ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 466/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Kromě svého základního poslání financovat investice v Evropské unii, které zůstává jejím hlavním úkolem i cílem, provádí Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) finanční operace mimo Unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky Unie dostupné pro regiony mimo EU o finanční sílu EIB ve prospěch cílových třetích zemí. Prováděním těchto finančních operací EIB nepřímo přispívá k plnění obecných zásad a cílů politiky Unie, jež zahrnují zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti, a k prosperitě Unie v měnících se globálních ekonomických podmínkách.
(2)
Ustanovení čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve spojení s článkem 208 této smlouvy stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce.
(3)
Za účelem podpory vnější činnosti Unie a k tomu, aby EIB mohla financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina operací EIB mimo Unii rozpočtovou záruku EU (dále jen „záruka EU“) spravovanou Komisí. To dále posiluje úvěruschopnost EIB vzhledem k finančním trhům, což má prvořadý význam.
(4)
Poslední záruka EU na finanční operace EIB podepsané během období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013 byla stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU (2). Záruka EU na finanční operace EIB mimo Unii ve prospěch unijních politik by měla být stanovena s ohledem na víceletý finanční rámec na období 2014-2020.
(5)
Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3), zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet Unie pro případ ztrát z finančních operací EIB a z makrofinanční pomoci a úvěrů Euratomu mimo Unii.
(6)
Měl by být vypracován seznam zemí, které mohou být potenciálně způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU. Je rovněž vhodné vytvořit seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU.
(7)
S ohledem na nedávný vývoj, který Unii umožnil otevřít novou kapitolu vztahů s Bhútánem a Myanmarem/Barmou a s cílem podpořit probíhající politické a hospodářské reformy v obou těchto zemích, by měl být Bhútán doplněn na seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB, a Myanmar/Barma by měl být doplněn na oba uvedené seznamy.
(8)
Za účelem zohlednění zásadního politického vývoje by měl být náležitě přezkoumán seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé pro finanční operace EIB v rámci záruky EU, a na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny přílohy III. Změny Komise v příloze III by měly vycházet z celkového hodnocení zahrnujícího ekonomické, sociální, environmentální a politické aspekty, zejména pak ty, které souvisejí s demokracií, lidskými právy a základními svobodami. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Aby se zohlednil budoucí vývoj skutečných potřeb na dotování záručního fondu podle nařízení (ES, Euratom) č. 480/2009, je zapotřebí rozdělit maximální strop záruky EU na pevně stanovený strop dosahující maximální částky 27 000 000 000 EUR a nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR. Financování záručního fondu v souhrnném rozpočtu Unie (rozpočtová položka 01 03 06) je zajišťováno zpětně na základě údajů o plnění týkajících se neuhrazených zaručených úvěrů pro třetí země na konci roku n-2. S ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství se na svěřeneckém účtu zřízeném pro účely finančního nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) nahromadily na základě „zpětných toků“ prostředky získané ze středomořského rizikového kapitálu a úvěrových investic v rámci operací sjednaných před rokem 2007, na něž bylo využito rozpočtových prostředků Unie. Část těchto prostředků by měla být využita na záruční fond jako mimořádné opatření k zajištění toho, aby stropy pro finanční operace EIB stanovené tímto rozhodnutím byly v období 2014-2020 udržovány na příslušné úrovni. Zbývající část těchto prostředků by měla být vrácena do souhrnného rozpočtu Unie.
(10)
Otázky, které by měly být posouzeny pro úplné nebo částečné uvolnění nepovinné dodatečné částky, by měly zahrnovat: pokrok při provádění tohoto rozhodnutí ze strany EIB, zejména výsledky operací EIB na základě informací mimo jiné z rámce pro měření výsledků, včetně údajů o dopadu na rozvoj; potřeby financování záručního fondu s přihlédnutím k minulým i budoucím neuhrazeným částkám na veškeré činnosti kryté záručním fondem; makroekonomická, finanční a politická situace způsobilých regionů a zemí v době přezkumu v polovině období.
(11)
Částky kryté zárukou EU v jednotlivých regionech by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU, a nikoliv cíle, které má EIB splnit. Tyto stropy by měly být posouzeny v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období, zejména s ohledem na případné změny v seznamu regionů a zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB.
(12)
Finanční operace EIB by měly být v souladu se strategiemi přijímající země. V této souvislosti, v zájmu soudržnější a lépe cílené činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik Unie a maximálního prospěchu příjemců stanoví rozhodnutí č. 1080/2011/EU obecné cíle finančních operací EIB pro všechny způsobilé regiony a země: rozvoj místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků, sociální a hospodářskou infrastrukturu a zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a to na základě komparativních výhod EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Tyto cíle by měly být v zájmu další podpory udržitelného růstu a vytváření pracovních míst zachovány i v tomto rozhodnutí.
(13)
Zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, a to včetně malých a středních podniků z Unie, které investují v regionech, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, může hrát zásadní roli při oživení hospodářského rozvoje a v boji proti nezaměstnanosti. Chce-li EIB skutečně oslovit malé a střední podniky, její finanční operace by se měly zaměřovat na výsledek. EIB by měla pokud možno investovat do činnosti malých a středních podniků v oblasti výzkumu a inovací s cílem podpořit místní rozvoj. EIB by měla spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé a jež by měly být součástí místního hospodářství, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na jejich klienty a aby vznikala přidaná hodnota ve srovnání s jinými zdroji financování. EIB by rovněž měla v co největší možné míře zvyšovat diverzifikaci svých finančních partnerů v zemích, v nichž provádí operace. Během svého důkladného posuzování by EIB měla vyhodnotit, zda jsou finanční operace na podporu malých a středních podniků prováděné finančními zprostředkovateli v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny, rámcem pro měření výsledků a standardy EIB. EIB by měla vytvořit mechanismus podávání zpráv s cílem zajistit, že jsou fondy určené malým a středním podnikům využívány k jejich prospěchu. V rámci svého příspěvku k přezkumu v polovině období by EIB měla předložit konsolidovanou zprávu o financování malých a středních podniků podle tohoto rozhodnutí.
(14)
Krytí zárukou EU, které je omezeno na rizika státní nebo politické povahy, není samo o sobě dostatečné k zajištění smysluplné činnosti EIB na podporu mikrofinancování. Proto by tato činnost měla být případně uskutečňována v kombinaci s rozpočtovými prostředky, které jsou k dispozici v rámci jiných nástrojů, a prostřednictvím institucí působících jako zprostředkovatelé, a to i na místní úrovni, s cílem prosazovat růst a nepřímo přispívat ke snížení chudoby v chudších zemích.
(15)
EIB by měla i nadále financovat investiční projekty v oblasti sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy a energetiky, a měla by zvážit posílení své činnosti na podporu infrastruktury v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, pokud má tato činnost jasnou přidanou hodnotu.
(16)
Pro posílení rozměru záruky EU v oblasti změny klimatu by měl být zaveden cílový celkový objem operací a systém umožňující předběžné posouzení emisí skleníkových plynů u projektů podporovaných v rámci záruky EU. Finanční operace EIB na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by měly tvořit nejméně 25 % všech finančních operací EIB s cílem dále podpořit celosvětové cíle Unie v oblasti změny klimatu. EIB by ve spolupráci s Komisí měla poskytovat své odborné znalosti, aby podpořila veřejné i soukromé subjekty, na něž se vztahují finanční operace EIB, při řešení problémů spojených se změnou klimatu a při nejlepším možném využití dostupných finančních prostředků. Pro projekty na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by mělo být k dispozici zvýhodněné financování. Finanční operace EIB by měly být podle možnosti a ve vhodných případech doplněny finančními prostředky ze souhrnného rozpočtu Unie prostřednictvím účinné a náležité kombinace grantů a úvěrů na financování opatření v oblasti změny klimatu v souvislosti s vnější pomocí Unie. Z tohoto hlediska by výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu měla obsahovat podrobnou zprávu o finančních nástrojích využívaných k financování těchto projektů, v níž budou uvedeny výše finančních operací EIB a příslušné výše grantů.
(17)
V oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace zemí, zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. V této souvislosti a v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by EIB měla mít možnost podporovat partnerské země prostřednictvím přímých zahraničních investic společností z Unie, které prosazují hospodářskou integraci s Unií a přispívají k podpoře technologií a předávání znalostí za předpokladu, že během odpovídajícího posouzení investičního projektu byla náležitá pozornost věnována minimalizaci rizik, že finanční operace EIB budou mít nepříznivé dopady na zaměstnanost v Unii. EIB by měla být rovněž povzbuzována, aby na své vlastní riziko podporovala přímé zahraniční investice společností z Unie v partnerských zemích, s přihlédnutím ke schopnosti EIB nést riziko.
(18)
EIB by měla u činností podporovaných podle tohoto rozhodnutí pravidelně provádět následná hodnocení nebo hodnocení v polovině období s cílem posoudit jejich relevantnost, výkonnost a účinky na rozvoj a určit aspekty, které by mohly vést ke zlepšení budoucích činností. Taková hodnocení by měla přispívat k odpovědnosti a provedení analýzy udržitelnosti.
(19)
Praktická opatření na propojení obecných cílů záruky EU a jejich provádění by měla být stanovena v regionálních operačně-technických pokynech. Tyto pokyny by měly být v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie včetně zásady diferenciace stanovené v rámci evropské politiky sousedství. Regionální operačně-technické pokyny by měly být v návaznosti na přijetí tohoto rozhodnutí přezkoumány a na základě přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období dále aktualizovány, aby se přizpůsobily vývoji vnějších politik a priorit Unie. Aktualizace regionálních operačně-technických pokynů by měla mimo jiné zohlednit odpovídající vývoj ve způsobilých zemích.
(20)
V souladu s protokolem č. 5 o statutu Evropské investiční banky, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, mají být žádosti podané přímo u EIB o finanční operace EIB uskutečněné podle tohoto rozhodnutí předloženy k vyjádření Komisi ohledně souladu s příslušnými právními předpisy a politikami Unie. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise záporné stanovisko ke kterékoli z těchto operací, neměla by se na takovou operaci záruka EU vztahovat.
(21)
I když silnou stránkou EIB zůstává to, že je specifickým modelem jakožto investiční banka ve veřejném vlastnictví, která poskytuje dlouhodobé půjčky určené k naplnění politických cílů stanovených jejími akcionáři, její finanční operace by měly přispívat k naplňování obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o EU řídí vnější činnost Unie, tedy k upevňování a podpoře demokracie a právního státu, lidských práv a základních svobod a k plnění mezinárodních závazků a dohod, včetně dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. EIB by měla zejména přispívat k hospodářské, finanční a technické spolupráci se třetími zeměmi v souladu s článkem 212 Smlouvy o fungování EU. Činnost EIB by mimoto měla být v souladu s mezinárodním právem, včetně dodržování zásad Charty Organizace spojených národů. V příslušných fázích životnosti projektu by činnost EIB měla být také v souladu s Úmluvou o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a o přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí Evropské hospodářské komise OSN (Aarhuská úmluva). Ve vztahu k rozvojovým zemím by finanční operace EIB měly posilovat udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj, a to zejména v těch zemích, které jsou nejvíce znevýhodněné, jejich hladké a postupné začlenění do světového hospodářství, jakož i zajištění souladu s cíli schválenými Unií v návaznosti na OSN a jiné příslušné mezinárodní organizace. V souladu s čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by EIB měla v rámci svého příspěvku k provádění opatření, jež jsou nezbytná k podpoře cílů unijní politiky rozvojové spolupráce, ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, usilovat o nepřímou podporu za účelem dosažení rozvojových cílů tisíciletí Organizace spojených národů pro rok 2015 a po roce 2015 za účelem dosažení případných nových rozvojových cílů, které by mohly rozvojové cíle tisíciletí upravit či nahradit.
(22)
Činnost EIB podle tohoto rozhodnutí by měla podporovat provádění Evropského konsensu o rozvoji, Agendy pro změnu a zásad účinnosti podpory uvedených v Pařížském prohlášení z roku 2005, akčním programu z Akkry z roku 2008 a v dohodě o Busanském partnerství z roku 2011. Tato činnost by navíc měla být v souladu se strategickým rámcem EU a akčním plánem EU pro lidská práva a demokracii, který Rada přijala dne 25. června 2012, a mezinárodními dohodami o životním prostředí včetně závazků v oblasti biologické rozmanitosti. Měla by být realizována prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením schopnosti EIB posuzovat environmentální, sociální a rozvojové aspekty investičních projektů, včetně lidských práv, základních svobod a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací s veřejnými orgány a občanskou společností. V této souvislosti by EIB měla realizovat a dále rozvíjet svůj rámec pro měření výsledků, který představuje podrobný soubor ukazatelů pro měření výkonnosti posuzujících hospodářský, environmentální, sociální a rozvojový dopad jejích finančních operací po celou dobu životnosti projektu EIB. Realizace rámce pro měření výsledků by měla být posouzena v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období. Při provádění důkladného posouzení v souvislosti s investičními projekty by EIB ve vhodných případech a v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie a mezinárodními osvědčenými postupy, jakož i s právem Unie a vnitrostátním právem přijímající země, měla požadovat, aby předkladatelé investičních projektů vedli konzultace na místní úrovni a zveřejňovali jejich výsledky s cílem zohlednit dopad projektů na příslušné zúčastněné strany. EIB by měla být v kontaktu s navrhovateli a příjemci projektů po celou dobu jejich vypracovávání. Dohody o financování podepsané během období, na které se vztahuje toto rozhodnutí, a týkající se finančních operací EIB, jejichž stranou jsou veřejné subjekty, by měly obsahovat výslovnou možnost pozastavit vyplácení prostředků, pokud dojde podle tohoto rozhodnutí k odvolání způsobilosti země, kde se investiční projekt realizuje.
