účast v programu je otevřena těmto zemím:
a)
přistupujícím zemím, kandidátským zemím a potenciálním kandidátským zemím, jež využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
b)
partnerským zemím v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Unie.
Partnerské země uvedené v prvním pododstavci písm. b)se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po vytvoření rámcových dohod o jejich účasti na programech Unie. Svojí účastí podporují pouze činnosti v rámci programu, které jsou zaměřené na boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům a na řešení problematiky agresivního daňového plánování.
Článek 4
Účast na činnostech v rámci programu
Pokud je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v článcích 5 a 6, mohou být přizváni externí odborníci, aby přispěli k vybraným činnostem organizovaným v rámci programu. Tyto externí odborníky vybírá Komise spolu se zúčastněnými zeměmi podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí, jež jsou významné pro dané činnosti, s přihlédnutím k jakémukoli riziku střetu zájmů, a zachovává při tom vyvážený poměr mezi zástupci podniků a jinými odborníky z řad občanské společnosti. Seznam vybraných externích odborníků se zveřejňuje a pravidelně aktualizuje.
Článek 5
Obecný cíl a zvláštní cíl
1. Obecným cílem programu je zlepšit řádné fungování systémů zdanění na vnitřním trhu posílením spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich daňovými orgány a jejich úředníky.
2. Zvláštním cílem programu je podpora boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování a provádění právních předpisů Unie v oblasti daní zajištěním výměny informací, podporou správní spolupráce a v nezbytných a vhodných případech posílením administrativní kapacity zúčastněných zemí, s cílem napomoci snížení administrativní zátěže daňových orgánů a nákladů na dosažení souladu pro daňové poplatníky.
3. Dosažení těchto cílů uvedených v tomto článku se měří zejména na základě:
a)
dostupnosti společné komunikační sítě pro evropské informační systémy a úplného přístupu k ní;
b)
zpětné vazby od zúčastněných zemí ohledně výsledků akcí v rámci programu.
Článek 6
Operační cíle a priority programu
1. Program má tyto operační cíle a priority:
a)
zavádět, zdokonalovat, provozovat a podporovat evropské informační systémy v oblasti daní;
b)
podporovat činnosti v oblasti správní spolupráce;
c)
prohloubit dovednosti a schopnosti daňových úředníků;
d)
posílit pochopení a provádění právních předpisů Unie v oblasti daní;
e)
podporovat zdokonalování správních postupů a sdílení osvědčených správních praktik
2. Cíle a priority uvedené v odstavci 1 jsou dosahovány se zvláštním důrazem na podporu boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování.
KAPITOLA II
Způsobilé akce
Článek 7
Způsobilé akce
1. Program za podmínek stanovených v ročním pracovním programu uvedeném v článku 14 poskytuje finanční podporu na:
a)
společné akce:
i)
semináře a pracovní setkání;
ii)
projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zemí, působí pouze po omezenou dobu a sledují předem stanovený cíl s přesně popsaným výsledkem;
iii)
dvoustranné nebo mnohostranné kontroly a další činnosti stanovené v právních předpisech Unie týkajících se správní spolupráce, organizované dvěma či více zúčastněnými zeměmi, včetně alespoň dvou členských států,
iv)
pracovní návštěvy organizované zúčastněnými zeměmi nebo jinou zemí, které umožní úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v daňových záležitostech;
v)
skupiny odborníků, tedy strukturované formy spolupráce dočasného charakteru, jež sdružují odborné znalosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech, zejména v souvislosti s evropskými informačními systémy, případně s podporou on-line služeb spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení;
vi)
akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy a podpůrné akce;
vii)
studie;
viii)
komunikační projekty;
ix)
jakékoli další činnosti, které podporují obecný a zvláštní cíl uvedené v článku 5 a operační cíle a priority uvedené v článku 6, je-li nezbytnost takových dalších činností řádně odůvodněna;
b)
budování evropských informačních systémů: vývoj, údržba, provoz a kontrola kvality unijních složek evropských informačních systémů stanovených v bodě A přílohy a nových evropských informačních systémů zřízených právními předpisy Unie, za účelem účinného vzájemného propojení daňových orgánů;
c)
činnosti v oblasti společné odborné přípravy: společně vypracované akce v oblasti odborné přípravy na podporu nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti daní.
Délka pracovních návštěv uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodě iv) nepřesáhne jeden měsíc. U pracovních návštěv organizovaných v třetích zemích jsou pro financování z programu způsobilé pouze cestovní a pobytové náklady (ubytování a denní příspěvky).
Skupiny odborníků uvedené v prvním pododstavci písm. a) bodě v) jsou organizovány Komisí ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi, přičemž s výjimkou řádně odůvodněných případů nepřesáhne jejich délka působení jeden rok.
2. Prostředky na způsobilé akce uvedené v tomto článku jsou přidělovány vyváženým způsobem a úměrně ke skutečným potřebám těchto akcí.
3. Komise při hodnocení programu posoudí, zda je nutné zavést pro jednotlivé způsobilé akce rozpočtové stropy.
Článek 8
Zvláštní prováděcí ustanovení o společných akcích
1. Účast na společných akcích uvedených v čl. 7 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na společných akcích byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací, včetně jazykových dovedností.
3. Zúčastněné země případně přijmou nezbytná opatření ke zvýšení povědomí o společných akcích a k zajištění využití vzniklých výstupů.
Článek 9
Zvláštní prováděcí ustanovení o evropských informačních systémech
1. Komise a zúčastněné země zajistí, aby evropské informační systémy uvedené v bodě A přílohy byly rozvíjeny, provozovány a náležitě udržovány.
2. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje ty aspekty zavádění a fungování unijních i neunijních složek evropských informačních systémů uvedených v bodě A přílohy, které jsou nezbytné pro zajištění jejich operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování.
3. Využívání unijních složek evropských informačních systémů uvedených v bodě A přílohy nezúčastněnými zeměmi je upraveno dohodami, které budou s těmito zeměmi uzavřeny v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 10
Zvláštní prováděcí ustanovení o činnostech v oblasti společné odborné přípravy
1. Účast na činnostech v oblasti společné odborné přípravy uvedených v čl. 7 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na činnostech v oblasti společné odborné přípravy byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací, včetně jazykových dovedností.
