PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 10. října 2013
o finančním příspěvku Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření provedená v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku proti africkému moru prasat v sousedních třetích zemích
(oznámeno pod číslem C(2013) 6540)
(Pouze estonské, lotyšské, litevské a polské znění je závazné)
(2013/498/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 8 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Africký mor prasat je infekční, obvykle smrtelná virová nákaza prasat domácích a prasat divokých, která způsobuje vážná narušení obchodu s živými prasaty a produkty získanými z prasat uvnitř Unie a jejich vývozu do třetích zemí.
(2)
Po potvrzení afrického moru prasat v Gruzii v roce 2007 se nákaza rozšířila do Ruské federace, kde byla hlášena četná ohniska uvedené nákazy u prasat a prasat divokých v evropské části Ruska. Kromě toho v červnu 2013 Bělorusko potvrdilo ohnisko afrického moru prasat u prasat v domácím chovu v regionu Grodno asi čtyřicet kilometrů od hranice s Litvou a v blízkosti hranice s Polskem.
(3)
Situace ohledně afrického moru prasat v zemích sousedících s Evropskou unií představuje přímou hrozbu pro hospodářství s chovem prasat v Unii, protože virus může být zavlečen do členských států sousedících s třetími zeměmi, v nichž se nákaza vyskytuje, prostřednictvím prasat divokých, která vstupují na území Unie z oblastí s výskytem nákazy, ale rovněž prostřednictvím vozidel, která přepravovala živá zvířata a krmivo, nebo nepovoleným dovozem produktů získaných z prasat do Unie.
(4)
Riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie je vzhledem k výskytu a vývoji této nákazy v příhraničním území Běloruska a Ruské federace vyšší v případě Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska a tyto státy informovaly Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, která hodlají přijmout za účelem ochrany svých území a území ostatních členských států.
(5)
Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko zavedly dozor pro včasné zjištění afrického moru prasat u prasat divokých i u prasat domácích a zvýšily povědomí o nákaze a připravenost na ni v rámci svých pohotovostních plánů vypracovaných podle směrnice Rady 2002/60/ES (3) k zajištění rychlé reakce v případě zavlečení afrického moru prasat. Litva je přímo ohrožena výskytem afrického moru prasat za hranicemi v Bělorusku, a aby co nejvíce snížila riziko šíření nákazy na svém území v případě zavlečení afrického moru prasat, hodlá Litva podél hranice s Běloruskem zřídit desetikilometrovou nárazníkovou zónu, v níž sníží hustotu výskytu vnímavých hostitelů podporou porážky prasat a zamezením doplňování stavů v hospodářstvích s chovem prasat.
(6)
Prasata divoká, která přecházejí hranice mezi postiženými třetími zeměmi a EU, představují riziko zavlečení afrického moru prasat, a to zejména v některých oblastech s intenzivním zemědělstvím, kam prasata divoká lákají pěstované plodiny. Jako krátkodobé opatření ke zmírnění rizika ve snaze o jeho snížení a na základě dostupných předběžných výsledků výzkumu v oblasti účinnosti použití repelentů obsahujících syntetické zapáchající látky, které naznačují poměrně vysokou a dlouhodobou účinnost, má Litva v úmyslu tyto repelenty použít v některých oblastech svého území v blízkosti východní hranice, aby tak odradila prasata divoká od vstupu na kukuřičná pole a pole s dalšími plodinami.
(7)
Jedním z preventivních opatření proti zavlečení afrického moru prasat do Unie je očista a dezinfekce vozidel, která mohla přijít do styku s virem afrického moru prasat. Z toho důvodu prováděcí rozhodnutí Komise 2013/426/EU (4) stanoví určitá opatření proti zavlékání afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace do Unie a dále stanoví, aby vozidla, která přepravovala živá zvířata a krmivo a která na území Unie vstupují z oblastí s výskytem nákazy, byla náležitě očištěna a vydezinfikována a aby toto očištění a dezinfekce byly řádně doloženy.