(23)
Mělo by být zajištěno, aby finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj investičních projektů, byly v souladu s vnějšími politikami Unie a s obecnými cíli stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. V zájmu větší vnitřní provázanosti vnější činnosti Unie by měl být dále prohlouben dialog o politice a strategii mezi Komisí a EIB, včetně Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), přičemž Evropský parlament a Rada by měly být náležitě informovány. Kanceláře EIB mimo území Unie by se měly podle možnosti nacházet při delegacích Unie, aby došlo k prohloubení této spolupráce a aby se obě instituce mohly podělit o provozní náklady. Memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí a Evropskou investiční bankou o spolupráci a koordinaci v regionech, na které se vztahuje mandát pro poskytování úvěrů třetím zemím, jež bylo v roce 2013 přezkoumáno za účelem prohloubení spolupráce a včasné vzájemné výměny informací mezi Komisí, ESVČ a EIB na operativní úrovni, by se mělo i nadále uplatňovat. Spolupráce v rámci memoranda o porozumění by měla zejména zahrnovat pravidelný přezkum uplatňování zásady diferenciace v zemích v rámci evropské politiky sousedství. Zvláštní význam v procesu přípravy příslušných programových dokumentů s cílem maximalizovat součinnost mezi činnostmi EIB a Komise, případně včetně ESVČ, pak má včasná a systematická výměna názorů mezi těmito orgány. Je také zapotřebí posílit spolupráci týkající se otázek dodržování lidských práv, základních svobod a předcházení konfliktům. EIB by měla být po dobu životnosti projektu EIB motivována ke spolupráci s delegacemi Unie.
(24)
Vnější vztahy Unie by měly být podpořeny několika nástroji, zejména nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (4). S cílem posílit soulad celkové podpory Unie v dotčených regionech je třeba využívat příležitostí k tomu, aby bylo financování EIB ve vhodných případech kombinováno s rozpočtovými zdroji Unie, a to ve formě finančních nástrojů uvedených v hlavě VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a ve formě technické pomoci při přípravě a realizaci projektů prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci II zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (6), nástroje pro evropské sousedství zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (7), nástroje pro rozvojovou pomoc zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (8), nástroje partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (9), nástroje pro celosvětové prosazování demokracie a lidských práv zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (10), nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (11) a nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti zřízeného nařízením Rady (EU) č. 237/2014 (12). Po přijetí rozhodnutí č. 1080/2011/EU Komise zřídila platformu EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci s cílem optimalizovat fungování mechanismů pro kombinování grantů a úvěrů mimo Unii, zejména při plnění souhrnného rozpočtu Unie a úvěrů EIB a při výměně osvědčených postupů ohledně správy a řízení a hodnotících kritérií na úrovni projektu. Účast EIB a dalších finančních institucí na mechanismech kombinování grantů a úvěrů by měla být plně v souladu s vnějšími cíli Unie, účinností pomoci a transparentností.
(25)
Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by EIB měla dále usilovat o posílení koordinace a spolupráce s evropskými a mezinárodními finančními institucemi, a to zejména s těmi, které se účastní platformy EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci. K této spolupráci případně patří odvětvové podmínky a vzájemná důvěra v postupy, využívání spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako je podpora koordinace a účinnosti pomoci. Cílem této koordinace a spolupráce by měla být minimalizace potenciálního zdvojování nákladů a nadbytečného překrývání činností. Spolupráce by se měla zakládat na zásadě vzájemnosti. Ve vhodných případech by měl být prosazován vzájemný přístup EIB k finančním nástrojům zřízeným jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi. Třístranné memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) týkající se spolupráce mimo Unii, které umožňuje, aby se skupina EIB a EBRD ve své činnosti vzájemně doplňovaly a co nejlépe využívaly svých komparativních výhod, bylo v roce 2012 aktualizováno tak, aby zohlednilo rozšíření zeměpisné působnosti EBRD na středomořský region, a mělo by se i nadále uplatňovat. Zásady stanovené v tomto rozhodnutí by se měly rovněž uplatňovat v případech, kdy je financování ze strany EIB prováděno prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi.
(26)
EIB by měla být motivována k tomu, aby i nadále financovala operace mimo Unii také na vlastní riziko, mimo jiné i na podporu ekonomických zájmů Unie, v zemích a ve prospěch investičních projektů, které mají podle posouzení EIB dostatečnou bonitu, a s přihlédnutím ke své vlastní schopnosti absorbovat riziko, tak aby mohlo být využívání záruky EU zaměřeno na země a investiční projekty, u nichž záruka EU podle posouzení EIB vede k přidané hodnotě, a to i v oblasti udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje.
(27)
EIB by měla rozšířit řadu nabízených inovačních finančních nástrojů, mimo jiné větším zaměřením na vyvíjení záručních nástrojů. EIB by kromě toho měla aktivně usilovat o účast na nástrojích pro sdílení rizik a na dluhových nástrojích kapitálového trhu pro financování projektů se stabilním a předvídatelným vývojem peněžních toků. Měla by zejména zvážit podporu dluhových nástrojů kapitálového trhu, které byly vydány nebo poskytnuty ve prospěch investičního projektu uskutečňovaného ve způsobilých zemích. Dále by EIB měla zvýšit poskytování úvěrů v místních měnách a vydávání dluhopisů na místních trzích, za předpokladu, že přijímající země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB. Při diverzifikaci a rozšiřování nástrojů kapitálového trhu by se mělo dbát především na to, aby takové nástroje nevedly k rizikovým finančním praktikám a zadlužení, a aby tudíž nemohly ohrožovat finanční stabilitu.
(28)
Komise by měla každý rok předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva by měla posoudit finanční operace EIB a jejich soulad s tímto rozhodnutím, jejich přidanou hodnotu a přínos pro vnější politiky Unie, jejich kvalitu, dopad na rozvoj podle rámce EIB pro měření výsledků a finanční výhody přenesené na příjemce. Tato zpráva by rovněž měla obsahovat informace o čerpání záruky EU, financování opatření v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, následných opatřeních týkajících se fungování memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv a popis spolupráce s Komisí a dalšími evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva by měla být zveřejněna s cílem umožnit příslušným zúčastněným stranám, včetně občanské společnosti, vyjádřit své stanovisko.
(29)
Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie by měly být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe. Tyto operace by měly být i nadále řízeny v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, jež by měly ze zásad řádné bankovní praxe vycházet, včetně vhodných kontrolních opatření a souladu s prohlášením EIB o sociálních a environmentálních normách, jakož i v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). S cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům, daňovým únikům a praní peněz by EIB při svých finančních operacích měla náležitě provádět své politiky vůči nedostatečně regulovaným nebo nespolupracujícím jurisdikcím, které za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor. V zájmu zajištění transparentnosti by EIB ve spolupráci s místními finančními zprostředkovateli měla v rámci možností vytvořit seznam konečných příjemců úvěrů.
(30)
EIB by měla přijmout příslušná opatření, která zajistí, aby při finančních operacích EIB krytých zárukou EU byly uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci, praní peněz a jakémukoli protiprávnímu jednání chráněny finanční zájmy Unie a aby byl úřad OLAF oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v prostorách příjemců. V souladu s pokynem „Politika pro předcházení nedovoleným postupům v činnostech Evropské investiční banky a odrazování od nich“ přijatým v roce 2008 a revidovaným v roce 2013 by EIB měla úzce spolupracovat s příslušnými orgány Unie a členských států s cílem posílit platná opatření proti praní peněz a financování terorismu a přispět ke zlepšení jejich prosazování. V souladu se svou politikou vnitřních informátorů by EIB měla rovněž věnovat zvláštní pozornost informacím od informátorů týkajícím se potenciálních případů podvodu, korupce nebo jiné nezákonné činnosti, aby bylo možné zajistit řádná následná opatření, zpětnou vazby a ochranu proti odvetným opatřením.
(31)
Řídící orgány EIB by měly být motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Záruka EU
1. Unie poskytne Evropské investiční bance (EIB) rozpočtovou záruku za financování operací prováděných mimo území Unie (dále jen „záruka EU“). Záruka EU je poskytnuta jako paušální záruka za všechny platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, v souvislosti s úvěry, úvěrovými zárukami a dluhovými nástroji kapitálového trhu poskytnutými nebo vydanými ve prospěch investičních projektů EIB, které jsou způsobilé podle odstavce 2.
2. Pro účely záruky EU jsou způsobilé úvěry, úvěrové záruky a dluhové nástroje kapitálového trhu, které jsou poskytnuty nebo vydány ve prospěch investičních projektů uskutečňovaných ve způsobilých zemích podle vlastních pravidel a postupů EIB, včetně prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách, a na podporu relevantních cílů vnější politiky Unie, jestliže EIB poskytuje finanční prostředky v souladu s podepsanou dohodou, jejíž účinnost dosud neuplynula a jež ani nebyla zrušena (dále jen „finanční operace EIB“).
3. Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie jsou nadále řízeny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe.
4. Záruka EU je omezena na 65 % celkové vyplacené a zaručené částky v rámci finančních operací EIB po odečtení splacených částek a přičtení všech souvisejících částek.
5. Záruka EU kryje finanční operace EIB podepsané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
6. Pokud po uplynutí období uvedeného v odstavci 5 Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí, jímž bude EIB poskytnuta nová záruka EU na krytí ztrát v rámci jejích finančních operací mimo Unii, prodlouží se toto období automaticky jedenkrát o šest měsíců.
Článek 2
Stropy pro finanční operace EIB v rámci záruky EU
1. Maximální strop pro finanční operace EIB v rámci záruky EU nepřesáhne v období 2014-2020 částku 30 000 000 000 EUR. Částky, které se původně pro finanční operace plánovaly, ale později byly zrušeny, se do tohoto stropu nezapočítávají.
Tento maximální strop je rozdělen na:
a)
pevně stanovený strop s maximální částkou dosahující 27 000 000 000 EUR;
b)
nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR.
Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s řádným legislativním postupem o úplném nebo částečném uvolnění částky uvedené v písmenu b) a její regionální distribuci na základě přezkumu v polovině období uvedeného v článku 19.
2. Pevně stanovený strop uvedený v odst. 1 písm. a) se dělí na regionální stropy a podstropy, jak stanoví příloha I. V rámci regionálních stropů zajistí EIB postupně vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v regionech, na něž se vztahuje záruka EU.
Článek 3
Obecné cíle a zásady
1. Záruka EU se poskytuje pouze na finanční operace EIB, jež mají podle posouzení EIB přidanou hodnotu a podporují některý z těchto obecných cílů:
a)
rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků;
b)
rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií;
c)
přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování.
2. Při zachování specifického charakteru EIB jakožto investiční banky přispívají finanční operace EIB uskutečňované podle tohoto rozhodnutí k naplnění obecného zájmu EU, a to zejména zásad, kterými se podle článku 21 SEU řídí vnější činnost Unie, a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. Řídící orgány EIB jsou motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí.
3. Základním cílem finančních operací EIB v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle stanovené v odstavci 1, je regionální integrace zemí, mimo jiné zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. EIB provádí finanční operace v přijímajících zemích v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, podporou přímých zahraničních investic, které prosazují hospodářskou integraci s Unií.
4. Finanční operace EIB v rozvojových zemích, které jsou vymezeny v seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci, jejž sestavuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, přispívají podle článků 208 a 209 Smlouvy o fungování EU nepřímo k plnění cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce, jako je zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti.
5. V zájmu zajištění co největšího dopadu investic do soukromého sektoru na rozvoj usiluje EIB o posílení místního soukromého sektoru v přijímajících zemích podporou místních investic, jak je stanoveno v odst. 1 písm. a). Finanční operace EIB na podporu obecných cílů uvedených v odstavci 1 usilují rovněž o to, aby zahrnovaly i podporu, kterou Unie poskytuje investičním projektům malých a středních podniků. Za účelem účinného sledování využití finančních prostředků ve prospěch dotčených malých a středních podniků stanoví EIB společně s finančními zprostředkovateli odpovídající smluvní požadavky, včetně norem pro předkládání zpráv příjemci.