3. Zúčastněné země případně začlení do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického vzdělávání, programů odborné přípravy a společně dohodnutých norem odborné přípravy.
KAPITOLA III
Finanční rámec
Článek 11
Finanční rámec
1. Finanční krytí pro provádění programu se stanoví na 223 366 000 EUR v běžných cenách.
2. Finanční příděl pro program může pokrýt také náklady vzniklé přípravnými, monitorovacími, kontrolními, auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je pravidelně zapotřebí pro řízení programu a dosahování jeho cílů, zejména studie, setkání odborníků, informační a komunikační činnosti vztahující se k cílům stanoveným tímto nařízením, výdaje spojené se sítěmi informačních technologií se zaměřením na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi ostatními výdaji na technickou a administrativní pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu.
Podíl administrativních výdajů nesmí obecně přesáhnout 5 % celkových nákladů programu.
Článek 12
Druhy podpory
1. Komise provádí program v souladu s nařízením (EU) Euratom) č. 966/2012.
2. Finanční podpora Unie na činnosti podle článku 7 má podobu:
a)
grantů;
b)
zadávání veřejných zakázek;
c)
náhrady nákladů vynaložených externími odborníky uvedenými v článku 4.
3. Míra spolufinancování u grantů činí až 100 % způsobilých nákladů v případě nákladů na cestování a ubytování, nákladů spojených s organizováním akcí a denních příspěvků.
Tato míra se vztahuje na všechny způsobilé akce, s výjimkou skupin odborníků uvedených v čl. 7 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodu v). Pokud akce vyžaduje udělení grantu, stanoví příslušnou míru spolufinancování pro skupiny odborníků roční pracovní programy.
4. Unijní složky evropských informačních systémů jsou financovány programem. Zúčastněné země nesou zejména náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz neunijních složek evropských informačních systémů.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny opatřeními k prevenci podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (15) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (16) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
KAPITOLA IV
Prováděcí pravomoci
Článek 14
Pracovní program
K provádění programu přijímá Komise formou prováděcích aktů roční pracovní programy, které stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a jejich celkovou částku. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, informaci o částce přidělené na jednotlivé druhy akcí a orientační harmonogram provádění. V případě grantů obsahují roční pracovní programy priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování. Tyto prováděcí akty vycházejí z výsledků předchozích let a přijímají se přezkumným postupem podle čl. 15 odst. 2.
Článek 15
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA V
Sledování a hodnocení
Článek 16
Sledování akcí v rámci programu
1. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi sleduje program a akce v jeho rámci.
2. Komise a zúčastněné státy stanoví kvalitativní a kvantitativní ukazatele a v případě potřeby doplní další ukazatele v průběhu trvání programu. Tyto ukazatele se použijí k měření účinků programu ve vztahu k předem stanoveným základním hodnotám.
3. Komise zveřejní výsledky sledování uvedeného v odstavci 1 a ukazatele uvedené v odstavci 2.
4. Výsledky sledování se použijí pro účely hodnocení programu podle článku 17.
Článek 17
Hodnocení a přezkum
1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období a závěrečnou hodnotící zprávu, týkající se oblastí uvedených v odstavcích 2 a 3. Výsledky těchto hodnocení se začlení do rozhodnutí o možném prodloužení, úpravě či pozastavení programu v následných obdobích. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel.
2. Do 30. června 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období, která se zaměří na dosažení cílů akcí v rámci programu, účinnost využívání prostředků a přidanou hodnotu na evropské úrovni. Tato zpráva se bude dále zabývat zjednodušením, trvalou platností cílů a také přínosem programu k prioritám Unie, tedy k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění.
3. Do 31. prosince 2021 vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavci 2 a dlouhodobého dopadu a udržitelnosti účinků programu.
4. Zúčastněné země poskytnou Komisi na její žádost veškeré dostupné údaje a informace, které mohou přispět k její hodnotící zprávě v polovině období a závěrečné hodnotící zprávě.
KAPITOLA VI
Závěrečná ustanovení
Článek 18
Zrušení
Rozhodnutí č. 1482/2007/ES se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Finanční závazky související s akcemi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do dokončení těchto akcí nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 1286/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-11 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi programm ta’ azzjoni biex jittejjeb it-tħaddim tas-sistemi ta' tassazzjoni fl-Unjoni Ewropea għall-perijodu 2014-2020 (Fiscalis 2020) u jirrevoka d-Deċiżjoni Nru 1482/2007/KE
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 114 u 197 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja,
Billi:
(1)
Il-programm ta' azzjoni pluriennali għat-tassazzjoni li kien japplika qabel l-2014 kkontribwixxa b’mod sinifikanti sabiex jiffaċilita u jtejjeb il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet tat-taxxa fl-Unjoni. Il-valur miżjud ta' dak il-programm, inkluż għall-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Istati Membri tal-Unjoni u tal-kontribwenti, ġie rikonoxxut mill-amministrazzjonijiet tat-taxxa tal-pajjiżi parteċipanti. L-isfidi identifikati għad-deċennju li ġej ma jistgħux jiġu indirizzati jekk l-Istati Membri ma jħarsux lil hinn mill-fruntieri tat-territorji amministrattivi tagħhom jew jikkooperaw b'mod intensiv mal-kontroparti l-oħrajn. Il-programm Fiscalis, implimentat mill-Kummissjoni f'kooperazzjoni mal-pajjiżi parteċipanti, joffri qafas tal-Unjoni lill-Istati Membri li fih ikunu jistgħu jiżviluppaw dawk l-attivitajiet ta' kooperazzjoni, u li jkun ħafna aktar kosteffettiv milli kieku kull Stat Membru kellu jwaqqaf oqfsa ta' kooperazzjoni individwali fuq bażi bilaterali jew multilaterali. Għaldaqstant ikun xieraq li jiġi żgurat li jkun hemm tkomplija ta' dak il-programm billi jiġi stabbilit programm ġdid fl-istess qasam.
(2)
Il-programm stabbilit taħt dan ir-Regolament, "Fiscalis 2020", u s-suċċess tiegħu huma vitali fis-sitwazzjoni ekonomika preżenti u għandhom jappoġġaw il-kooperazzjoni fi kwistjonijiet fiskali.