(8)
Bez ohledu na ustanovení nařízení Komise (ES) č. 206/2009 (5) je riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie prostřednictvím zásilek pro osobní spotřebu, které obsahují produkty získané z prasat a jsou zasílány poštou nebo převáženy v zavazadlech cestujících přijíždějících zejména z Běloruska a Ruské federace, vyšší než zanedbatelné a vyžaduje doplňkové kontroly v místech vstupu.
(9)
Navíc celá řada zúčastněných stran, včetně veterinárních lékařů, profesionálních a neprofesionálních chovatelů, řidičů kamionů, celních zástupců, cestujících a široké veřejnosti, by měla být prostřednictvím cílených informačních kampaní upozorněna na rizika zavlečení afrického moru prasat a jeho důsledky.
(10)
V prvním srpnovém týdnu roku 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko předložily své plány a prvotní odhady nákladů na provádění nouzových opatření v oblastech, které jsou považovány za ohrožené zavlečením afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace. K zajištění provádění činností dozoru, jež předpokládají předložené plány, je požadována finanční podpora pro pracovníky. Plány byly posouzeny Komisí pro účely finančního příspěvku Unie a byl vyvozen závěr, že jsou v souladu se směrnicí 2002/60/ES.
(11)
Činnosti prováděné Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem za účelem přímého snížení rizika zavlečení nákazy do Unie, a to konkrétně očištění a dezinfekce vozidel, by měly být spolufinancovány ve výši 100 %.
(12)
Doplňkový dozor prováděný Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem v oblastech se zvýšeným rizikem zavlečení nákazy a činnosti prováděné uvedenými členskými státy v rámci informační kampaně by měly být spolufinancovány ve výši 50 %.
(13)
Činnosti prováděné Litvou spočívající v použití repelentů ve vymezených vysoce rizikových oblastech v blízkosti jejích východních hranic s cílem snížit riziko zavlečení nákazy do Unie prasaty divokými by měly být spolufinancovány ve výši 50 %. Zvláštní činnosti prováděné Litvou s cílem snížit hustotou výskytu prasat u hranic s Běloruskem by měly být spolufinancovány ve výši 30 %.
(14)
Vzhledem k naléhavosti opatření by měly být náklady, které vznikly Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku od 2. července 2013, tedy ode dne oznámení nouzových opatření, způsobilé pro finanční příspěvky Unie.
(15)
Podle ustanovení čl. 8 odst. 3 rozhodnutí 2009/470/ES musí být stanoveny způsobilé výdaje a výše finančního příspěvku Unie. Avšak vzhledem k tomu, že je třeba předejít nadměrným výdajům z rozpočtu Unie, je třeba stanovit maximální limity, které představují přiměřenou úhradu za určité činnosti dozoru.
(16)
Přiměřenou úhradou se rozumí úhrada výdajů za materiál nebo služby, jejichž cena je přiměřená v porovnání s tržní cenou. Než Komise provede kontroly na místě, je nyní třeba schválit zvláštní finanční příspěvek Unie pro Estonsko, Lotyšsko, Litvu a Polsko.
(17)
Vyplacení finančního příspěvku je podmíněno tím, že plánované činnosti byly skutečně provedeny a orgány poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace.
(18)
Jelikož plány, které předložily Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko a které se týkají nouzových opatření proti zavlečení afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace provedených v roce 2013, představují dostatečně podrobný rámec ve smyslu článku 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6), je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty.
(19)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V rámci nouzových opatření, která v roce 2013 přijaly Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko na ochranu proti africkému moru prasat, mají uvedené členské státy nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na provádění činností dozoru a sérologické a virologické laboratorní vyšetření vzorků získaných po 1. červenci 2013 během dozoru týkajícího se prasat domácích a prasat divokých ve zmíněných členských státech.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku:
i)
15 000 EUR pro Estonsko,
ii)
80 000 EUR pro Lotyšsko,
iii)
46 000 EUR pro Litvu,
iv)
20 000 EUR pro Polsko.
3. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku za činnosti uvedené v odstavci 1, v průměru nepřesáhne částku:
i)
0,5 EUR za prase domácí, z něhož je odebrán vzorek,
ii)
5 EUR za prase divoké, z něhož je odebrán vzorek,
iii)
2 EUR za test ELISA,
iv)
10 EUR za test PCR,
v)
10 EUR za virologický test.
4. Výdaje způsobilé pro finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v odstavci 1 se omezí na náklady vynaložené členskými státy na:
a)
laboratorní vyšetření:
i)
nákup souprav k vyšetřením, činidel a veškerého spotřebního materiálu, který je určen a používán speciálně pro provádění laboratorních vyšetření,
ii)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění vyšetření v laboratoři;
b)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění činností dozoru v rámci programů, jiných než jsou laboratorní vyšetření;
c)
režijní náklady rovnající se 7 % částky nákladů uvedených v písmenech a) a b).
Náklady na pracovníky uvedené v písm. a) bodě ii) a v písmenu b) se omezí na jejich skutečnou mzdu plus srážky za sociální pojištění a další zákonné náklady zahrnuté do odměny.
Článek 2
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 mají Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na nákup vybavení a spotřebního materiálu pro činnosti týkající se očisty a dezinfekce prováděné v uvedených členských státech po 1. červenci 2013.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 100 % nákladů, které budou vynaloženy Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku:
a)
20 000 EUR pro Estonsko;
b)
735 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
738 000 EUR pro Litvu;
d)
98 000 EUR pro Polsko.
Článek 3
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 mají Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené v souvislosti s informačními kampaněmi prováděnými v uvedených členských státech po 1. červenci 2013.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku:
a)
10 000 EUR pro Estonsko;
b)
14 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
40 000 EUR pro Litvu;
d)
25 000 EUR pro Polsko.
Článek 4
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 má Litva nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na nákup repelentních látek pro prasata divoká určených k použití ve vybraných vysoce rizikových oblastech Litvy po 1. červenci 2013.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 50 % nákladů, které Litva vynaloží na činnosti uvedené v odstavci 1, a nepřesáhne částku 30 000 EUR.
Článek 5
1. V rámci nouzových opatření přijatých na ochranu proti africkému moru prasat v roce 2013 má Litva nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené jako náhrada majitelům prasat za ztráty způsobené předčasnou porážkou v desetikilometrové nárazníkové zóně podél hranice s Běloruskem.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 30 % nákladů, které Litva vynaloží, a nepřesáhne částku 600 000 EUR.
Článek 6
1. Finanční příspěvek Unie podle článků 1 až 4 se vyplácí na základě:
a)
závěrečné technické zprávy v souladu s přílohou I o technickém provedení opatření dozoru uvedených v článku 1, včetně výsledků, kterých bylo dosaženo v období od 2. července 2013 do 31. prosince 2013;
b)
závěrečné finanční zprávy, vypracované v elektronické podobě v souladu s přílohou II, o nákladech vynaložených v období od 2. července 2013 do 31. prosince 2013;
c)
výsledků veškerých kontrol na místě provedených v souladu s čl. 11 odst. 1 rozhodnutí 2009/470/ES.
Podkladové dokumenty ke zprávám uvedeným v písmenech a) a b) musí být k dispozici pro kontroly na místě prováděné Komisí podle písmene c).
2. Závěrečná technická zpráva a závěrečná finanční zpráva uvedené v odst. 1 písm. a) a b) musí být předloženy nejpozději do 30. dubna 2014. Pokud tato lhůta nebude dodržena, s výjimkou existence řádně odůvodněných okolností pro zpoždění, bude zvláštní finanční příspěvek Unie snížen o 25 % za každý kalendářní měsíc zpoždění.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice a Polské republice.