EIB spolupracuje s finančními zprostředkovateli, kteří mohou podpořit konkrétní potřeby malých a středních podniků v zemích operace a kteří se nepodílejí na finančních operacích EIB prováděných ve způsobilé zemi prostřednictvím nástrojů umístěných v zahraniční nespolupracující jurisdikci uvedené v článku 13.
6. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. b) podporují investiční projekty převážně v oblastech dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury, informačních a komunikačních technologií, zdraví a vzdělávání. To zahrnuje výrobu a integraci energie z obnovitelných zdrojů, transformaci energetických systémů umožňující přechod na technologie a paliva s nižšími emisemi uhlíku, udržitelnou energetickou bezpečnost a energetickou infrastrukturu, včetně infrastruktury pro produkci plynu a jeho dopravy na energetický trh Unie, jakož i elektrifikaci venkovských oblastí, environmentální infrastruktury, jako jsou voda a hygiena a ekologická infrastruktura, telekomunikace a infrastruktury pro širokopásmové připojení.
7. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. c) podporují investiční projekty v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování, které přispívají k plnění celkového cíle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, a to zejména zamezením emisí skleníkových plynů nebo jejich snižováním v oblastech obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšováním odolnosti ohrožených zemí, odvětví a regionů vůči nepříznivým dopadům změny klimatu. Kritéria způsobilosti pro projekty v oblasti změny klimatu jsou vymezena ve strategii EIB týkající se změny klimatu, která bude aktualizována do konce roku 2015. Za tímto účelem by měla být do postupu environmentálního hodnocení zařazena analýza uhlíkové stopy, aby bylo možno určit, zda návrhy projektu optimalizují zlepšení v oblasti energetické účinnosti. Objem těchto operací bude v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, představovat alespoň 25 % celkových finančních operací EIB.
8. Do konce roku 2015 a v souladu s unijními i mezinárodními cíli v oblasti změny klimatu aktualizuje EIB ve spolupráci s Komisí svoji strategii týkající se změny klimatu z hlediska finančních operací EIB. Tato aktualizace by měla mimo jiné zahrnovat konkrétní opatření s cílem zajistit, aby investiční projekty podle tohoto rozhodnutí byly v souladu s cíli Unie v oblasti změny klimatu, a posílit úsilí o podporu obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.
9. Záruka EU se vztahuje pouze na finanční operace EIB uskutečněné ve způsobilých zemích, které s EIB uzavřely rámcovou dohodu o právních podmínkách provádění těchto operací.
Článek 4
Země, na něž se vztahuje záruka EU
1. Seznam zemí, které jsou potenciálně způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II. Seznam zemí, které jsou způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze III a neobsahuje žádnou zemi, jež není uvedena v příloze II. U zemí, které nejsou uvedeny v příloze II, se o způsobilosti získat financování EIB v rámci záruky EU rozhodne v jednotlivých případech na základě řádného legislativního postupu.
2. Pokud jde o změny přílohy III, Komise má pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 18. Rozhodnutí Komise vychází z celkového posouzení zahrnujícího ekonomické sociální, environmentální a politické aspekty, a to zejména ty, které se týkají demokracie, lidských práv a základních svobod, i z příslušných usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěrů Rady.
3. Akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha III, není s výhradou odstavce 4 dotčeno krytí zárukou EU, které se vztahuje na finanční operace EIB podepsané před vstupem těchto aktů v přenesené pravomoci v platnost.
4. Čerpání prostředků z finančních operací EIB, na něž se vztahuje globální záruka podle čl. 8 odst. 1, se neumožňuje zemím, které nejsou uvedeny v příloze III.
5. Záruka EU se nevztahuje na finanční operace EIB v určité zemi, jestliže dohoda o těchto operacích byla podepsána po přistoupení této země k Unii.
Článek 5
Přínos finančních operací EIB pro politiky Unie
1. Do jednoho roku po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost aktualizují Komise a EIB stávající regionální operačně-technické pokyny pro finanční operace EIB.
Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie uvedeným v příloze IV. Regionální operačně-technické pokyny zejména zajistí, aby financování EIB podle tohoto rozhodnutí doplňovalo odpovídající politiky, programy a nástroje Unie v oblasti pomoci v jednotlivých regionech.
Komise a EIB zohlední při aktualizaci regionálních operačně-technických pokynů příslušná usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěry Rady. Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s prioritami obsaženými v případných vnitrostátních či regionálních programech vypracovaných přijímajícími zeměmi a náležitě zohledňují veškeré konzultace s místní občanskou společností, k nimž v průběhu vypracovávání těchto programů došlo.
Komise aktualizované regionální operačně-technické pokyny okamžitě po jejich vydání předá Evropskému parlamentu a Radě.
V rámci stanoveném regionálními operačně-technickými pokyny vymezí EIB příslušné strategie financování a zajistí jejich provádění.
Finanční operace EIB jsou v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny a strategiemi přijímající země.
Přezkum regionálních operačně-technických pokynů probíhá v návaznosti na přezkum v polovině období uvedený v článku 19.
2. V rámci postupu podle článku 19 protokolu č. 5 podává Komise vyjádření k finančním operacím EIB. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise nepříznivé stanovisko, záruka EU se na takovou operaci nevztahuje.
Článek 6
Spolupráce s Komisí a ESVČ
1. Soulad vnějších činností EIB s cíli vnější politiky Unie musí být dále posilován s cílem maximalizovat součinnost mezi finančními operacemi EIB a rozpočtovými zdroji Unie, zejména aktualizací regionálních operačně-technických pokynů uvedených v článku 5, v souvislosti s níž je ve vhodných případech konzultována ESVČ ohledně politických otázek, a pomocí pravidelného a systematického dialogu a včasné výměny informací týkajících se:
a)
strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty;
b)
strategických plánovacích dokumentů, přípravy zásoby vhodných investičních projektů EIB a výročních zpráv EIB předkládaných Komisi;
c)
jiných politických a operačních hledisek.
2. Spolupráce se uskutečňuje na regionálně diferencovaném základě, jakož i na úrovni delegací Unie, při současném zohlednění úlohy EIB i politik Unie v jednotlivých regionech.
Článek 7
Spolupráce s ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi
1. Finanční operace EIB se ve vhodných případech provádějí ve spolupráci s dalšími evropskými vícestrannými finančními institucemi a finančními institucemi členských států (dále jen „evropské finanční instituce“) a mezinárodními finančními institucemi, včetně regionálních rozvojových bank (dále jen „mezinárodní finanční instituce“) s cílem maximalizovat součinnost, spolupráci a efektivitu, společně vyvíjet nové inovativní finanční nástroje a zajistit obezřetné a přiměřené sdílení rizik a vzájemně sladěné podmínky pro investiční projekty a jednotlivá odvětví a ve snaze minimalizovat potenciální zdvojování nákladů a nadbytečné překrývání činností.
2. Spolupráci uvedenou v odstavci 1 usnadní koordinace mezi Komisí, EIB a příslušnými evropskými a mezinárodními finančními institucemi působícími v jednotlivých regionech, případně uskutečňovaná v kontextu memorand o porozumění nebo jiných rámců Unie pro regionální spolupráci.
Článek 8
Krytí a podmínky záruky EU
1. V případě finančních operací EIB, s výjimkou finančních operací spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu, u nichž je jednou ze stran stát nebo za něž se stát zaručil, a jiných finančních operací EIB, u nichž jsou jednou ze stran regionální nebo místní orgány nebo státem vlastněné nebo státem kontrolované veřejné podniky nebo instituce, jestliže u těchto jiných finančních operací EIB provedla EIB náležité hodnocení úvěrového rizika zohledňující situaci dané země, pokud jde o úvěrová rizika, záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela (dále jen „globální záruka“).
2. Pro účely odstavce 1 je Palestina zastoupena palestinskou samosprávou a Kosovo (13) je zastoupeno kosovskými úřady.
3. V případě finančních operací EIB neuvedených v odstavci 1 záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, pokud to bylo způsobeno naplněním jednoho z těchto politických rizik (dále jen „záruka ke krytí politických rizik“):
a)
zastavení devizového transferu;
b)
vyvlastnění;
c)
válka nebo občanské nepokoje;
d)
odepření spravedlnosti po porušení smlouvy.
4. V případě finančních operací EIB spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu se použije pouze záruka ke krytí politických rizik.
5. Finanční dohody s konkrétními předkladateli projektů v souvislosti s finančními operacemi EIB obsahují také příslušná environmentální a sociální ustanovení v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB.
6. Komise a EIB stanoví v dohodě o záruce uvedené v článku 14 jasnou a transparentní politiku přidělování, která EIB umožní v rámci její vnější činnosti identifikovat operace, jež mají být financovány podle tohoto rozhodnutí, s cílem zajistit co možná nejúčinnější využití záruky EU. Tato politika přidělování vychází z bonity finančních operací EIB na základě posouzení EIB, ze stropů definovaných v příloze I, z povahy protistrany, ať se jedná o státní subjekt, státem řízený subjekt podle odstavce 1 tohoto článku či o soukromý subjekt, ze schopnosti EIB absorbovat riziko a dalších relevantních kritérií, včetně přidané hodnoty záruky EU. Evropský parlament a Rada jsou informovány o politice přidělování v souladu s článkem 14.
7. Je-li záruka EU uplatněna, EIB Unii postoupí jakákoli relevantní práva týkající se jakýchkoli povinností v souvislosti se svými finančními operacemi, a to v souladu s dohodou o záruce uvedenou v článku 14.
Článek 9
Posouzení a sledování investičních projektů ze strany EIB
1. V souvislosti s aspekty investičních projektů, na něž se vztahuje záruka EU, spojenými se sociálními aspekty a s aspekty lidských práv, životního prostřední, hospodářství a rozvoje provede EIB důkladné posouzení a ve vhodných případech požaduje, aby předkladatelé projektů v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie vedli ve fázi plánování a ve fázi provádění projektu veřejné konzultace na místní úrovni s příslušnými vnitrostátními a místními zúčastněnými stranami, jakož i s občanskou společností, a aby poskytovali informace relevantní pro posouzení přínosu k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie.
Pokud je to vhodné, toto hodnocení obsahuje posouzení toho, jak zvýšit během doby životnosti projektu kapacity příjemců financování ze strany EIB prostřednictvím technické pomoci. EIB zahrne do vlastních pravidel a postupů nezbytná ustanovení týkající se posouzení environmentálního a sociálního dopadu investičních projektů a aspektů spojených s lidskými právy a předcházení konfliktů, aby se zajistilo, že investiční projekty podpořené na základě tohoto rozhodnutí jsou environmentálně a sociálně udržitelné.
2. EIB kromě předběžného posouzení rozvojových aspektů sleduje také provádění finančních operací. Po předkladatelích projektů zejména požaduje, aby důkladně sledovali provádění projektu až do jeho dokončení, mimo jiné i dopady investičního projektu na hospodářství, rozvoj, sociální otázky, životní prostředí a lidská práva. EIB pravidelně ověřuje informace poskytnuté předkladateli projektu a se souhlasem předkladatelů projektů je zpřístupňuje veřejnosti. Pokud je to možné, zprávy o dokončení projektu spojeného s finančními operacemi EIB se, kromě důvěrných informací, zveřejňují.
3. EIB usiluje o to, aby se sledování vztahovalo také na provádění zprostředkovatelských operací a činnost finančních zprostředkovatelů v oblasti podpory malých a středních podniků.
4. EIB zřídí ucelený systém předběžného posouzení relativních i absolutních hodnot emisí skleníkových plynů v souvislosti s finančními operacemi EIB v případech, kdy tyto emise dosahují významných prahových hodnot, jak jsou vymezeny v příslušné metodice EIB začleněné ve strategii EIB týkající se změny klimatu, a kdy jsou údaje k dispozici.
5. Výsledky sledování jsou pokud možno zveřejněny, s výhradou požadavků důvěrnosti a dohody mezi příslušnými stranami.
Článek 10
Vnější účelově vázané příjmy pro záruční fond
Splátky a příjmy ve výši 110 000 000 EUR, které pocházejí z operací uzavřených před rokem 2007, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin úvěrů, dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z úvěrů a z prostředků uložených na svěřeneckých účtech, a které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství a lze je přičítat podpoře poskytované ze souhrnného rozpočtu Unie, představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a využijí se ve prospěch záručního fondu.
Částky nad 110 000 000 EUR, které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství, se po odečtení nákladů na řízení a poplatků zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.