(3)
L-attivitajiet taħt Fiscalis 2020, jiġifieri s-Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej kif definiti f'dan ir-Regolament (Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej), l-azzjonijiet konġunti għall-uffiċjali tal-awtoritajiet tat-taxxa u l-inizjattivi komuni ta’ taħriġ, huma mistennija jikkontribwixxu għat-twettiq tal-Istrateġija Ewropa 2020 għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv bit-tisħiħ tal-funzjonament tas-suq intern, bl-għoti ta' qafas li fih jiġu appoġġati attivitajiet li jsaħħu l-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet tat-taxxa u bit-tmexxija ’l quddiem tal-progress tekniku u l-innovazzjoni. Billi jipprovdi qafas għal attivitajiet li l-għan tagħhom huwa li l-awtoritajiet tat-taxxa jkunu aktar effiċjenti, isaħħu l-kompetittività tan-negozji, jippromwovu l-impjiegi u jikkontribwixxu għall-ħarsien tal-interessi finanzjarji u ekonomiċi tal-Istati Membri tal-Unjoni u tal-kontribwenti, Fiscalis 2020 se jsaħħaħ b’mod attiv il-funzjonament tas-sistemi tat-tassazzjoni fis-suq intern, filwaqt li jikkontribwixxi għat-tneħħija gradwali ta’ ostakli u distorsjonijiet eżistenti fis-suq intern.
(4)
L-ambitu ta’ Fiscalis 2020 għandu jiġi allinjat mal-ħtiġijiet attwali sabiex l-attenzjoni tkun iffukata fuq it-taxxi armonizzati kollha fil-livell tal-Unjoni u taxxi oħra sa fejn dawn ikunu rilevanti għas-suq intern u għall-kooperazzjoni amministrattiva bejn l-Istati Membri.
(5)
Sabiex jappoġġa l-proċess ta’ adeżjoni u assoċjazzjoni min-naħa tal-pajjiżi terzi, Fiscalis 2020 għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni tal-pajjiżi aderenti u dawk kandidati u għal pajjiżi kandidati potenzjali u l-pajjiżi msieħba tal-Politika Ewropea tal-Viċinat jekk jiġu ssodisfatti ċerti kondizzjonijiet u l-parteċipazzjoni tagħhom tappoġġa biss attivitajiet ta’ Fiscalis 2020 li għandhom l-għan li jiġġieldu kontra l-frodi tat-taxxa u l-evażjoni tat-taxxa, u li tiġi indirizzata pjanifikazzjoni fiskali aggressiva. Meta titqies l-interkonnessjoni dejjem akbar tal-ekonomija dinjija, Fiscalis 2020 għandu jkompli jipprovdi l-possibbiltà li jiġu mistiedna esperti esterni biex jikkontribwixxu għall-attivitajiet tal-programm. Esperti esterni, bħal rappreżentanti ta’ awtoritajiet governattivi, operaturi ekonomiċi u l-organizzazzjonijiet tagħhom jew rappreżentanti ta' organizzazzjonijiet internazzjonali għandhom jiġu mistiedna biss meta l-kontribut tagħhom jitqies essenzjali għall-kisba tal-objettivi ta' Fiscalis 2020.
(6)
L-objettivi u l-prijoritajiet tal-Fiscalis 2020 iqisu l-problemi u l-isfidi identifikati fil-qasam tat-tassazzjoni fid-deċennju li ġej. Fiscalis 2020 għandu jkompli jkollu rwol f'oqsma vitali bħall-implimentazzjoni koerenti tad-dritt tal-Unjoni fil-qasam tat-tassazzjoni, filwaqt li jiżgura l-iskambju ta' informazzjoni u jappoġġa l-kooperazzjoni amministrattiva u jsaħħaħ il-kapaċità amministrattiva tal-awtoritajiet tat-taxxa. Minħabba d-dinamika problematika tal-isfidi l-ġodda li ġew identifikati, għandha ssir enfasi addizzjonali fuq l-appoġġ għall-ġlieda kontra l-frodi tat-taxxa, l-evażjoni tat-taxxa u pjanifikazzjoni fiskali aggressiva. Għandha titqiegħed ukoll enfasi fuq it-tnaqqis tal-piż amministrattiv għall-awtoritajiet tat-taxxa u tal-ispejjeż ta’ konformità għall-kontribwenti u jiġu evitati ċirkostanzi ta’ taxxa doppja.
(7)
F'livell operazzjonali, Fiscalis 2020 għandu jimplimenta, iħaddem u jappoġġa s-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej u l-attivitajiet fil-qasam tal-kooperazzjoni amministrattiva, isaħħaħ il-ħiliet u l-kompetenzi tal-uffiċjali tat-taxxa, itejjeb il-fehim u l-implimentazzjoni tad-dritt tal-Unjoni fil-qasam tat-tassazzjoni, u jappoġġa t-titjib tal-proċeduri amministrattivi u l-kondiviżjoni u d-disseminazzjoni tal-prassi amministrattiva tajba. Dawk l-objettivi għandhom jitwettqu b’enfasi fuq l-appoġġ għall-ġlieda kontra l-frodi tat-taxxa, l-evażjoni tat-taxxa u l-pjanifikazzjoni fiskali aggressiva.
(8)
L-għodod tal-programm li kienu japplikaw qabel Fiscalis 2020 għandom jiġu ssupplimentati sabiex iwieġbu adegwatament għall-isfidi li ser jiffaċċjaw l-awtoritajiet tat-taxxa fid-deċennju li ġej u biex jibqgħu allinjati mal-iżvilupp fil-liġi tal-Unjoni. Fiscalis 2020 għandu jkopri kontrolli multilaterali jew bilaterali u forom oħra ta' kooperazzjoni amministrattiva kif stabbilit fil-liġi rilevanti tal-Unjoni dwar il-kooperazzjoni amministrattiva; gruppi ta' esperti; l-azzjonijiet ta' bini tal-kapaċitajiet tal-amministrazzjoni pubblika li jipprovdu taħriġ speċifiku u speċjalizzat fil-qasam tat-tassazzjoni lill-Istati Membri li jiffaċċjaw ċirkostanzi partikolari u eċċezzjonali li jiġġustifikaw tali azzjonijiet immirati; u, fejn meħtieġ, studji u attivitajiet ta' komunikazzjoni komuni sabiex tiġi appoġġata l-implimentazzjoni tad-dritt tal-Unjoni fil-qasam tat-tassazzjoni.