V Bruselu dne 10. října 2013.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-10 ta’ Ottubru 2013
li tikkonċerna kontribuzzjoni finanzjarju mill-Unjoni għas-sorveljanza u miżuri oħra ta’ emerġenza implimentati fl-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja kontra d-deni Afrikan tal-ħnieżer f’pajjiżi terzi ġirien
(notifikata bid-dokument C(2013) 6540)
(It-testi bl-Estonjan, il-Latvjan, il-Litwan u l-Polakk biss huma awtentiċi)
(2013/498/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/470/KE tal-25 ta’ Mejju 2009 dwar in-nefqa fil-kamp veterinarju (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 8 tagħha,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (2), u partikolarment l-Artikolu 84 tiegħu,
Billi:
(1)
Id-deni Afrikan tal-ħnieżer (ASF) hija marda virali u infettiva, normalment waħda fatali, li tolqot lil ħnieżer domestiċi u slavaġ, u tikkawża disturbi serji lill-kummerċ ġewwa l-Unjoni stess u lill-esportazzjoni mill-istess Unjoni lejn pajjiżi terzi ta’ ħnieżer ħajjin u prodotti li ġejjin mill-annimali tal-ispeċi tal-porċini.
(2)
Wara l-konferma tal-ASF fil-Ġeorġja fl-2007, il-marda nfirxet għall-Federazzjoni Russa fejn bosta tifqigħat ta’ dik il-marda ġew irrappurtati fil-ħnieżer u ċ-ċingjali slavaġ fil-parti Ewropea kollha tar-Russja. Barra minn hekk, f’Ġunju 2013, il-Belarus irrappurtat il-konferma ta’ tifqigħa tal-ASF fil-ħnieżer domestiċi fir-reġjun ta’ Grodno, madwar 40 kilometru mill-fruntiera Litwana u qrib il-fruntiera mal-Polonja.
(3)
Is-sitwazzjoni tal-ASF fil-pajjiżi bil-konfini mal-Unjoni Ewropea tikkostitwixxi theddida diretta lil azjendi agrikoli tal-ħnieżer fi ħdan l-Unjoni, minħabba li l-vajrus jista’ jiddaħħal fl-Istati Membri li għandhom il-fruntieri tagħhom ma’ pajjiżi terzi infettati permezz taċ-ċingjal salvaġġ li jidħol fit-territorju tal-Unjoni minn żoni infettati, iżda wkoll permezz ta’ vetturi li jkunu ttrasportaw annimali ħajjin u għalf jew bl-introduzzjoni mhux awtorizzata fl-Unjoni ta’ prodotti derivati minn annimali tal-ispeċi tal-porċini.
(4)
Ir-riskju tal-introduzzjoni tal-ASF fl-Unjoni huwa ogħla għall-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja minħabba l-okkorrenza u l-evoluzzjoni ta’ dan il-mard fit-territorju tal-fruntiera mal-Belarus u l-Federazzjoni Russa u huma infurmaw lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra bil-miżuri li kellhom l-intenzjoni li jadottaw għall-protezzjoni tat-territorji tagħhom u dawk ta’ Stati Membri oħra.
(5)
L-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja implimentaw sorveljanza għas-sejbien bikri tal-ASF kemm fi ħnieżer slavaġ u kemm fi ħnieżer domestiċi u qajmu kuxjenza dwar il-marda kif ukoll lestew pjan ta’ tħejjija fil-qafas tal-pjanijiet tal-kontinġenza tagħhom imfassla f’konformità mad-Direttiva tal-Kunsill 2002/60/KE (3) li jiżguraw rispons rapidu kemm-il darba tiddaħħal l-ASF. Il-Litwanja hija mhedda direttament bil-preżenza tal-ASF fuq il-fruntiera tagħha mal-Belarus. Sabiex jitnaqqas ir-riskju tat-tixrid tal-marda fit-territorju tagħha jekk jiddaħħal l-ASF, il-Litwanja għandha l-intenzjoni li tistabbilixxi żona ta’ lqugħ ta’ 10 kilometri tul il-fruntiera mal-Belarus, li fiha se jnaqqsu d-densità ta’ ospiti suxxettibbli billi jippromwovu l-qatla tal-ħnieżer u billi jipprevjenu l-ħżin mill-ġdid fl-azjendi agrikoli tal-ħnieżer.