Článek 11
Výroční zprávy a účetnictví
1. Komise předloží každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí. Tato zpráva se zveřejní a obsahuje:
a)
posouzení finančních operací EIB na úrovni projektu, odvětví, země a regionu a jejich souladu s tímto rozhodnutím;
b)
souhrnné posouzení přidané hodnoty, očekávané výstupy, výsledky a rozvojové dopady finančních operací EIB, vycházející z výroční zprávy EIB o rámci pro měření výsledků. Za tímto účelem použije EIB ukazatele hodnocení výsledků financovaných projektů z hlediska rozvoje, životního prostředí a sociálních aspektů, včetně lidských práv, a zohlední přitom příslušné ukazatele podle Pařížské deklarace o účinnosti pomoci z roku 2005. Součástí ukazatelů měřících výsledky projektů z hlediska životního prostředí jsou kritéria pro „čisté technologie“, jež se v zásadě zaměřují na energetickou účinnost a technologie na snižování emisí;
c)
posouzení přínosu finančních operací EIB k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie, přičemž se zohlední regionální operačně-technické pokyny uvedené v článku 5;
d)
souhrnné posouzení finančních výhod přenesených na příjemce finančních operací EIB;
e)
posouzení kvality finančních operací EIB, zejména rozsah zohlednění environmentální a sociální udržitelnosti při důkladném posuzování a sledování financovaných investičních projektů;
f)
podrobné informace o čerpání záruky EU;
g)
informace o objemu financování projektů v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, o celkovém dopadu na relativní i absolutní hodnoty emisí skleníkových plynů podle čl. 9 odst. 4, jakož i počet projektů posuzovaných z hlediska klimatických rizik;
h)
popis spolupráce s Komisí a ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva obsahuje zejména rozpis finančních zdrojů z Unie a zdrojů z ostatních evropských a mezinárodních finančních institucí využívaných v kombinaci s financováním ze strany EIB, což poskytuje přehled o celkových investicích podporovaných finančními operacemi EIB uskutečněnými podle tohoto rozhodnutí. Zpráva také upozorňuje na sjednání nových memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí;
i)
informace o následných opatřeních týkajících se memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv v tom rozsahu, v jakém se toto memorandum týká finančních operací EIB podle tohoto rozhodnutí.
2. Pro účely předkládání zpráv uvedeného v odstavci 1 poskytne EIB Komisi výroční zprávy o finančních operacích EIB uskutečněných podle tohoto rozhodnutí, včetně všech údajů potřebných k tomu, aby Komise mohla vypracovat zprávy podle odstavce 1. EIB může Komisi poskytnout také dodatečné relevantní informace, aby Evropský parlament a Rada získaly ucelený přehled o vnější činnosti EIB.
3. EIB poskytne Komisi o každé své finanční operaci statistické, finanční a účetní údaje, jakož i dodatečné informace nezbytné k tomu, aby Komise plnila své povinnosti v oblasti předkládání zpráv nebo reagovala na požadavky Účetního dvora, spolu s osvědčením auditora o částkách nesplacených v rámci finančních operací EIB. EIB poskytne Komisi také jakékoli jiné potřebné doklady v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Pro účely účetnictví a podávání zpráv Komise o rizicích, na která se vztahuje záruka EU, předloží EIB Komisi své hodnocení rizik a informace o bonitě týkající se finančních operací EIB.
5. EIB alespoň jednou ročně poskytne Komisi orientační víceletý program plánovaného objemu finančních operací EIB, jež mají být podepsány tak, aby se zajistil soulad prognóz EIB se stropy zavedenými tímto rozhodnutím a aby Komise mohla zajistit odpovídající rozpočtové plánování, pokud jde o financování záručního fondu. Komise tuto prognózu zohlední při přípravě návrhu souhrnného rozpočtu Unie.
6. EIB pravidelně poskytuje Evropskému parlamentu, Radě a Komisi všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky konkrétních činností zrealizovaných EIB podle tohoto rozhodnutí a v rámci dalších vnějších mandátů.
7. Informace uvedené v odstavcích 2 až 6 poskytuje EIB na vlastní náklady. Informace uvedené v odstavcích 2, 3 a 6 rovněž EIB obecně zveřejňuje, přičemž ze zveřejnění vyloučí veškeré informace důvěrné povahy.
Článek 12
Transparentnost a zveřejňování informací
1. EIB v souladu s vlastní politikou transparentnosti a zásadami Unie pro přístup k dokumentům a informacím a postupně i se standardy Mezinárodní iniciativy na podporu transparentnosti rozvojové pomoci zveřejní na svých internetových stránkách informace týkající se:
a)
všech finančních operací EIB uskutečňovaných podle tohoto rozhodnutí po schválení projektu, zejména informace o tom, zda se na daný investiční projekt vztahuje záruka EU a jak přispívá k cílům vnější činnosti Unie, zejména s poukazem na jeho hospodářský, sociální a environmentální dopad;
b)
memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti;
c)
pokud je to možné a vhodné, stávajících rámcových dohod mezi EIB a přijímající zemí. Při podepisování nových dohod nebo změnách stávajících dohod usiluje EIB o to, aby bylo umožněno jejích zveřejnění;
d)
politiky EIB pro přidělování prostředků.
2. Komise na svých internetových stránkách zveřejní konkrétní informace týkající se všech případů zpětného získávání plateb podle dohody o záruce uvedené v článku 14 a dohody, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, uvedené v čl. 15 odst. 2, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti.
Článek 13
Nespolupracující jurisdikce
V rámci svých finančních operací netoleruje EIB žádné nezákonné činnosti, včetně praní peněz, financování terorismu, daňových podvodů nebo daňových úniků, korupce a podvodů ohrožujících zájmy Unie. EIB se zejména nepodílí na žádné finanční operaci prováděné ve způsobilé zemi prostřednictvím zahraničního nástroje umístěného v nespolupracující jurisdikci, kterou za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor.
Ve svých finančních operacích uplatňuje EIB zásady a standardy stanovené v právu Unie upravujícím předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, případně včetně požadavku ohledně přijetí přiměřených opatření ke zjištění totožnosti skutečných vlastníků.
Článek 14
Dohoda o záruce
Komise a EIB podepíší dohodu o záruce, která bude obsahovat podrobná ustanovení a postupy týkající se záruky EU podle článku 8, a informují o ní Evropský parlament a Radu.
Článek 15
Zpětné získávání plateb provedených Komisí
1. Pokud Komise provede jakoukoli platbu v rámci záruky EU, usiluje EIB jménem a na účet Komise o uplatnění nároků z vyplacených částek.
2. Komise a EIB podepíší samostatnou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, a to nejpozději do dne podpisu dohody uvedené v článku 14.
Článek 16
Kontrola Účetním dvorem
Záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a zpětně získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie kontroluje Účetní dvůr.
Článek 17
Opatření proti podvodům
1. EIB bezodkladně uvědomí úřad OLAF a poskytne mu nezbytné informace, jakmile má v jakékoli fázi přípravy, provádění nebo ukončování projektů, na něž se vztahuje záruka EU, důvodné podezření že došlo k možnému podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávní jednání, které může ohrozit finanční zájmy Unie.
2. V zájmu ochrany finančních zájmů Evropské unie je úřad OLAF oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy vyplývajícími z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16), aby zjistil, zda ve spojitosti s finančními operacemi nedošlo k podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. OLAF může příslušným orgánům dotčených členských států předat informace získané během vyšetřování.
Jestliže se uvedené protiprávní jednání potvrdí, je EIB nápomocna při vymáhání finančních prostředků s ohledem na své finanční operace a v rámci svých pravomocí.
3. Finanční dohody podepsané v souvislosti s projekty podpořenými na základě tohoto rozhodnutí obsahují ustanovení umožňující pozastavení finančních operací EIB a v případě potřeby odpovídající opatření k vymáhání finančních prostředků v případech podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání. Rozhodnutí, zda pozastavit nebo zrušit financování EIB, přijímá EIB po náležitém posouzení všech okolností a rizik.
4. EIB se nadále spoléhá na své jednotné kontaktní místo pro boj proti korupci a podvodům určené zaměstnancům EIB a všem zúčastněným stranám.
5. EIB při svých finančních operacích uplatňuje svůj Mechanismus pro vyloučení protistran zapojených do podvodného a korupčního jednání, který obsahuje kritéria pro vyloučení uvedená v centrální databázi Unie pro vyloučení s cílem zajistit, aby byla práva všech stran dodržena.
Článek 18
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Přenesená pravomoc uvedená v článku 4 se Komisi svěřuje na dobu neurčitou počínaje dnem 11. května 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19
Přezkum v polovině období
Komise do 31. prosince 2016 ve spolupráci s EIB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období, hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v počátečních letech, doplněnou případně o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva v polovině období vychází z nezávislého externího hodnocení a příspěvku EIB.
Tato zpráva zahrnuje zejména:
a)
posouzení provádění politiky přidělování;
b)
posouzení podávání zpráv EIB a případná doporučení na jeho zlepšení;
c)
posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí;
d)
podrobný popis kritérií posuzovaných pro účely doporučení ohledně případného úplného nebo částečného uvolnění nepovinné dodatečné částky.
Článek 20
Předložení závěrečné zprávy
Do 31. prosince 2021 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
DEĊIŻJONI Nru 466/2014/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta' April 2014
li tagħti garanzija tal-UE lill-Bank Ewropew tal-Investiment kontra telf minn operazzjonijiet ta' finanzjament li jappoġġaw proġetti ta' investiment barra mill-Unjoni Ewropea
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 209 u 212 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (1)
Billi:
(1)
Flimkien mal-missjoni ċentrali tiegħu ta' finanzjament tal-investiment fl-Unjoni Ewropea, li tibqa' l-kompitu u l-għan prinċipali tiegħu, il-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) iwettaq operazzjonijiet ta' finanzjament barra mill-Unjoni b'appoġġ għall-politika esterna tal-Unjoni. Dan jippermetti li fondi baġitarji tal-Unjoni disponibbli għar-reġjuni esterni jiġu kkomplementati mis-saħħa finanzjarja tal-BEI għall-benefiċċju tal-pajjiżi terzi fil-mira. Fit-twettiq ta' dawn l-operazzjonijiet ta' finanzjament, il-BEI jikkontribwixxi indirettament għall-prinċipji ġenerali u l-għanijiet ta' politika tal-Unjoni, li jinkludu t-tnaqqis tal-faqar permezz ta' tkabbir inklużiv u ekonomija sostenibbli, żvilupp ambjentali u soċjali, u l-prosperità tal-Unjoni f'ċirkostanzi ekonomiċi globali li qegħdin jinbidlu.
(2)
L-Artikolu 209(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropew (TFUE), flimkien mal-Artikolu 208 tiegħu, jipprevedi li l-BEI għandu jikkontribwixxi, skont it-termini stipulati fl-Istatut tiegħu, għall-implimentazzjoni tal-miżuri meħtieġa biex jiġu promossi l-għanijiet tal-politika tal-Unjoni ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp.
(3)
Bil-ħsieb ta' appoġġ għall-azzjoni esterna tal-Unjoni, u sabiex il-BEI ikun jista' jiffinanzja investimenti barra mill-Unjoni mingħajr ma jaffettwa l-affidabbiltà kreditizja tal-BEI, il-biċċa l-kbira tal-operazzjonijiet tiegħu bbenefikaw minn garanzija baġitarja tal-UE (“garanzija tal-UE”) amministrata mill-Kummissjoni. Dan ikompli jappoġġa l-affidabbiltà kreditizja tal-BEI għas-swieq finanzjarji, li hi ta' importanza kbira.
(4)
L-aktar garanzija reċenti tal-BEI għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI ffirmata matul il-perijodu mill-1 ta' Frar 2007 sal-31 ta' Diċembru 2013 ġiet stabbilita bid-Deċiżjoni Nru 1080/2011/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2). Għall-qafas finanzjarju pluriennali 2014-2020, għandha tiġi stabbilita garanzija tal-UE għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI barra mill-Unjoni b'appoġġ għall-politika tal-Unjoni.
(5)
Il-Fond ta' Garanzija għall-azzjonijiet esterni (“Fond ta' Garanzija”), stabbilit bir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 480/2009 (3), jipprevedi riżerva ta' likwidità għall-baġit tal-Unjoni għat-telf imġarrab mill-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI u mill-assistenza makrofinanzjarja u s-self tal-Euratom barra mill-Unjoni Ewropea.
(6)
Għandha tiġi stabbilita lista ta' pajjiżi potenzjalment eliġibbli għal finanzjament mill-BEI kopert mill-garanzija tal-UE. Huwa wkoll xieraq li tiġi stabbilita lista ta' pajjiżi potenzjalment eliġibbli għal finanzjament mill-BEI kopert mill-garanzija tal-UE.
(7)
Il-Butan għandu jiżdied mal-lista ta' pajjiżi li huma effettivament eliġibbli għall-finanzjament tal-BEI u l-Mjanmar/Burma għandu jiżdied maż-żewġ listi wara l-iżviluppi reċenti li ppermettew li l-Unjoni tiftaħ kapitlu ġdid fir-relazzjonijiet tagħha mal-Butan u l-Mjanmar/Burma sabiex jingħata appoġġ għar-riformi politiċi u ekonomiċi li għaddejjin bħalissa fiż-żewġ pajjiżi.