(9)
Is-Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej għandhom rwol vitali fl-interkonnessjoni tal-awtoritajiet tat-taxxa u b’hekk fit-tisħiħ tas-sistemi ta' tassazzjoni fl-Unjoni u għalhekk għandhom jibqgħu jiġu ffinanzjati u mtejba mill-Fiscalis 2020. Barra minn hekk, għandu jkun hemm il-possibilità li fil-Fiscalis 2020 jiġu inklużi sistemi ġodda ta’ informazzjoni relatata mat-taxxa stabbiliti skont il-liġi tal-Unjoni. Is-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej għandhom, fejn xieraq, ikunu bbażati fuq mudelli ta' żvilupp u l-arkitettura tal-IT kondiviżi.
(10)
Fil-kuntest tat-titjib fil-kooperazzjoni amministrattiva b'mod aktar ġenerali u bl-appoġġ għall-ġlieda kontra l-frodi tat-taxxa, l-evażjoni tat-taxxa u l-pjanifikazzjoni fiskali aggressiva, jista’ jkun utli li l-Unjoni tikkonkludi ftehimiet ma' pajjiżi terzi, sabiex dawn il-pajjiżi jkunu jistgħu jużaw il-komponenti tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej biex jiġi appoġġat skambju sikur ta' informazzjoni bejniethom u l-Istati Membri fil-qafas ta' ftehimiet bilaterali dwar it-taxxa.
(11)
Għandhom jitwettqu wkoll attivitajiet ta' taħriġ komuni taħt il-Fiscalis 2020. Il-Fiscalis 2020 għandu jkompli jappoġġa lill-pajjiżi parteċipanti fit-tisħiħ tal-ħiliet professjonali u l-għarfien marbut mat-tassazzjoni permezz ta' kontenut ta' taħriġ żviluppat b'mod konġunt li hu mmirat għall-uffiċjali tat-taxxa u għall-operaturi ekonomiċi. Għal dak il-għan, l-approċċ attwali tal-programm Fiscalis 2020 għat-taħriġ komuni, li kien prinċipalment ibbażat fuq l-iżvilupp ċentrali tat-tagħlim elettroniku, għandu jiżviluppa fi programm multidimensjonali ta’ appoġġ għat-taħriġ għall-Unjoni.
(12)
Fiscalis 2020għandu jkopri perijodu ta’ seba’ snin sabiex id-durata tiegħu tiġi allinjata ma’ dik tal-qafas finanzjarju pluriennali stabbilit fir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) Nru 1311/2013 (2).
(13)
Dan ir-Regolament jistabilixxi pakkett finanzjarju għal perijodu sħiħ Fiscalis 2020 sabiex jikkostitwixxi l-ammont ta’ referenza primarja, fis-sens tal-Punt 17 tal-Ftehim Interistituzzjonali ta’ 2 ta’ Diċembru 2013 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni fi kwistjonijiet baġitarji u fuq ġestjoni finanzjarja tajba (3), għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill waqt il-proċedura baġitarja annwali.
(14)
B’konformità mal-impenn tal-Kummissjoni stabbilit fil-Komunikazzjoni tagħha dwar ir-Reviżjoni tal-Baġit tal-2010 għall-koerenza u s-simplifikazzjoni tal-programmi ta’ finanzjament, għandhom jiġu kondiviżi riżorsi ma’ strumenti oħra ta’ finanzjament tal-Unjoni jekk l-attivitajiet maħsuba tal-Fiscalis 2020 ikollhom l-għan li jwettqu objettivi li huma komuni għal diversi strumenti ta’ finanzjament bl-esklużjoni, madankollu, ta’ finanzjament doppju.
(15)
Il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni finanzjarja ta’ dan ir-Regolament għandhom jiġu adotatti b'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), u mar-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (5).
(16)
Il-pajjiżi parteċipanti għandhom iħallsu għall-ispiża tal-elementi nazzjonali tal-Fiscalis 2020 li jinkludu, fost affarijiet oħrajn, il-komponenti mhux tal-Unjoni tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej, u kwalunkwe taħriġ li mhuwiex parti mill-inizjattivi ta' taħriġ komuni.
(17)
Meta titqies l-importanza tal-parteċipazzjoni sħiħa tal-pajjiżi parteċipanti f'azzjonijiet konġunti, rata ta’ kofinanzjament ta’ 100 % tal-ispejjeż eliġibbli fir-rigward tal-ispejjeż għall-ivvjaġġar u għall-akkomodazzjoni, l-ispejjeż marbuta mal-organizzazzjoni ta' avvenimenti u l-allowances ta’ kuljum hija possibbli, fejn ikun meħtieġ sabiex jinkisbu b'mod sħiħ l-objettivi tal-Fiscalis 2020.
(18)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu mħarsa permezz ta’ miżuri xierqa fiċ-ċiklu tal-infiq kollu, inklużi l-prevenzjoni, l-iskoperta u l-investigazzjoni ta’ irregolaritajiet, l-irkupru ta’ fondi mitlufa, imħallsa indebitament jew użati ħażin u, fejn xieraq, penalitajiet.
(19)
Biex ikunu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni għall-istabbiliment ta' programmi ta' ħidma annwali. Dawn is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6).
(20)
Minħabba li l-objettiv ta' dan ir-Regolament, jiġifieri l-istabbiliment ta' programm pluriennali għat-titjib tal-funzjonament tas-sistemi tat-tassazzjoni fis-suq intern ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba li huma ma jistgħux iwettqu l-kooperazzjoni u l-koordinazzjoni meħtieġa għall-kisba ta' dak l-objettiv b'mod effiċjenti, l-Unjoni tista' tadotta miżuri skont il-prinċipju ta' sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ sabiex jintlaħaq dak l-objettiv.
(21)
Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat Fiscalis 2020 għall-implimentazzjoni tal-Fiscalis 2020.