(6)
Ħnieżer slavaġ li jgħaddu mill-fruntieri bejn il-pajjiżi terzi affettwati u l-UE joħolqu riskju li jdaħħlu magħhom l-ASF, speċjalment f’ċerti żoni b’agrikoltura intensiva fejn iċ-ċingjal salvaġġ huwa attirat mill-uċuħ tar-raba’. Bħala miżura ta’ żmien qasir ta’ mitigazzjoni tar-riskju, f’tentattiv biex tnaqqas dan ir-riskju u abbażi ta’ dejta ta’ riċerka preliminari disponibbli dwar l-effikaċja tal-użu ta’ repellenti sintetiċi magħmulin minn sustanzi b’riħa qawwija ħafna li jissuġġerixxu pjuttost effiċjenza għolja u perjodu relattiv fit-tul, il-Litwanja għandha l-intenzjoni li tapplika dawn ir-repellenti f’ċerti żoni tat-territorju tagħha qrib il-fruntiera orjentali tagħha sabiex tiskoraġġixxi ċ-ċingjali slavaġ milli jidħlu fl-għelieqi tal-qamħirrun u f’uċuħ oħra tar-raba’.
(7)
It-tindif u d-diżinfezzjoni tal-vetturi li kienu possibilment f’kuntatt mal-vajrus tal-ASF huma fost il-miżuri ta’ prekawzjoni kontra d-dħul tal-ASF fl-Unjoni. Għalhekk, id-Deċiżjoni ta’ implimentazzjoni tal-Kummissjoni 2013/426/UE (4) tistipula ċerti miżuri biex jipprevjenu l-introduzzjoni fl-Unjoni tal-ASF mill-Belarus u l-Federazzjoni Russa u tistabbilixxi li l-vetturi li jkunu ittrasportaw annimali ħajjin u għalf u li jidħlu fl-Unjoni minn żoni infettati jitnaddfu u jiġu ddiżinfettati kif xieraq, u li tali tindif u diżinfezzjoni jkunu dokumentati adegwatament.
(8)
Minkejja d-dispożizzjonijiet tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 206/2009 (5), ir-riskju tal-introduzzjoni tal-ASF fl-Unjoni permezz ta’ kunsinni personali li fihom prodotti tal-ħnieżer mibgħuta bil-posta jew li jinġarru f’bagalji ta’ vjaġġaturi li jaslu b’mod partikolari mill-Belarus u l-Federazzjoni Russa, huwa ogħla min-negliġibbli u jeħtieġ kontrolli addizzjonali f’punti tad-dħul.
(9)
Barra minn hekk, firxa wiesgħa ta’ partijiet interessati inklużi veterinarji, bdiewa professjonali u mhux professjonali, sewwieqa tat-trakkijiet, aġenti tad-dwana, passiġġieri u l-pubbliku ġenerali għandhom ikunu mgħarrfa mir-riskji tal-introduzzjoni tal-ASF u l-konsegwenzi tagħha permezz ta’ kampanji ta’ sensibilizzazzjoni mmirati tajjeb.
(10)
Fl-ewwel ġimgħa ta’ Awwissu 2013, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja ppreżentaw pjanijiet rispettivi u stimi tal-ispiża inizjali għall-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ emerġenza fl-oqsma kkunsidrati f’riskju ta’ introduzzjoni tal-ASF mill-Belarus u l-Federazzjoni Russa. L-appoġġ finanzjarju għall-persunal huwa meħtieġ biex tkun żgurata l-implimentazzjoni tal-attivitajiet ta’ sorveljanza previsti fil-pjanijiet sottomessi. Il-pjanijiet ġew eżaminati mill-Kummissjoni għall-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni u nstabu li jikkonformaw mad-Direttiva 2002/60/KE.