(8)
Sabiex jiġu riflessi żviluppi ta' politika sinifikanti, il-lista tal-pajjiżi attwalment eliġibbli għall-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI taħt il-garanzija tal-UE għandha tiġi riveduta kif ikun meħtieġ u l-Kummissjoni għandha tiġi ddelegata s-setgħa li tadotta atti f'konformità mal-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward tal-emendi għall-Anness III. L-emendi tal-Kummissjoni fl-Anness III għandhom ikunu bbażati fuq valutazzjoni kumplessiva inklużi l-aspetti ekonomiċi, soċjali, ambjentali u politiċi, b'mod partikolari dawk relatati mad-demokrazija, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali. Huwa ta' importanza partikolari li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fuq livell espert. Meta tħejji u tfassal l-atti ddelegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura t-trażmissjoni simultanja, f'waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti kollha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(9)
Sabiex tiġi koperta l-evoluzzjoni potenzjali tal-ħtiġijiet ta' proviżjonament reali tal-Fond ta' Garanzija skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 480/2009, il-limitu massimu tal-garanzija tal-UE għandu jinqasam f'limitu fiss ta' ammont massimu ta' EUR 27 000 000 000 u ammont addizzjonali opzjonali ta' EUR 3 000 000 000. Il-provvediment tal-Fond ta' Garanzija fil-baġit ġenerali tal-Unjoni (intestatura baġitarja 01 03 06) isir ex post abbażi taċ-ċifri tal-eżitu għal self estern garantit pendenti fl-aħħar tas-sena n-2. Fid-dawl tal-proposta għal Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1638/2006 li jistabbilixxi dispożizzjonijiet ġenerali għat-twaqqif ta' Strument Ewropew ta' Viċinat u Sħubija, ir-“rimborżi” li ġejjin minn kapital ta' riskju u self ta' investiment Mediterranji taħt operazzjonijiet konklużi qabel l-2007 bl-użu tal-fondi baġitarji tal-Unjoni ġew akkumulati f'kont fiduċjarju stabbilit għall-Faċilità Ewro-Mediterranja ta' Investiment u Sħubija (FEMIP). Parti minn dawn ir-rimborżi għandhom jintużaw għall-Fond ta' Garanzija, bħala miżura eċċezzjonali biex jiġi żgurat li l-limiti tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI taħt din id-Deċiżjoni jinżammu fil-livell adatt għall-perijodu 2014-2020. Il-fondi li jibqgħu għandhom jingħataw lura lill-baġit ġenerali tal-Unjoni.
(10)
Kwistjonijiet li għandhom jiġu kkunsidrati għall-attivazzjoni b'mod sħiħ jew parzjali tal-ammont addizzjonali opzjonali għandhom jinkludu: il-progress fl-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni mill-BEI, b'mod partikolari r-riżultati tal-operazzjonijiet tal-BEI bbażati fuq l-informazzjoni, fost l-oħrajn mill-qafas għall-Kejl tar-Riżultati (REM, Results Measurement framework), inkluż l-impatt ta' żvilupp; il-ħtiġijiet ta' proviżjonament tal-Fond ta' Garanzija b'kont meħud tal-ammonti pendenti tal-passat u l-futur dwar l-attivitajiet kollha koperti mill-Fond ta' Garanzija; is-sitwazzjoni makroekonomika, finanzjarja u politika tar-reġjuni u l-pajjiżi eliġibbli fil-mument tar-reviżjoni ta' nofs it-terminu.
(11)
L-ammonti koperti mill-garanzija tal-UE f'kull reġjun għandhom ikomplu jirrappreżentaw limiti għall-finanzjament mill-BEI skont il-garanzija tal-UE u mhux il-miri li meħtieġ li jilħaq il-BEI. Il-limiti għandhom jiġu evalwati bħala parti mir-reviżjoni ta' nofs it-terminu ta' din id-Deċiżjoni, b'mod partikolari fid-dawl tal-bidliet possibbli għal-lista ta' reġjuni u pajjiżi effettivament eliġibbli għall-finanzjament tal-BEI.
(12)
L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom ikunu konsistenti mal-istrateġiji tal-pajjiż benefiċjarju stess. F'dan l-isfond, sabiex tiżdied il-koerenza u l-attenzjoni tal-attività ta' finanzjament estern tal-BEI fuq l-appoġġ tal-politika tal-Unjoni, u biex il-benefiċjarji jiksbu l-akbar benefiċċju possibbli, id-Deċiżjoni Nru 1080/2011/UE tistabbilixxi għanijiet ġenerali għall-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI fir-reġjuni u l-pajjiżi eliġibbli kollha, jiġifieri l-iżvilupp tas-settur privat lokali, b'mod partikolari b'appoġġ għall-intrapriżi ż-żgħar u ta' daqs medju (SMEs), l-infrastruttura soċjali u ekonomika u l-mitigazzjoni u l-adattament għat-tibdil fil-klima, biex b'hekk tibni fuq il-vantaġġi komparattivi tal-BEI f'oqsma fejn għandu rekord tajjeb ferm. Dawn l-għanijiet għandhom jinżammu f'din id-Deċiżjoni biex ikomplu jippromwovu tkabbir sostenibbli u ħolqien tal-impjiegi.
(13)
It-titjib tal-aċċess għall-finanzjament għall-SMEs, inklużi l-SMEs mill-Unjoni li jinvestu fir-reġjuni koperti b'din id-Deċiżjoni, jista' jkollu rwol essenzjali fl-istimolu tal-iżvilupp ekonomiku u fil-ġlieda kontra l-qgħad. Sabiex il-BEI jilħaq lill-SMEs b'mod effettiv, il-finanzjament tal-operazzjonijiet għandu jkun orjentat lejn ir-riżultati. Fejn possibbli, il-BEI għandu jinvesti fir-riċerka u l-innovazzjoni mill-SMEs bħala mezz ta' appoġġ għall-iżvilupp lokali. Il-BEI għandu jikkoopera mal-istituzzjonijiet finanzjarji intermedjarji lokali fil-pajjiżi eliġibbli, li għandhom ikunu integrati fl-ekonomija lokali, b'mod partikulari biex jiżgura li parti mill-benefiċċji finanzjarji tingħata lill-klijenti tagħhom u li jiġi pprovdut valur miżjud meta mqabbel ma' sorsi oħra ta' finanzjament. Il-BEI għandu wkoll, sa fejn ikun possibbli, iżid id-diversifikazzjoni tas-sħab finanzjarji tiegħu fil-pajjiżi fejn jopera. Fl-eżerċizzju tad-diliġenza dovuta, il-BEI għandu jivvaluta jekk l-operazzjonijiet ta' finanzjament li jappoġġaw lill-SMEs permezz ta' intermedjarju finanzjarju jikkonformawx mal-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali, mar-REM u mal-istandards tal-BEI. Il-BEI għandu jistabbilixxi mekkaniżmu ta' rappurtar biex jiżgura li l-fondi ddedikati lill-SMEs jintużaw għall-benefiċċju tagħhom. Il-BEI għandu jipprovdi rapport ikkonsolidat dwar il-finanzjament tal-SMEs skont id-Deċiżjoni bħala parti mill-kontribut tiegħu għar-reviżjoni ta' nofs it-terminu.
(14)
Il-kopertura tal-garanzija tal-UE, li hija limitata għal riskji ta' natura sovrana u politika, mhijiex biżżejjed fiha nnifisha biex tiżgura attività sinifikanti tal-BEI b'appoġġ għall-mikrofinanzjament. Għalhekk din l-attività, fejn xieraq, għandha titwettaq b'rabta mar-riżorsi baġitarji disponibbli taħt strumenti oħrajn u permezz ta' istituzzjonijiet intermedjarji inkluż fil-livell lokali bħala mezz ta' promozzjoni tat-tkabbir u biex isir kontribut indirettament għat-tnaqqis tal-faqar f'pajjiżi iktar fqar.
(15)
Il-BEI għandu jkompli jiffinanzja proġetti ta' investiment fl-oqsma tal-infrastruttura soċjali, ambjentali, u ekonomika, inkluż it-trasport u l-enerġija, u għandu jikkunsidra li tiżdied l-attività tiegħu b'appoġġ għall-infrastruttura tas-saħħa u l-edukazzjoni fejn ikun hemm valur miżjud ċar f'dan.
(16)
Biex tissaħħaħ id-dimensjoni tat-tibdil fil-klima tal-garanzija tal-UE, għandha tiġi introdotta mira għall-volum kumplessiv tal-operazzjonijiet u sistema li tippermetti li jiġu evalwati ex ante l-emissjonijiet ta' gassijiet b'effett ta' serra ta' proġetti appoġġati bil-garanzija tal-UE. L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI b'appoġġ għall-mitigazzjoni u l-adattament għat-tibdil fil-klima għandhom jirrappreżentaw tal-inqas 25 % mill-operazzjonijiet ta' finanzjament totali tal-BEI biex ikomplu jippromwovu l-miri klimatiċi tal-Unjoni fuq skala globali. Il-BEI għandu jipprovdi l-ħila esperta teknika tiegħu f'kooperazzjoni mal-Kummissjoni b'appoġġ għall-kontropartijiet pubbliċi u privati li jibbenefikaw mill-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI sabiex jindirizzaw l-isfida tal-tibdil fil-klima u jużaw bl-aħjar mod possibbli l-finanzjament disponibbli. Il-finanzjament konċessjonali għandu jkun disponibbli għal proġetti ta' mitigazzjoni u adattament. L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom, meta jkun possibbli u xieraq, jiġu komplementati minn fondi mill-baġit ġenerali tal-Unjoni permezz tat-taħlit effiċjenti u adatt ta' għotjiet u ta' self għall-finanzjament marbut mat-tibdil fil-klima fil-kuntest tal-assistenza esterna tal-Unjoni. F'dan ir-rigward, ir-rapport annwali tal-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill għandu jinkludi rapport dettaljat dwar l-istrumenti finanzjarji użati għall-finanzjament ta' dawn il-proġetti, li jidentifika l-ammonti tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI u l-ammonti korrispondenti tal-għotjiet.
(17)
Fl-oqsma koperti mill-għanijiet ġenerali, l-integrazzjoni reġjonali fost il-pajjiżi, b'mod partikolari l-integrazzjoni ekonomika bejn il-Pajjiżi fil-fażi ta' qabel l-adeżjoni, il-Pajjiżi tal-Viċinat u l-Unjoni, għandha tkun għan bażiku għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI. F'dak il-kuntest, il-BEI għandu jkun kapaċi jappoġġa l-pajjiżi sħab f'oqsma koperti mill-għanijiet ġenerali permezz ta' investimenti diretti barranin minn kumpanniji fl-Unjoni li jippromwovu l-integrazzjoni ekonomika fl-Unjoni u li jikkontribwixxu għall-promozzjoni tat-trasferiment tat-teknoloġija u l-għarfien, dment li tingħata kunsiderazzjoni adatta matul id-diliġenza dovuta tal-proġetti ta' investiment sabiex jitnaqqsu kemm jista' jkun ir-riskji li l-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI jwasslu għal riperkussjonijiet negattivi fuq l-impjiegi fl-Unjoni. Il-BEI għandu wkoll jiġi mħeġġeġ jappoġġa l-investiment dirett barrani fil-pajjiżi sħab minn kumpanniji tal-Unjoni għar-riskju tiegħu stess, b'kont meħud tal-kapaċità tal-BEI li jindirizza r-riskji.
(18)
Il-BEI għandu regolarment jagħmel evalwazzjonijiet ex post jew ta' nofs it-terminu tal-attivitajiet appoġġati skont din id-Deċiżjoni bil-għan li jivvaluta r-rilevanza, il-prestazzjoni u l-effetti ta' żvilupp tagħhom u biex jidentifika l-aspetti li jistgħu jtejbu l-attivitajiet futuri. Tali evalwazzjonijiet għandhom jikkontribwixxu għall-għoti ta' rendikont u l-analiżi tas-sostenibbiltà.
(19)
Il-miżuri prattiċi biex issir rabta bejn l-għanijiet ġenerali tal-garanzija tal-UE u l-implimentazzjoni tagħhom għandhom jiġu stabbiliti fil-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali. Tali linji gwida għandhom ikunu konsistenti mal-qafas ta' politika reġjonali usa' tal-Unjoni inkluż il-prinċipju ta' differenzjar fil-Politika Ewropea tal-Viċinat. Il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali għandhom jiġu riveduti wara l-adozzjoni ta' din id-Deċiżjoni u aġġornati ulterjorment wara r-reviżjoni ta' nofs it-terminu sabiex isir adattament għall-iżviluppi fil-politika u l-prijoritajiet esterni tal-Unjoni. L-aġġornament tal-linji gwida tekniċi operattivi reġjonali għandhom fost konsiderazzjonijiet oħrajn jieħdu kont tal-iżviluppi rilevanti fil-pajjiżi eliġibbli.