(22)
Biex tiġi ffaċilitata l-valutazzjoni tal-Fiscalis 2020, għandu jiġi stabbilit qafas xieraq għall-monitoraġġ tar-riżultati miksuba mill-Fiscalis 2020 mill-bidu nett. Il-Kummissjoni, flimkien mal-pajjiżi parteċipanti, għandha tistabbilixxi indikaturi li jistgħu jiġu aġġustati u tistabbilixxi linji bażi definiti minn qabel għall-monitoraġġ tar-riżultati tal-attivitajiet tal-Fiscalis 2020. Għandha titwettaq valutazzjoni ta’ nofs it-term li tħares lejn il-ksib tal-objettivi tal-Fiscalis 2020, l-effiċjenza u l-valur miżjud tiegħu fil-livell Ewropew. Valutazzjoni finali għandha, flimkien ma’ dan, tittratta l-impatt fit-tul u l-effetti tas-sostenibbiltà tal-Fiscalis 2020. Għandha tiġi żgurata trasparenza sħiħa mar-rappurtar regolari dwar il-monitoraġġ u mal-preżentazzjoni ta’ rapporti ta’ valutazzjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(23)
Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) tirregola l-ipproċessar ta’ data personali mwettqa fl-Istati Membri fil-kuntest ta’ dan ir-Regolament u taħt is-superviżjoni tal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri, b’mod partikolari l-awtoritajiet pubbliċi indipendenti magħżula mill-Istati Membri. Ir-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), jirregola l-ipproċessar tad-data personali mwettaq mill-Kummissjoni fil-qafas ta’ dan ir-Regolament u taħt is-superviżjoni tal-Kontrollur Ewropew għall-Protezzjoni tad-Data. Kwalunkwe skambju jew trasmissjoni ta’ informazzjoni minn awtoritajiet kompetenti għandha ssir skont ir-regoli dwar it-trasferiment ta’ data personali kif stabilit fid-Direttiva 95/46/KE u kwalunkwe skambju jew trasmissjoni ta’ informazzjoni mill-Kummissjoni għandha ssir skont ir-regoli dwar it-trasferiment ta’ data personali kif stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 45/2001.
(24)
Dan ir-Regolament jissostitwixxi d-Deċiżjoni Nru 1482/2007/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9). Għaldaqstant, dik id-Deċiżjoni għandha tiġi revokata,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 1
Suġġett
1. B'dan qiegħed jiġi stabbilit programm ta' azzjoni pluriennali "Fiscalis 2020" ("il-programm") għat-titjib tal-funzjonament tas-sistemi tat-tassazzjoni fis-suq intern u għall-appoġġ tal-kooperazzjoni relatata ma’ dan.
2. Il-programm għandu jkopri l-perijodu bejn l-1 ta’ Jannar 2014 u l-31 ta' Diċembru 2020.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“awtoritajiet tat-taxxa” tfisser l-awtoritajiet pubbliċi u korpi oħra fil-pajjiżi parteċipanti li huma responsabbli għall-amministrazzjoni tat-tassazzjoni jew attivitajiet relatati mat-taxxa;
(2)
“esperti esterni” tfisser:
(a)
rappreżentanti tal-awtoritajiet governattivi, inklużi dawk minn pajjiżi mhux parteċipanti fil-programm skont l-Artikolu 3(2);
(b)
operaturi ekonomiċi u organizzazzjonijiet li jirrappreżentaw operaturi ekonomiċi;
(c)
rappreżentanti ta' organizzazzjonijiet internazzjonali u organizzazzjonijiet oħrajn rilevanti;
(3)
“tassazzjoni” tfisser dan li ġej:
(a)
it-taxxa fuq il-valur miżjud prevista fid-Direttiva tal-Kunsill 2006/112/KE (10);
(b)
id-dazji tas-sisa fuq l-alkoħol previsti fid-Direttiva tal-Kunsill 92/83/KEE (11);
(c)
id-dazji tas-sisa fuq il-prodotti tat-tabakk previsti fid-Direttiva tal-Kunsill 2011/64/UE (12);
(d)
it-taxxi fuq prodotti tal-enerġija u elettriku previsti fid-Direttiva tal-Kunsill 2003/96/KE (13);
(e)
taxxi oħra li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 2(1)(a) tad-Direttiva tal-Kunsill 2010/24/UE (14) sa fejn ikunu applikablli għas-suq intern u għall-kooperazzjoni amministrattiva bejn l-Istati Membri,
(4)
"kontrolli multilaterali jew bilaterali" tfisser il-kontroll koordinat tar-responsabbiltà rigward it-taxxa ta' persuna taxxabbli waħda jew aktar li jkunu relatati, organizzat minn żewġ pajjiżi parteċipanti jew aktar b'interessi komuni jew komplementari, li jinkludu mill-inqas żewġ Stati Membri.
Artikolu 3
Parteċipazzjoni fil-programm
1. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom ikunu l-Istati Membri u l-pajjiżi msemmija fil-paragrafu 2, dment li jintlaħqu l-kondizzjonijiet stabbiliti f'dak il-paragrafu.
2. Il-programm għandu jkun miftuħ għall-parteċipazzjoni minn kwalunkwe wieħed mill-pajjiżi li ġejjin:
(a)
il-pajjiżi aderenti, il-pajjiżi kandidati u l-pajjiżi kandidati potenzjali li jibbenefikaw minn strateġija ta’ qabel l-adeżjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kondizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta’ dawk il-pajjiżi fil-programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas, id-deċiżjonijiet tal-Kunsill ta’ Assoċjazzjoni jew ftehimiet simili rispettivi;
(b)
il-pajjiżi msieħba tal-Politika Ewropea tal-Viċinat dment li dawk il-pajjiżi jkunu laħqu livell suffiċjenti ta’ approssimazzjoni tal-liġi rilevanti u l-metodi amministrattivi għal dawk tal-Unjoni.
Il-pajjiżi msieħba msemmijin fil-punt (b) tal-ewwel subparagrafu għandhom jipparteċipaw fil-programm skont id-dispożizzjonjiet li għandhom jiġu determinati ma’ dawk il-pajjiżi wara l-istabbiliment ta’ ftehimiet qafas rigward il-parteċipazzjoni tagħhom fil-programmi tal-Unjoni. Il-parteċipazzjoni tagħhom għandha tappoġġa biss attivitajiet tal-programm li għandhom l-għan li jiġġieldu kontra l-frodi tat-taxxa u l-evażjoni tat-taxxa u li tiġi indirizzata pjanifikazzjoni fiskali aggressiva.