(11)
L-azzjonijiet meħuda mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja sabiex inaqqsu direttament ir-riskju tal-introduzzjoni tal-marda fl-Unjoni, jiġifieri t-tindif u d-diżinfezzjoni tal-vetturi, għandha jiġu kofinanzjati b’rata ta’ 100 %.
(12)
Is-sorveljanza addizzjonali meħuda mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja fiż-żoni b’riskju akbar tad-dħul tal-marda u l-azzjonijiet meħuda fil-qafas tal-kampanji ta’ sensibilizzazzjoni minn dawk l-Istati Membri għandhom jiġu kofinanzjati b’rata ta’ 50 %.
(13)
L-azzjonijiet meħuda mil-Litwanja bl-użu ta’ ripellenti f’żoni ta’ riskju għoli qrib il-fruntieri orjentali tagħha sabiex jitnaqqas ir-riskju li tidħol il-marda fl-Unjoni permezz taċ-ċingjal, għandhom jiġu kofinanzjati b’rata ta’ 50 %. L-azzjonijiet speċjali meħuda mil-Litwanja biex tnaqqas id-densità tal-ħnieżer fil-fruntiera mal-Belarus għandhom ikunu kofinanzjati b’rata ta’ 30 %.
(14)
Minħabba l-urġenza tal-miżuri, l-ispiża mġarrba mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja mit-2 ta’ Lulju 2013, id-data tan-notifika tal-miżuri ta’ emerġenza, għandhom ikunu eliġibbli għal kontribuzzjonijiet finanzjarji tal-Unjoni.
(15)
L-Artikolu 8(3) tad-Deċiżjoni 2009/470/KE jipprevedi li l-ispejjeż eligibbli u l-livell, tal-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għandhom jiġu stabbiliti. Madankollu, minħabba l-ħtieġa li tkun evitata nefqa eċċessiva għall-baġit tal-Unjoni, għandhom jiġu stabbiliti l-ammonti massimi li jirriflettu ħlas raġonevoli għal ċerti attivitajiet ta’ sorveljanza.
(16)
Il-pagament raġonevoli huwa l-pagament għall-materjal jew għas-servizz bi prezz proporzjonat meta mqabbel mal-prezz tas-suq. Sakemm jitwettqu kontrolli fuq il-post mill-Kummissjoni, issa hu meħtieġ li tiġi approvata l-kontribuzzjoni finanzjarja speċifika mill-Unjoni lill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja.
(17)
Il-pagament tal-kontribuzzjoni finanzjarju għandu jkun suġġett għall-kundizzjoni li l-azzjonijiet ippjanati tabilħaqq twettqu u li l-awtoritajiet jipprovdu t-tagħrif kollu meħtieġ lill-Kummissjoni.
(18)
Billi l-pjanijiet ippreżentati mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja għal miżuri ta’ emerġenza kontra l-introduzzjoni tal-ASF mill-Belarus u l-Federazzjoni Russa mwettqa fl-2013 huma qafas dettaljat biżżejjed fit-tifsira tal-Artikolu 94 tar-Regolament ta’ delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (6), id-deċiżjoni attwali tikkostitwixxi deċiżjoni ta’ finanzjament għan-nefqa prevista fil-programm ta’ ħidma għall-għotjiet.