(20)
F'konformità mal-Protokoll Nru 5 dwar l-Istatut tal-Bank Ewropew tal-Investiment anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u mat-TFUE, l-applikazzjonijiet li jsiru direttament lill-BEI għal operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li għandhom isiru skont din id-Deċiżjoni għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni għal opinjoni dwar il-konformità mal-leġiżlazzjoni u l-politika rilevanti tal-Unjoni. Fil-każ tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jaqgħu taħt din id-Deċiżjoni, fejn il-Kummissjoni tagħti opinjoni negattiva dwar kwalunkwe operazzjoni ta' dan it-tip, dik l-operazzjoni m'għandhiex tkun koperta mill-garanzija tal-UE.
(21)
Filwaqt li l-aspett b'saħħtu tal-BEI jibqa' l-mudell distintiv tiegħu ta' bank ta' investiment ta' sjieda pubblika li għandu l-mandat li jipprovdi self fit-tul sabiex jintlaħqu l-miri politiċi stabbiliti mill-azzjonisti tiegħu, l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom jikkontribwixxu għall-prinċipji ġenerali li jiggwidaw l-azzjoni esterna tal-UE, kif imsemmija fl-Artikolu 21 tat-TUE, li jiġu kkonsolidati u appoġġati d-demokrazija u l-istat tad-dritt, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, u għall-implimentazzjoni tal-impenji u tal-ftehimiet internazzjonali, inkluż il-ftehimiet ambjentali li l-Unjoni hija parti minnhom. B'mod partikolari, il-BEI għandu jikkontribwixxi għal kooperazzjoni ekonomika, finanzjarja u teknika ma' pajjiżi terzi f'konformità mal-Artikolu 212 TFUE. Barra minn hekk, l-azzjonijiet tal-BEI għandhom jikkonformaw mal-liġi internazzjonali, inkluż ir-rispett għall-prinċipji tal-Karta tan-Nazzjonijiet Uniti. L-azzjonijiet tal-BEI għandhom ukoll jikkonformaw mal-Konvenzjoni tal-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti dwar l-Aċċess għall-Informazzjoni, il-Parteċipazzjoni tal-Pubbliku fit-Teħid ta' Deċiżjonijiet u l-Aċċess għall-Ġustizzja f'Materji Ambjentali (Konvenzjoni ta' Aarhus) fl-istadji rilevanti taċ-ċiklu tal-proġett. B'rabta mal-pajjiżi li qed jiżviluppaw, l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom irawmu l-iżvilupp ekonomiku, soċjali u ambjentali sostenibbli tagħhom, partikolarment f'dawk il-pajjiżi l-aktar żvantaġġati fosthom, l-integrazzjoni bla xkiel u gradwali tagħhom fl-ekonomija dinjija kif ukoll il-konformità mal-għanijiet approvati mill-Unjoni fil-kuntest tan-Nazzjonijiet Uniti u ta' organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti oħrajn. Filwaqt li jikkontribwixxi għall-implimentazzjoni tal-miżuri meħtieġa biex jippromwovi l-għanijiet tal-politika tal-Unjoni ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp f'konformità mal-Artikolu 209(3) tat-TFUE, il-BEI għandu jagħmel ħiltu biex indirettament jappoġġa l-kisba tal-Għanijiet ta' Żvilupp tal-Millennju tal-2015 tan-Nazzjonijiet Uniti, u wara l-2015 li jintlaħaq kwalunkwe għan ta' żvilupp ġdid li jista' jimmodifika jew jissostitwixxi l-Għanijiet ta' Żvilupp tal-Millennju, fir-reġjuni kollha fejn ikun attiv.
(22)
L-attività tal-BEI skont din id-Deċiżjoni għandha tappoġġa l-implimentazzjoni tal-Kunsens Ewropew dwar l-Iżvilupp, tal-Aġenda għall-Bidla u tal-prinċipji tal-effikaċja tal-għajnuna deskritti fid-Dikjarazzjoni ta' Pariġi tal-2005, l-Aġenda ta' Accra għall-Azzjoni tal-2008 u l-Ftehim ta' Sħubija ta' Busan tal-2011. Barra minn hekk, din għandha tkun koerenti wkoll mal-Qafas Strateġiku u l-Pjan ta' Azzjoni tal-UE dwar id-Drittijiet tal-Bniedem u d-Demokrazija adottati mill-Kunsill fil-25 ta' Ġunju 2012 u ftehimiet ambjentali internazzjonali inklużi impenji dwar il-bijodiversità. Dan għandu jiġi implimentat permezz ta' għadd ta' miżuri konkreti, b'mod partikolari billi tissaħħaħ il-kapaċità tal-BEI li jivvaluta l-aspetti ambjentali, soċjali, u tal-iżvilupp tal-proġetti ta' investiment, inklużi d-drittijiet tal-bniedem, il-libertajiet fundamentali u r-riskji marbutin mal-kunflitti, u billi tiġi promossal-konsultazzjoni lokali mal-awtoritajiet pubbliċi u mas-soċjetà ċivili. F'dan il-kuntest, il-BEI għandu jimplimenta u jkompli jiżviluppa r-REM tiegħu li jipprovdi sett dettaljat ta' indikaturi ta' prestazzjoni li jkejlu l-impatt ekonomiku, ambjentali, soċjali u tal-iżvilupp tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu matul iċ-ċiklu kollu tal-proġett tal-BEI. L-implimentazzjoni tar-REM għandha tiġi evalwata bħala parti mir-reviżjoni ta' nofs it-terminu ta' din id-Deċiżjoni. Meta jkun qed iwettaq id-diliġenza dovuta fir-rigward ta' proġett ta' investiment, il-BEI għandu, meta jkun xieraq u f'konformità mal-prinċipji soċjali u ambjentali tal-Unjoni u l-aħjar prattiki internazzjonali, kif ukoll id-Dritt tal-Unjoni u d-Dritt nazzjonali tal-pajjiż benefiċjarju, jirrikjedi li l-promotur tal-proġett ta' investiment iwettaq konsultazzjonijiet lokali u jiżvela r-riżultati tagħhom lill-pubbliku sabiex jittieħed kont tal-impatt tal-proġetti fuq il-partijiet interessati rilevanti. Il-BEI għandu jibqa' f'komunikazzjoni mal-promoturi tal-proġetti u mal-benefiċjarji tal-proġetti matul il-proċess kollu ta' programmazzjoni. Il-kuntratti ta' finanzjament ffirmati matul il-perijodu kopert b'din id-Deċiżjoni għal operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jinvolvu kontropartijiet pubbliċi għandhom jinkludu b'mod espliċitu l-possibilità li jissospendu l-ħlasijiet f'każ ta' revoka tal-eliġibbiltà skont din id-Deċiżjoni tal-pajjiż li fih isir il-proġett ta' investiment.
(23)
Fil-livelli kollha, mill-ippjanar strateġiku 'l fuq (upstream) sal-iżvilupp tal-proġetti ta' investiment 'l isfel (downstream), għandu jiġi żgurat li l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI jikkonformaw mal-politika esterna tal-Unjoni u mal-għanijiet ġenerali stipulati f'din id-Deċiżjoni u jappoġġawhom. Bil-ħsieb li tiżdied il-koerenza fl-azzjoni esterna tal-UE, għandu jkompli jissaħħaħ id-djalogu dwar il-politika u l-istrateġija bejn il-Kummissjoni u l-BEI, inkluż is-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE), filwaqt li l-Parlament Ewropew u l-Kunsill jinżammu debitament informati. L-uffiċċji tal-BEI barra mill-Unjoni għandhom, meta jkun possibbli, ikunu jinsabu fid-delegazzjonijiet tal-Unjoni sabiex titrawwem tali kooperazzjoni waqt li jinqasmu l-ispejjeż operattivi. Il-Memorandum ta' Qbil bejn il-Kummissjoni Ewropea u l-Bank Ewropew tal-Investiment fir-rigward ta' kooperazzjoni u koordinazzjoni fir-reġjuni koperti mill-Mandat Estern, li ġie rivedut fl-2013 biex jittejbu l-kooperazzjoni u l-iskambju reċiproku bikri tal-informazzjoni bejn il-Kummissjoni, is-SEAE u l-BEI fil-livell operattiv, għandu jibqa' jiġi applikat. Il-kooperazzjoni fil-qafas tal-Memorandum ta' Qbil għandha b'mod partikolari tinkludi reviżjoni regolari tal-applikazzjoni tal-prinċipju ta' differenzjar fil-pajjiżi tal-Viċinat. L-iskambju bikri u sistematiku tal-opinjonijiet bejn il-Kummisjoni u l-BEI, inkluż is-SEAE, skont kif ikun jixraq, għandu importanza partikolari fil-proċess tat-tħejjija tad-dokumenti tal-programmazzjoni rilevanti sabiex jiġu massimizzati s-sinerġiji bejn l-attivitajiet tagħhom. Il-kooperazzjoni fir-rigward tar-rispett tad-drittijiet tal-bniedem, il-libertajiet fundamentali u l-kwistjonijiet ta' prevenzjoni tal-kunflitti għandhom ukoll jissaħħu. Il-BEI għandu jiġi inkoraġġut jikkoopera mad-delegazzjonijiet tal-Unjoni matul iċ-ċiklu tal-proġett tal-BEI.
(24)
Ir-relazzjonijiet esterni tal-Unjoni għandhom ikunu appoġġati b'bosta strumenti, b'mod partikolari mir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Bil-ħsieb li tissaħħaħ il-koerenza tal-appoġġ globali tal-Unjoni fir-reġjuni kkonċernati, għandhom jinħatfu l-opportunitajiet biex il-finanzjament tal-BEI jiġi kkombinat mar-riżorsi baġitarji tal-Unjoni meta u fejn ikun xieraq, fl-għamla ta' strumenti finanzjarji previsti fit-Titlu VIII tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u l-assistenza teknika għat-tħejjija u l-implimentazzjoni tal-proġett, permezz tal-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni II stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), l-Istrument Ewropew tal-Viċinat stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), l-Istrument ta' Finanzjament tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), l-Istrument ta' Sħubija għall-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), l-Istrument għall-promozzjoni tad-Demokrazija u tad-Drittijiet tal-Bniedem madwar id-dinja stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 235/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), l-Istrument li jikkontribwixxi għall-istabbilità u l-paċi stabbilit mir-Regolament (UE) Nru 230/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11), u l-Istrument għall-Kooperazzjoni dwar is-Sikurezza Nukleari stabbilit mir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 237/2014 (12). B'segwitu għad-Deċiżjoni Nru 1080/2011/UE, il-Kummissjoni stabbilixxiet Pjattaforma tal-UE għat-Taħlit fil-Kooperazzjoni Esterna bil-ħsieb li ttejjeb kemm jista' jkun il-funzjonament tal-mekkaniżmi għat-taħlit tal-għotjiet u s-self barra mill-Unjoni b'mod partikolari fl-implimentazzjoni tal-baġit ġenerali tal-Unjoni u s-self tal-BEI rispettivament, u biex isir skambju tal-aħjar prattiki dwar il-governanza u dwar il-kriterji ta' evalwazzjoni fil-livell tal-proġett. Il-parteċipazzjoni tal-BEI u ta' istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn fil-mekkaniżmi ta' taħlit għandha tkun kompletament konformi mal-għanijiet esterni, l-effikaċja tal-għajnuna u t-trasparenza tal-Unjoni.
(25)
Fl-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu barra mill-Unjoni li jaqgħu taħt il-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni, il-BEI għandu jkompli jagħmel ħiltu biex itejjeb il-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni ma' istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej u internazzjonali, b'mod partikolari dawk li jipparteċipaw fil-Pjattaforma tal-UE għat-Taħlit fil-Kooperazzjoni Esterna. Din il-kooperazzjoni tinkludi, fejn xieraq, il-kooperazzjoni dwar il-kondizzjonalità tas-settur u d-dipendenza reċiproka fuq proċeduri, l-użu ta' kofinanzjament u l-parteċipazzjoni f'inizjattivi globali, bħalma huma dawk li jippromwovu l-koordinazzjoni u l-effikaċja tal-għajnuna. Tali koordinazzjoni u kooperazzjoni għandhom ifittxu li jimminimizzaw il-possibbiltà ta' spejjeż doppji u duplikazzjoni bla bżonn. Il-kooperazzjoni għandha tkun ibbażata fuq il-prinċipju ta' reċiproċità. L-aċċess reċiproku mill-BEI għal strumenti finanzjarji stabbiliti minn istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej u internazzjonali oħra għandu jiġi promoss, kif xieraq. Il-Memorandum ta' Qbil tripartitiku bejn il-Kummissjoni, il-Grupp tal-BEI u l-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (BERŻ) fir-rigward tal-kooperazzjoni barra mill-Unjoni, li jippermetti li l-Grupp tal-BEI u l-BERŻ jaġixxu b'mod komplementari billi jistrieħu fuq il-vantaġġi komparattivi rispettivi tagħhom, ġie aġġornat fl-2012 biex ikopri l-estensjoni tal-ambitu ġeografiku tal-BERŻ għar-reġjun tal-Mediterran u għandu jibqa' jiġi applikat. Il-prinċipji stabbiliti f'din id-Deċiżjoni għandhom japplikaw ukoll meta l-finanzjment tal-BEI jiġi implimentat permezz ta' ftehimiet ta' kooperazzjoni ma' istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej u internazzjonali oħrajn.