Artikolu 4
Parteċipazzjoni fl-attivitajiet tal-programm
Esperti esterni jistgħu jiġu mistiedna jagħtu kontribut għal attivitajiet organizzati taħt il-programm kull fejn dan ikun essenzjali għall-kisba tal-objettivi msemmija fl-Artikoli 5 u 6. Dawn l-esperti esterni għandhom jintgħażlu mill-Kummissjoni flimkien mal-pajjiżi parteċipanti, abbażi tal-ħiliet, l-esperjenza u l-għarfien tagħhom li jkunu rilevanti għall-attivitajiet speċifiċi, filwaqt li jittieħed kont ta’ kwalunkwe kunflitt ta’ interess potenzjali, u jintlaħaq bilanċ bejn ir-rappreżentanti tan-negozji u l-esperti oħra tas-soċjetà ċivili. Lista ta’ esperti esterni magħżula għandha tkun pubblika u għandha tkun aġġornata regolament.
Artikolu 5
Objettiv ġenerali u objettiv speċifiku
1. L-objettiv ġenerali tal-programm għandu jkun li jittejjeb il-funzjonament tajjeb tas-sistemi ta' tassazzjoni fis-suq intern billi tissaħħaħ il-kooperazzjoni bejn il-pajjiżi parteċipanti, l-awtoritajiet tat-taxxa u l-uffiċjali tagħhom.
2. L-objettiv speċifiku tal-programm għandu jkun li tiġi appoġġata l-ġlieda kontra l-frodi tat-taxxa, l-evażjoni tat-taxxa u l-pjanifikazzjoni fiskali aggressiva u l-implimentazzjoni tal-liġi tal-Unjoni fil-qasam tat-tassazzjoni billi jkun żgurat l-iskambju ta' informazzjoni, tiġi appoġġata l-kooperazzjoni amministrattiva u, fejn meħtieġ u adatt, billi tissaħħaħ il-kapaċità amministrattiva tal-pajjiżi parteċipanti bil-għan li jassisti fit-tnaqqis tal-piż amministrattiv fuq l-awtoritajiet tat-taxxa u l-ispejjeż ta’ konformità għall-kontribwenti.
3. Il-kisba tal-objettivi msemmija f'dan l-Artikolu għandha titkejjel abbażi, b'mod partikolari, ta' dawn li ġejjin:
(a)
id-disponibbiltà u l-aċċess sħiħ tan-netwerk komuni ta' komunikazzjoni għas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej;
(b)
ir-rispons mill-pajjiżi parteċipanti dwar ir-riżultati tal-azzjonijiet tal-programm.
Artikolu 6
Objettivi u prijoritajiet operazzjonali tal-programm
1. L-objettivi u l-prijoritajiet operazzjonali tal-programm għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
l-implimentazzjoni, it-titjib, it-tħaddim u l-appoġġ tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej għat-tassazzjoni;
(b)
l-appoġġ għall-attivitajiet ta' kooperazzjoni amministrattiva;
(c)
it-tisħiħ tal-ħiliet u l-kompetenzi tal-uffiċjali tat-taxxa;
(d)
it-titjib tal-fehim u l-implimentazzjoni tad-dritt tal-Unjoni fil-qasam tat-tassazzjoni;
(e)
l-appoġġ għat-titjib tal-proċeduri amministrattivi u l-kondiviżjoni tal-prassi amministrattiva tajba.
2. L-objettivi u l-prijoritajiet imsemmijin fil-paragrafu 1għandhom jitwettqu b’enfasi partikolari fuq l-appoġġ għall-ġlieda kontra l-frodi tat-taxxa, l-evażjoni tat-taxxa u l-pjanifikazzjoni fiskali aggressiva.
KAPITOLU II
Azzjonijiet Eliġibbli
Kapitolu 7
Azzjonijiet eliġibbli
1. Il-programm għandu jipprovdi, taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-programm ta’ ħidma annwali msemmi fl-Artikolu 14, appoġġ finanzjarju għal dan li ġej:
(a)
azzjonijiet konġunti:
(i)
seminars u sessjonijiet ta' ħidma;
(ii)
gruppi ta’ proġett, ġeneralment magħmula minn numru limitat ta’ pajjiżi, li jkunu operattivi tul perijodu ta’ żmien limitat li l-għan tagħhom ikun it-twettiq ta’ objettiv predefinit b’riżultat deskritt b’mod preċiż;
(iii)
kontrolli bilaterali jew multilaterali u attivitajiet oħrajn previsti fil-liġi tal-Unjoni dwar il-kooperazzjoni amministrattiva, organizzati minn żewġ pajjiżi parteċipanti jew aktar, li jinkludu mill-inqas żewġ Stati Membri;
(iv)
żjarat ta’ ħidma organizzati mill-pajjiżi parteċipanti jew pajjiż ieħor sabiex l-uffiċjali jkunu jistgħu jiksbu jew iżidu l-kompetenza jew l-għarfien tagħhom fi kwistjonijiet ta' taxxa;
(v)
gruppi ta' esperti, jiġifieri forom strutturati ta’ kooperazzjoni, ta' natura mhux permanenti, li jiġbru flimkien kompetenzi għat-twettiq ta’ kompiti f’oqsma speċifiċi, b'mod partikolari fis-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej, possibbilment bl-appoġġ ta’ servizzi ta’ kollaborazzjoni online, assistenza amministrattiva u faċilitajiet ta' infrastruttura u tagħmir;
(vi)
bini ta’ kapaċitajiet fl-amministrazzjoni pubblika u azzjonijiet ta’ appoġġ;
(vii)
studji;
(viii)
proġetti ta’ komunikazzjoni;
(ix)
kwalunkwe attività oħra b'appoġġ għall-objettivi u l-prijoritajiet ġenerali, speċifiċi u operazzjonali stabbiliti fl-Artikoli 5 u 6, sakemm il-ħtieġa ta’ attività oħra bħal din hi ġustifikabbli;
(b)
bini ta’ Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej: l-iżvilupp, il-manutenzjoni, it-tħaddim u l-kontroll tal-kwalità tal-komponenti tal-Unjoni tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej stabbiliti fil-punt A tal-Anness u Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej ġodda stabbiliti skont il-liġi tal-Unjoni, bil-għan li l-awtoritajiet tat-taxxa jiġu interkonnessi b’mod effiċjenti;
(c)
attivitajiet ta' taħriġ komuni: azzjonijiet ta’ taħriġ żviluppati b'mod konġunt għall-appoġġ tal-ħiliet u l-għarfien professjonali meħtieġa relatati mat-tassazzjoni.