(19)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Fil-qafas ta’ miżuri ta’ emerġenza għall-protezzjoni kontra l-ASF meħuda mill-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja fl-2013, dawk l-Istati Membri għandhom ikunu intitolati għal kontribuzzjoni speċifika mill-Unjoni għan-nefqa mġarrba għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet ta’ sorveljanza u ttestjar viroloġiċi u seroloġiċi tal-laboratorju mwettqa fuq kampjuni miksuba wara l-1 ta’ Lulju 2013 matul sorveljanza fi ħnieżer domestiċi u ċingjali slavaġ f’dawk l-Istati Membri.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun bir-rata ta’ 50 % tal-ispejjeż li se jġarrbu l-Estonja, il-Latvja u l-Litwanja u l-Polonja għall-attivitajiet msemmija fil-paragrafu 1, u li ma għandhiex taqbeż:
(i)
EUR 15 000 għall-Estonja;
(ii)
EUR 80 000 għal-Latvja;
(iii)
EUR 46 000 għal-Litwanja;
(iv)
EUR 20 000 għall-Polonja.
3. L-ispiża massima li trid tiġi rimborżata lill-Estonja, il-Latvja, l-Litwanja u l-Polonja għall-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 bħala medja ma għandhiex taqbeż:
(i)
EUR 0,5 għal kull ħanżir domestiku inkluż fil-kampjun;
(ii)
EUR 5 għal kull ċingjal salvaġġ inkluż fil-kampjun;
(iii)
EUR 2 għal kull test ELISA;
(iv)
EUR 10 għal kull test PCR;
(v)
EUR 10 għal kull test viroloġiku.
4. In-nefqa eliġibbli għal kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għall-miżuri msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun limitata għall-ispejjeż imġarrba mill-Istati Membri għal:
(a)
testijiet tal-laboratorju
(i)
ix-xiri ta’ kits għat-testijiet, reaġenti u l-oġġetti konsumabbli identifikabbli kollha u użati speċjalment għat-twettiq tat-testijiet tal-laboratorju;
(ii)
il-persunal, ikun xi jkun l-istatus tiegħu, speċifikament allokat totalment jew parzjalment għat-twettiq tat-testijiet fil-post tal-laboratorju;
(b)
il-persunal, ikun xi jkun l-istatus, speċifikament allokat totalment jew parzjalment għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet ta’ sorveljanza tal-programmi għajr it-testijiet fil-laboratorju.
(c)
l-ispejjeż ġenerali li jammontaw għal 7 % tas-somma tal-ispejjeż imsemmija f’(a) u (b).
L-ispejjeż għall-persunal imsemmi fil-punti (a)(ii) u (b) huma limitati għal salarji reali flimkien ma’ spejjeż tas-sigurtà soċjali u spejjeż statutorji oħra inklużi fir-rimunerazzjoni.
Artikolu 2
1. Fil-qafas tal-miżuri ta’ emerġenza meħuda għall-protezzjoni kontra l-ASF fl-2013, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja għandhom ikunu intitolati biex jirċievu kontribuzzjoni speċifika mill-Unjoni għan-nefqa mġarrba għax-xiri ta’ tagħmir u oġġetti konsumabbli għall-attivitajiet ta’ tindif u diżinfezzjoni mwettqa f’dawn l-Istati Membri wara d-data tal-1 ta’ Lulju 2013.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni għandha tkun bir-rata ta’ 100 % tal-ispejjeż li se jġarrbu l-Estonja, il-Latvja u l-Litwanja u l-Polonja għall-attivitajiet msemmija fil-paragrafu 1, u li ma għandhiex taqbeż:
(a)
EUR 20 000 għall-Estonja;
(b)
EUR 735 000 għal-Latvja;
(c)
EUR 738 000 għal-Litwanja;
(d)
EUR 98 000 għall-Polonja.