(26)
Il-BEI għandu jiġi inkoraġġut ikompli jiffinanzja operazzjonijiet barra mill-Unjoni anki fuq riskju tiegħu stess, inkluż b'appoġġ tal-interessi ekonomiċi tal-Unjoni, f'pajjiżi u favur il-proġetti ta' investiment li għandhom biżżejjed affidabbiltà kreditizja skont il-valutazzjoni tal-BEI u b'kunsiderazzjoni tal-kapaċità tiegħu stess ta' assorbiment tar-riskju, sabiex l-użu tal-garanzija tal-UE jista' jkun iffukat fuq pajjiżi u proġetti ta' investiment fejn il-garanzija tal-UE tipprovdi valur miżjud abbażi tal-valutazzjoni tal-BEI stess, inkluż f'termini ta' żvilupp ekonomiku, soċjali u ambjentali sostenibbli.
(27)
Il-BEI għandu jespandi l-firxa ta' strumenti finanzjarji innovattivi li joffri, inkluż permezz ta' aktar attenzjoni fuq l-iżvilupp ta' strumenti ta' garanzija. Barra minn hekk, il-BEI għandu jfittex attivament li jipparteċipa fi strumenti ta' kondiviżjoni tar-riskju u fil-finanzjament tas-suq kapitali tad-dejn ta' proġetti b'ħolqien stabbli u prevedibbli tal-fluss ta' flus. B'mod partikolari, huwa għandu jikkunsidra l-appoġġ għal strumenti tas-suq kapitali tad-dejn li jinħarġu jew jingħataw għall-benefiċċju ta' proġett ta' investiment imwettaq fil-pajjiżi eliġibbli. Barra minn hekk, il-BEI għandu jżid il-forniment tiegħu ta' self fil-muniti lokali u joħroġ bonds fis-swieq lokali, dment li l-pajjiżi benefiċjarji jistabbilixxu r-riformi strutturali meħtieġa, b'mod partikolari fis-settur finanzjarju, kif ukoll miżuri oħra li jiffaċilitaw l-attivitajiet tal-BEI. Fid-diversifikazzjoni u l-espansjoni tal-istrumenti tas-swieq tal-kapital, għandha tingħata attenzjoni speċjali biex jiġi żgurat li tali strumenti ma jwasslux għal prattiki finanzjarji riskjużi u dejn u għalhekk jistgħu jheddu l-istabbiltà finanzjarja.
(28)
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta kull sena lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Ir-rapport għandu jivvaluta l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI u l-konformità tagħhom ma' din id-Deċiżjoni, il-valur miżjud tagħhom u l-kontribut għall-politiki esterni tal-Unjoni, il-kwalità tagħhom, l-impatt tagħhom fuq l-iżvilupp li jirriżultaw mir-REM tal-BEI u l-benefiċċji finanzjarji trasferiti lill-benefiċjarji. Ir-rapport għandu wkoll jinkludi informazzjoni dwar talbiet għall-garanzija tal-UE, dwar it-tibdil fil-klima u l-finanzjament tal-bijodiversità skont din id-Deċiżjoni, dwar is-segwitu għall-funzjonament tal-Memorandum ta' Qbil bejn il-BEI u l-Ombudsman Ewropew, u deskrizzjoni tal-kooperazzjoni mal-Kummissjoni u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn Ewropej u internazzjonali, inkluż il-kofinanzjament. Ir-rapport għandu jiġi ppubblikat sabiex il-partijiet interessati rilevanti, inkluż is-soċjetà ċivili, ikunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom.
(29)
L-operazzjonijiet ta' finanzjament mill-BEI b'appoġġ għall-politika esterna tal-Unjoni għandhom jkomplu jsiru f'konformità mal-prinċipji ta' prattika bankarja fis-sod. Dawn għandhom ikomplu jiġu amministrati f'konformità mar-regoli u l-proċeduri proprji tal-BEI, li għandhom jirriflettu dawk il-prinċipji, inklużi l-miżuri ta' kontroll xierqa u l-konformità mad-dikjarazzjoni tal-BEI dwar l-istandards soċjali u ambjentali, kif ukoll mar-regoli u l-proċeduri rilevanti li jikkonċernaw il-Qorti tal-Awdituri u l-Uffiċju Ewropew kontra l-Frodi (OLAF). Fl-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu, il-BEI għandu jimplimenta b'mod adegwat il-politika tiegħu fir-rigward ta' ġurisdizzjonijiet irregolati b'mod dgħajjef jew nonkooperattivi identifikati bħala tali mill-Unjoni, in-Nazzjonijiet Uniti, l-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi jew it-Task Force ta' Azzjoni Finanzjarja sabiex jikkontribwixxu għall-ġlieda internazzjonali kontra l-frodi fiskali, l-evażjoni tat-taxxa u l-ħasil tal-flus. Għal raġunijiet ta' trasparenza, il-BEI għandu jfassal, sa fejn possibbli u f'kooperazzjoni mal-intermedjarji finanzjarji lokali, lista tal-mutwatarji finali.
(30)
Il-BEI għandu jieħu miżuri xierqa biex jiżgura li, meta jiġu ffinanzjati operazzjonijiet soġġetti għall-garanzija tal-UE, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu protetti bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni, il-ħasil tal-flus u kwalunkwe attività illegali oħra u li l-OLAF ikollu l-jedd li jwettaq verifiki fuq il-post u ispezzjonijiet fl-istabbilimenti tal-benefiċjarji. Il-BEI, f'konformità mal-politika tiegħu dwar il-prevenzjoni u l-iskoraġġiment ta' mġiba pprojbita f'attivitajiet tal-Bank Ewropew tal-Investiment (“il-politika tal-BEI kontra l-frodi”), li ġiet adottata fl-2008 u riveduta fl-2013, għandu jikkoopera mill-qrib mal-awtoritajiet kompetenti tal-Unjoni u l-Istati Membri sabiex isaħħaħ il-miżuri ta' finanzjament fis-seħħ kontra l-ħasil tal-flus u kontra t-terroriżmu u jgħin biex jitjieb l-infurzar tagħhom. F'konformità mal-Politika tiegħu dwar id-Denunzjar ta' Irregolaritajiet (Whistleblowing), il-BEI għandu jagħti attenzjoni partikolari wkoll għall-informazzjoni mogħtija minn informaturi b'rabta ma' każijiet potenzjali ta' frodi, korruzzjoni jew attività illegali oħra, biex ikun jista' jingħata segwitu isiru kummenti ta' reazzjoni u tingħata protezzjoni xierqa kontra t-tpattija.
(31)
Il-korpi governattivi tal-BEI għandhom ikunu inkoraġġuti jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jadattaw l-attività tal-BEI biex jikkontribwixxu għall-politika esterna tal-Unjoni b'mod effettiv, u biex jissodisfaw b'mod adegwat ir-rekwiżiti stabbiliti f'din id-Deċiżjoni,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Garanzija tal-UE
1. L-Unjoni għandha tagħti lill-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI) garanzija baġitarja għall-operazzjonijiet ta' finanzjament li jsiru 'l barra mill-Unjoni (“garanzija tal-UE”). Il-garanzija tal-UE għandha tingħata bħala garanzija globali fir-rigward ta' ħlasijiet li ma jaslux għand il-BEI, minkejja li huma dovuti lilu, b'rabta ma' self, garanziji fuq self u strumenti tas-suq kapitali tad-dejn mogħtija jew maħruġa għall-benefiċċju tal-proġetti ta' investiment tal-BEI li huma eliġibbli f'konformità mal-paragrafu 2.
2. Għandhom ikunu eliġibbli għall-garanzija tal-UE s-self, il-garanziji ta' self u l-istrumenti tas-suq kapitali tad-dejn tal-BEI li jingħataw jew jinħarġu għall-benefiċċju ta' proġetti ta' investiment li jsiru f'pajjiżi eliġibbli f'konformità mar-regoli u l-proċeduri tal-BEI stess inkluża d-dikjarazzjoni tal-BEI dwar il-prinċipji u l-istandards ambjentali u soċjali, u b'appoġġ għall-għanijiet rilevanti tal-politika esterna tal-Unjoni, fejn il-finanzjament mill-BEI jkun ingħata f'konformità mal-ftehim iffirmat li la jkun skada u lanqas ikun ġie kkanċellat (l-“operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI”).
3. L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI b'appoġġ għall-politika esterna tal-Unjoni għandhom ikomplu jsiru f'konformità mal-prinċipji ta' prattika bankarja fis-sod.
4. Il-garanzija tal-UE għandha tkun ristretta għal 65 % tal-ammont aggregat imħallas u ggarantit taħt l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI, wara li jitnaqqsu l-ammonti rimborżati, filwaqt li jiżdiedu l-ammonti relatati kollha.
5. Il-garanzija tal-UE għandha tkopri l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI ffirmati matul il-perijodu mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
6. Jekk, mal-iskadenza tal-perijodu li jissemma fil-paragrafu 5, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ma jkunux adottaw deċiżjoni li tagħti garanzija tal-UE ġdida lill-BEI kontra t-telf imġarrab mill-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu barra mill-Unjoni, dak il-perijodu għandu jiġġedded darba awtomatikament b'sitt xhur.
Artikolu 2
Limiti massimi fuq l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI koperti mill-garanzija tal-UE
1. Il-limitu massimu tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI koperti mill-garanzija tal-UE, matul il-perijodu 2014-2020 ma għandux jaqbeż EUR 30 000 000 000. L-ammonti inizjalment allokati għal operazzjonijiet ta' finanzjament iżda kkanċellati aktar tard ma jgħoddux mal-limitu.
Dan il-limitu massimu għandu jinqasam fi:
(a)
limitu massimu fiss ta' ammont massimu ta' EUR 27 000 000 000;
(b)
ammont addizzjonali opzjonali ta' EUR 3 000 000 000.
Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jiddeċiedu f'konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja dwar l-attivazzjoni kollha jew parzjali tal-ammont imsemmi fil-punt (b) u d-distribuzzjoni reġjonali tiegħu wara r-reviżjoni ta' nofs it-terminu kif stabbilita fl-Artikolu 19.
2. Il-limitu massimu fiss imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1 għandu jinqasam f'limiti massimi u sottolimiti massimi reġjonali kif stipulat fl-Anness I. Fil-limiti massimi reġjonali, il-BEI għandu jiżgura progressivament li jkun hemm distribuzzjoni bbilanċjata tal-pajjiżi fi ħdan ir-reġjuni koperti mill-garanzija tal-UE.
Artikolu 3
Għanijiet u prinċipji ġenerali
1. Il-garanzija tal-UE għandha tingħata biss għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li għandhom valur miżjud abbażi tal-valutazzjoni tal-BEI stess, u jappoġġaw kwalunkwe għan ġenerali minn dawn li ġejjin:
(a)
l-iżvilupp tas-settur privat lokali, b'mod partikolari l-appoġġ għall-SMEs;
(b)
l-iżvilupp tal-infrastruttura soċjali u ekonomika, inklużi t-trasport, l-enerġija, l-infrastruttura ambjentali u t-teknoloġija tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni;
(c)
il-mitigazzjoni u l-adattament għat-tibdil fil-klima.
2. Filwaqt li jiġi ppreservat l-karattru distint tal-BEI bħala bank ta' investiment, l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jsiru skont din id-Deċiżjoni, għandhom jikkontribwixxu għall-interess ġenerali tal-UE b'mod partikolari l-prinċipji li jiggwidaw l-azzjoni esterna tal-Unjoni, kif imsemmija fl-Artikolu 21 tat-TUE u għandhom jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tal-ftehimiet ambjentali internazzjonali li l-Unjoni tagħmel parti minnhom. Il-korpi governattivi tal-BEI huma inkoraġġuti jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jadattaw l-attività tal-BEI biex isir kontribut għall-politika esterna tal-Unjoni b'mod effettiv, u biex jiġu sodisfatti b'mod adegwat ir-rekwiżiti stabbiliti f'din id-Deċiżjoni.