Iż-żjarat ta' ħidma msemmija fil-punt (a)(iv) tal-ewwel subparagrafu m'għandhomx ikunu ta' aktar minn xahar. Għal żjarat ta’ ħidma organizzati f'pajjiżi terzi, l-ispejjeż tal-ivvjaġġar u tas-sussistenza (akkomodazzjoni u allowance ta' kuljum) biss huma eliġibbli taħt il-programm.
Il-gruppi ta' esperti msemmija fil-punt (a)(v) tal-ewwel subparagrafu għandhom ikunu organizzati mill-Kummissjoni f'kooperazzjoni mal-pajjiżi parteċipanti u, sakemm mhux debitament ġustifikati, m'għandhomx ikunu aktar minn darba fis-sena.
2. Ir-riżorsi għall-azzjonijiet eliġibbli msemmija f’dan l-Artikolu għandhom jiġu allokati b’mod bilanċjat, u b’mod proporzjonali għall-bżonnijiet reali ta’ dawk l-azzjonijiet.
3. Fil-valutazzjoni tal-programm, il-Kummissjoni ser tivvaluta l-bżonn għall-introduzzjoni ta' limiti baġitarji massimi għad-diversi azzjonijiet eliġibbli.
Artikolu 8
Dispożizzonijiet speċifiċi ta’ implimentazzjoni għal azzjonjiet konġunti
1. Il-parteċipazzjoni fl-azzjonijiet konġunti msemmijin fil-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 7(1) għandha tkun fuq bażi volontarja.
2. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom jiżguraw li jiġu nominati uffiċjali bi profil u kwalifiki xierqa, inklużi l-ħiliet lingwistiċi, sabiex jipparteċipaw fl-azzjonijiet konġunti.
3. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom, fejn adatt, jieħdu l-miżuri meħtieġa biex ikun hemm sensibilizzazzjoni għall-azzjonijiet konġunti u biex jiżguraw li jintużaw ir-riżultati prodotti.
Artikolu 9
Dispożizzjonijiet speċifiċi ta' implimentazzjoni għas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej
1. Il-Kummissjoni u l-pajjiżi parteċipanti għandhom jiżguraw li s-Sistemi ta’ Informazzjoni Ewropej imsemmija fil-punt A tal-Anness jiġu żviluppati, operati u miżmuma b’mod xieraq.
2. Il-Kummissjoni għandha tikkoordina, f’kooperazzjoni mal-pajjiżi parteċipanti, dawk l-aspetti tal-istabbiliment u l-funzjonament tal-komponenti tal-Unjoni u mhux tal-Unjoni tas-Sistemi tal-Informazzjoni Ewropej imsemmija fil-punt A tal-Anness li huma meħtieġa biex jiġu żgurati l-operabbiltà, l-interkonnettività u t-titjib kontinwu tagħhom.
3. L-użu tal-komponenti tal-Unjoni tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej imsemmija fil-punt A tal-Anness minn pajjiżi mhux parteċipanti għandu jkun soġġett għal ftehimiet ma' dawk il-pajjiżi li għandhom jiġu konklużi f'konformità mal-Artikolu 218 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet speċifiċi ta’ implimentazzjoni għal attivitajiet ta' taħriġ komuni
1. Il-parteċipazzjoni f'attivitajiet ta' taħriġ komuni msemmijin fil-punt (c) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 7(1) għandha tkun fuq bażi volontarja.
2. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom jiżguraw li l-uffiċjali bi profil u kwalifiki adatti, inklużi l-ħiliet lingwistiċi, jiġu nominati biex jipparteċipaw fl-attivitajiet ta’ taħriġ komuni.
3. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom, fejn xieraq, jintegraw kontenut ta’ taħriġ żviluppat b'mod konġunt, inkluż moduli ta’ tagħlim elettroniku, programmi ta’ taħriġ u standards ta’ taħriġ miftiehma komunement fil-programmi nazzjonali tagħhom ta’ taħriġ.
KAPITOLU III
Qafas finanzjarju
Artikolu 11
Qafas finanzjarju
1. Il-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-programm għandu jkun ta' EUR 223 366 000 fi prezzijiet attwali.
2. L-allokazzjoni finanzjarja għall-programm tista’ tkopri wkoll l-ispejjeż għall-attivitajiet preparatorji, ta’ monitoraġġ, kontroll, verifika u valutazzjoni li huma meħtieġa fuq bażi regolari għall-ġestjoni tal-programm u l-kisba tal-objettivi tiegħu; b’mod partikolari, studji, laqgħat ta’ esperti, attivitajiet ta’ informazzjoni u komunikazzjoni relatati mal-objettivi mniżżlin f'dan ir-Regolament, spejjeż konnessi man-netwerks tal-IT li jiffukaw fuq l-ipproċessar u l-iskambju ta’ informazzjoni, flimkien mal-ispejjeż kollha l-oħra ta’ assistenza teknika u amministrattiva magħmula mill-Kummissjoni għall-ġestjoni tal-programm.
Is-sehem tan-nefqa amministrattiva m'għandux, b'mod ġenerali, jaqbeż 5 % tal-ispiża totali tal-programm.
Artikolu 12
Tipi ta' intervent
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-programm skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. L-appoġġ finanzjarju tal-Unjoni għall-attivitajiet previsti fl-Artikolu 7 għandu jieħu l-forma ta’:
(a)
għotjiet;
(b)
kuntratti ta’ akkwist pubbliku;
(c)
ir-rimborż ta’ spejjeż magħmula minn esperti esterni msemmija fl-Artikolu 4.