Artikolu 3
1. Fil-qafas tal-miżuri ta’ emerġenza meħuda għall-protezzjoni kontra l-ASF fl-2013, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja għandhom ikunu intitolati li jirċievu kontribuzzjoni speċifika mill-Unjoni għan-nefqa mġarrba għall-ispejjeż tall-kampanja ta’ sensibilizzazzjoni implimentati f’dawk l-Istati Membri wara d-data tal-1 ta’ Lulju 2013.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni se tkun bir-rata ta’ 50 % tal-ispejjeż li se jġarrbu l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja għall-attivitajiet msemmija fil-paragrafu 1, u li ma għandhiex taqbeż:
(a)
EUR 10 000 għall-Estonja;
(b)
EUR 14 000 għal-Latvja;
(c)
EUR 40 000 għal-Litwanja;
(d)
EUR 25 000 għall-Polonja.
Artikolu 4
1. Fil-qafas tal-miżuri ta’ emerġenza meħuda għall-protezzjoni kontra l-ASF fl-2013, l-Estonja, il-Latvja, il-Litwanja u l-Polonja għandhom ikunu intitolati biex jirċievu kontribuzzjoni speċifika mill-Unjoni għan-nefqa mġarrba biex jinxtraw is-sustanzi ripellenti għaċ-ċingjali slavaġ li jridu jintużaw f’żoni magħżula ta’ riskju għoli tal-Litwanja wara d-data tal-1 ta’ Lulju 2013.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Unjoni se tkun bir-rata ta’ 50 % tal-ispejjeż li se ġġarrab l-Litwanja għall-attivitajiet msemmija fil-paragrafu 1, u li ma għandhiex taqbeż EUR 30 000.
Artikolu 5
1. Fil-qafas tal-miżuri ta’ emerġenza meħuda għall-protezzjoni kontra l-ASF fl-2013, il-Litwanja għandha tkun intitolata għal kontribuzzjoni speċifika mill-Unjoni għan-nefqa mġarrba għall-ispejjeż ta’ kumpens lil sidien tal-ħnieżer għat-telf ikkawżat minn qatla bikrija fiż-żona ta’ lqugħ ta’ 10 kilometri tul il-fruntiera mal-Belarus.
2. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni għandha tkun bir-rata ta’ 30 % tal-ispejjeż li se ġġarrab il-Litwanja u ma għandhiex taqbeż l-EUR 600 000.
Artikolu 6
1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Unjoni kif imsemmija fl-Artikoli 1 u 4 għandha titħallas fuq il-bażi ta’:
(a)
rapport tekniku finali skont l-Anness I dwar l-eżekuzzjoni teknika tal-miżuri ta’ sorveljanza, imsemmija fl-Artikolu 1, inklużi r-riżultati miksuba matul il-perjodu ta’ bejn it-2 ta’ Lulju 2013 u l-31 ta’ Diċembru 2013;
(b)
rapport finanzjarju finali, f’format kompjuterizzat, skont l-Anness II, dwar l-ispejjeż imġarrba matul il-perjodu bejn it-2 ta’ Lulju 2013 u l-31 ta’ Diċembru 2013;
(c)
ir-riżultati ta’ kwalunkwe kontrolli fuq il-post imwettqa skont l-Artikolu 11(1) tad-Deċiżjoni 2009/470/KE.
Id-dokumenti li jappoġġjaw ir-rapporti msemmija fil-punti (a) u (b) għandhom ikunu disponibbli għall-kontrolli fuq il-post imsemmija fil-punt (c) imwettqa mill-Kummissjoni.
2. Ir-rapport tekniku finali u r-rapport finanzjarju finali msemmija fil-paragrafu 1(a) u (b) għandhom jitressqu sa mhux iktar tard mit-30 ta’ April 2014. Jekk dak il-limitu ta’ żmien ma jiġix irrispettat, sakemm ma jkunx hemm ċirkostanzi ġustifikati kif xieraq għal dan id-dewmien, il-kontribuzzjoni finanzjarja speċifika mill-Unjoni se titnaqqas b’25 % għal kull xahar kalendarju tad-dewmien.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Estonja, lir-Repubblika tal-Latvja, lir-Repubblika tal-Litwanja u lir-Repubblika tal-Polonja.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Ottubru 2013.