3. Ir-rata ta’ kofinanzjament għall-għotjiet għandha tkun sa 100 % tal-ispejjeż eliġibbli fil-każ ta' spejjeż għall-ivvjaġġar u għall-akkomodazzjoni, spejjeż marbuta mal-organizzazzjoni ta’ avvenimenti u allowances ta' kuljum.
Dik ir-rata għandha tapplika għall-azzjonijiet kollha eliġibbli bl-eċċezzjoni tal-gruppi ta’ esperti msemmija fil-punt (a)(v) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 7(1). Ir-rata ta’ kofinanzjament applikabbli għall-gruppi ta' esperti, fejn dawk l-azzjonijiet jeħtieġu l-għoti ta’ għotjiet, għandha tiġi stabbilita fil-programmi ta' ħidma annwali.
4. Il-komponenti tal-Unjoni tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej għandhom jiġu ffinanzjati mill-programm. Il-pajjiżi parteċipanti għandhom, b'mod partikolari jħallsu l-ispejjeż għall-akkwist, l-iżvilupp, l-installazzjoni, il-manutenzjoni u t-tħaddim ta' kuljum tal-komponenti tas-Sistemi ta' Informazzjoni Ewropej relatati ma' pajjiżi terzi.
Artikolu 13
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu protetti bl-applikazzjoni ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b’verifiki effikaċi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu indebitament u, fejn xieraq, b’pieni amministrattivi u finanzjarji effettivi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa li jwettqu verifika, abbażi ta' dokumenti kif ukoll fil-post, fuq il-benefiċjarji ta' għotjiet, il-kuntratturi u s-subkuntratturi kollha li jkunu rċevew fondi tal-Unjoni skont dan-ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju Ewropew Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, fosthom verifiki u spezzjonijiet fil-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (15) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (16) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività irregolari oħra li tolqot l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' ftehim jew deċiżjoni ta' għotja jew kuntratt li jkun jikkonċerna finanzjament taħt dan ir-Regolament.
KAPITOLU IV
Setgħat ta' implimentazzjoni
Artikolu 14
Programm ta' ħidma
Sabiex timplimenta l-programm, il-Kummissjoni għandha, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, tadotta programmi ta' ħidma annwali li għandhom jistabbilixxu l-objettivi li jkunu jridu jitwettqu, ir-riżultati mistennija, il-metodu tal-implimentazzjoni u l-ammont totali tagħhom. Dawn għandu jkun fihom ukoll deskrizzjoni tal-azzjonijiet li jridu jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammont allokat għal kull tip ta' azzjoni u skeda indikattiva ta' żmien għall-implimentazzjoni. Għall-għotjiet, il-programmi ta' ħidma annwali għandhom jinkludu l-prijoritajiet, il-kriterji ta' valutazzjoni essenzjali u r-rata massima ta' kofinanzjament. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu bbażat fuq ir-riżultati ta’ snin preċedenti u għandhom jiġi adottat skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 15(2).
Artikolu 15
Proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU V
Monitoraġġ u valutazzjoni
Artikolu 16
Monitoraġġ tal-azzjonijiet tal-programm
1. Il-Kummissjoni għandha, f'kooperazzjoni mal-pajjiżi parteċipanti, twettaq monitoraġġ tal-programm u l-azzjonijiet skontu.
2. Il-Kummissjoni u l-pajjiżi parteċipanti għandhom jistabbilixxu indikaturi kwalitattivi u kwantitattivi u, jekk meħtieġ, iżidu indikaturi ġodda waqt li jkun għaddej il-programm. L-indikaturi għandhom jintużaw sabiex jitkejlu l-effetti tal-programm meta mqabbla ma' linji bażi definiti minn qabel.
3. Il-Kummissjoni għandha tagħmel pubbliku ir-riżultat tal-monitoraġġ imsemmi fil-paragrafu 1 u l-indikaturi imsemmija fil-paragrafu 2.
4. L-eżitu tal-monitoraġġ għandu jintuża għall-valutazzjoni tal-programm skont l-Artikolu 17.
Artikolu 17
Valutazzjoni u rieżami
1. Il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapporti ta' valutazzjoni ta' nofs it-terminu u ta' valutazzjoni finali, fir-rigward tal-aspetti msemmija fil-paragrafi 2 u 3. Ir-riżultati ta' dawk il-valutazzjonijiet għandhom jiġu integrati fid-deċiżjonijiet dwar tiġdid, modifika jew sospensjoni possibbli tal-programm għal perijodi sussegwenti. Dawk il-valutazzjonijiet għandhom jitwettqu minn evalwatur indipendenti estern.
2. Il-Kummissjoni għandha, sat-30 ta' Ġunju 2018, tfassal rapport ta' valutazzjoni ta’ nofs it-terminu dwar il-kisba tal-objettivi tal-azzjonijiet tal-programm, l-effiċjenza tal-użu tar-riżorsi u l-valur miżjud tal-programm f'livell Ewropew sat-30 ta' Ġunju 2018. Dak ir-rapport għandu, b’mod addizzjonali, jindirizza s-simplifikazzjoni u r-rilevanza kontinwa tal-objettivi, kif ukoll il-kontribut tal-programm għall-prijoritajiet tal-Unjoni ta’ tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv.
3. Il-Kummissjoni għandha, sal-31 ta' Diċembru 2021, tfassal rapport ta' valutazzjoni finali tal-aspetti msemmija fil-paragrafu 2, u dwar l-impatt fit-tul u s-sostenibbiltà tal-effetti tal-programm,.
4. Fuq talba tal-Kummissjoni, il-pajjiżi parteċipanti għandhom jipprovdulha, id-data u l-informazzjoni kollha disponibbli u rilevanti bl-għan li jikkontribwixxu għar-rapporti ta’ evalwazzjoni ta’ nofs it-terminu u dak finali tagħha.
KAPITOLU VI
Dispożizzjonijiet finali
Artikolu 18
Revoka
Id-Deċiżjoni Nru 1482/2007/KE hi b’dan revokata b’effett mill-1 ta' Jannar 2014.
Madankollu, l-obbligi finanzjarji relatati ma’ azzjonijiet li għandhom jitwettqu taħt dik id-Deċiżjoni għandhom jibqgħu jiġu rregolati minnha sakemm jitlestew.
Artikolu 19
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-11 ta’ Diċembru 2013.