3. L-integrazzjoni reġjonali fost il-pajjiżi, inkluż b'mod partikolari l-integrazzjoni ekonomika bejn il-Pajjiżi fil-fażi ta' qabel l-adeżjoni, il-Pajjiżi tal-Viċinat u l-Unjoni, għandha tkun għan bażiku tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI fi ħdan l-oqsma koperti mill-għanijiet ġenerali previsti fil-paragrafu 1. Il-BEI għandu jwettaq operazzjonijiet finanzjarji fil-pajjiżi benefiċjarji fl-oqsma koperti mill-għanijiet ġenerali b'appoġġ għall-investimenti diretti barranin li jippromwovu l-integrazzjoni ekonomika fl-Unjoni.
4. Fil-pajjiżi li qed jiżviluppaw, kif iddefiniti fil-lista ta' riċevituri tal-għajnuna uffiċjali għall-iżvilupp tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi, l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom jikkontribwixxu indirettament, f'konformità mal-Artikoli 208 u 209 tat-TFUE, għall-għanijiet tal-politika tal-Unjoni ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp, bħat-tnaqqis tal-faqar permezz tat-tkabbir inklużiv u l-iżvilupp ekonomiku, ambjentali u soċjali sostenibbli.
5. Biex jiġi żgurat li l-investimenti tas-settur privat ikollhom l-ikbar impatt fuq l-iżvilupp, il-BEI għandu jagħmel ħiltu biex isaħħaħ is-settur privat lokali fil-pajjiżi benefiċjarji permezz ta' appoġġ għall-investiment lokali kif previst fil-punt (a) tal-paragrafu 1. L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI b'appoġġ għall-għanijiet ġenerali previsti fil-paragrafu 1 għandhom ifittxu li jinkludu wkoll l-appoġġ għall-proġetti ta' investiment mill-SMEs mill-Unjoni. Sabiex l-użu tal-fondi jiġi mmonitorjat b'mod effettiv għall-benefiċċju tal-SMEs ikkonċernati, il-BEI għandu jistabbilixxi rekwiżiti kuntrattwali adegwati mal-intermedjarji finanzjarji, inklużi standards għar-rappurtar li għandhom jiġu pprovduti mill-benefiċjarji.
Il-BEI għandu jikkoopera mal-intermedjarji finanzjarji li jistgħu jappoġġaw il-ħtiġijiet speċifiċi tal-SMEs fil-pajjiżi li fihom jopera u li ma jipparteċipawx fl-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI implimentati f'pajjiż eliġibbli permezz ta' mezzi li jinsabu f'ġurisdizzjoni barranija li ma tikkooperax imsemmija fl-Artikolu 13.
6. L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jappoġġaw l-għanijiet ġenerali previsti fil-punt (b) tal-paragrafu 1 għandhom jappoġġaw il-proġetti ta' investiment fil-biċċa l-kbira fl-oqsma tat-trasport, l-enerġija, l-infrastruttura ambjentali, it-teknoloġija tal-informazzjoni u tal-komunikazzjoni, is-saħħa u l-edukazzjoni. Dan jinkludi l-produzzjoni u l-integrazzjoni tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli, it-trasformazzjoni tas-sistemi tal-enerġija li jippermettu l-bidla għal teknoloġiji u fjuwils b'livell inqas intensiv tal-karbonju, sigurtà tal-enerġija u infrastruttura tal-enerġija sostenibbli, inkluż għall-produzzjoni tal-gass u t-trasport tal-gass lejn is-suq tal-enerġija tal-Unjoni, kif ukoll l-elettrifikazzjoni ta' żoni rurali, l-infrastruttura ambjentali, bħall-ilma u s-sanità u l-infrastruttura ekoloġika, it-telekomunikazzjoni u l-infrastruttura tan-netwerk tal-broadband.
7. L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jappoġġaw l-għanijiet ġenerali previsti fil-punt (c) tal-paragrafu 1 għandhom jappoġġaw proġetti ta' investiment fil-mitigazzjoni u l-adattament għat-tibdil fil-klima li jikkontribwixxu għall-għan globali tal-Konvenzjoni Qafas tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima, b'mod partikolari billi jiġu evitati jew jitnaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet b'effett ta' serra fl-oqsma tal-enerġija rinnovabbli, l-effiċjenza fl-enerġija u t-trasport sostenibbli, jew billi tiżdied ir-reżiljenza għall-impatti negattivi tat-tibdil fil-klima fuq il-pajjiżi, is-setturi u l-komunitajiet vulnerabbli. Il-kriterji tal-eliġibbiltà għall-proġetti ta' azzjoni fil-qasam tat-tibdil fil-klima huma definiti fl-istrateġija tal-BEI dwar it-tibdil fil-klima li għandha tiġi aġġornata qabel tmiem l-2015. Għal dan il-għan, għandha tiġi inkluża analiżi tal-marka tal-karbonju fil-proċedura tal-valutazzjoni ambjentali biex jiġi determinat jekk il-proposti tal-proġetti jisfruttawx kemm jista' jkun it-titjib fl-effiċjenza tal-enerġija. Matul il-perijodu kopert b'din id-Deċiżjoni, il-volum ta' dawn l-operazzjonijiet għandu jirrappreżenta mill-inqas 25 % tal-operazzjonijiet ta' finanzjament totali tal-BEI.
8. F'konformità mal-għanijiet tal-Unjoni u dawk internazzjonali dwar it-tibdil fil-klima, qabel tmiem l-2015, il-BEI, f'kooperazzjoni mal-Kummissjoni, għandu jaġġorna l-istrateġija tiegħu dwar it-tibdil fil-klima fir-rigward tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI. Dan l-aġġornament għandu, fost l-oħrajn, jintegra azzjonijiet konkreti biex jiġi żgurat li l-proġetti ta' investiment skont din id-Deċiżjoni jikkonformaw mal-għanijiet tal-Unjoni dwar it-tibdil fil-klima u jiżdiedu l-isforzi li jappoġġaw is-sorsi tal-enerġija rinnovabbli u l-effiċjenza tal-enerġija.
9. Il-garanzija tal-UE għandha tkopri biss operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jsiru f'pajjiżi eliġibbli li jkunu kkonkludew ftehim qafas mal-BEI li jistabbilixxi l-kondizzjonijiet legali biex isiru dawn l-operazzjonijiet.
Artikolu 4
Pajjiżi koperti
1. Il-lista ta' pajjiżi potenzjalment eliġibbli għal finanzjament tal-BEI kopert mill-garanzija tal-UE tinsab fl-Anness II. Il-lista ta' pajjiżi eliġibbli għal finanzjament tal-BEI taħt il-garanzija tal-UE tinsab fl-Anness III u m'għandhiex tinkludi pajjiżi oħrajn barra minn dawk elenkati fl-Anness II. Għal pajjiżi li mhumiex elenkati fl-Anness II, l-eliġibbiltà għal finanzjament tal-BEI kopert mill-garanzija tal-UE għandha tiġi deċiża skont il-każ f'konformità mal-proċedura leġiżlattiva ordinarja.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 18 rigward l-emendi għall-Anness III. Id-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni għandhom jissejsu fuq valutazzjoni kumplessiva, li tinkludi aspetti ekonomiċi, soċjali, ambjentali u politiċi, b'mod partikolari dawk relatati mad-demokrazija, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali kif ukoll ir-riżoluzzjonijiet tal-Parlament Ewropew u d-deċiżjonijiet u l-konklużjonijiet tal-Kunsill rilevanti.
3. L-atti ddelegati li jemendaw l-Anness III m'għandhomx jaffettwaw il-kopertura tal-garanzija tal-UE tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI ffirmati qabel id-dħul fis-seħħ ta' dawk l-atti ddelegati, soġġett għall-paragrafu 4.
4. Il-ħlasijiet għal operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jibbenefikaw minn Garanzija Komprensiva kif imsemmija fl-Artikolu 8(1) m'għandhomx isiru f'pajjiżi li mhumiex elenkati fl-Anness III.
5. Il-garanzija tal-UE ma għandhiex tkopri l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI f'pajjiż speċifiku li miegħu jkun ġie ffirmat il-ftehim dwar tali operazzjonijiet wara l-adeżjoni ta' dak il-pajjiż mal-Unjoni.
Artikolu 5
Kontribut tal-operazzjonijiet tal-BEI għall-politika tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha taġġorna, flimkien mal-BEI, il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali eżistenti tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI fi żmien sena wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni.
Il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali għandhom ikunu konsistenti mal-qafas ta' politika reġjonali usa' tal-Unjoni li jinsab fl-Anness IV. B'mod partikolari, il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali għandhom jiżguraw li l-finanzjament tal-BEI skont din id-Deċiżjoni jikkomplementa l-politika, il-programmi u l-istrumenti korrispondenti tal-assistenza tal-Unjoni fir-reġjuni differenti.
Fl-aġġornament ta' dawn il-linji gwida, il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jikkunsidraw ir-riżoluzzjonijiet tal-Parlament Ewropew u d-deċiżjonijiet u l-konklużjonijiet tal-Kunsill rilevanti. Il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali għandhom ikunu konsistenti mal-prijoritajiet li jinsabu fil-programmi nazzjonali jew reġjonali, fejn disponibbli, li tfasslu mill-pajjiżi benefiċjarji, b'kont debitu meħud ta' kwalunkwe konsultazzjoni mas-soċjetà ċivili lokali fil-proċess tat-tfassil ta' dawk il-programmi.
Il-Kummissjoni għandha tibgħat il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali aġġornati lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, hekk kif dawn jiġu stabbiliti.
Fil-qafas stabbilit mil-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali, il-BEI għandu jiddefinixxi l-istrateġiji korrispondenti ta' finanzjament u jiżgura li dawn jiġu implimentati.
L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom ikunu konsistenti mal-linji gwida operattivi tekniċi u l-istrateġiji tal-pajjiż benefiċjarju.
Il-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali għandhom jiġu riveduti wara r-reviżjoni msemmija fl-Artikolu 19.
2. Fil- qafas tal-proċedura prevista fl-Artikolu 19 tal-Protokoll Nru 5, il-Kummissjoni tagħti opinjoni dwar l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI. Fil-każ tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jaqgħu taħt din id-Deċiżjoni, fejn il-Kummissjoni tagħti opinjoni li mhijiex favorevoli, dik l-operazzjoni m'għandhiex tkun koperta mill-garanzija tal-UE.
Artikolu 6
Kooperazzjoni mal-Kummissjoni u s-SEAE
1. Il-konsistenza tal-azzjonijiet esterni tal-BEI mal-għanijiet tal-politika esterna tal-Unjoni għandha tkompli tissaħħaħ, bil-ħsieb li jiġu mmassimizzati s-sinerġiji bejn l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI u r-riżorsi baġitarji tal-Unjoni, b'mod partikolari permezz tal-aġġornament tal-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali msemmija fl-Artikolu 5, li għalihom għandu jiġi kkonsultat is-SEAE dwar kwistjonijiet ta' politika, kif adatt, kif ukoll permezz ta' djalogu regolari u sistematiku u l-iskambju bikri ta' informazzjoni dwar:
(a)
dokumenti strateġiċi mħejjija mill-Kummissjoni jew is-SEAE, kif xieraq, bħal dokumenti ta' strateġija tal-pajjiż jew reġjonali, programmi indikattivi, pjani ta' azzjoni u dokumenti ta' qabel l-adeżjoni;
(b)
id-dokumenti tal-ippjanar strateġiku, ir-riservi tal-proġetti ta' investiment tal-BEI u r-rapportar annwali tal-BEI lill-Kummissjoni;
(c)
aspetti ta' politika u operattivi oħra.
2. Din il-kooperazzjoni għandha titwettaq reġjun b'reġjun, inkluż fil-livell tad-delegazzjoni tal-Unjoni, b'kunsiderazzjoni tar-rwol tal-BEI kif ukoll il-politika tal-Unjoni f'kull reġjun.
Artikolu 7
Koperazzjoni ma' istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej u internazzjonali oħrajn
1. L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom isiru, fejn xieraq, f'kooperazzjoni ma' istituzzjonijiet finanzjarji multilaterali u tal-Istati Membri Ewropej (“istituzzjonijiet finanzjarjari Ewropej” ) u ma' istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali, inklużi banek għall-iżvilupp reġjonali (“istituzzjonijiet finanzjarji internazzjonali”) sabiex jiġu mmassimizzati s-sinerġiji, il-kooperazzjoni u l-effiċjenza, sabiex jiġu żviluppati b'mod konġunt strumenti finanzjarji innovattivi, sabiex tiġi żgurata l-kondiviżjoni prudenti u raġonevoli tar-riskji u l-kondizzjonalità koerenti tal-proġetti ta' investiment u tas-settur, u sabiex tiġi mminimizzata l-possibbiltà ta' spejjeż doppji u duplikazzjoni bla bżonn.
2. Il-koperazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tiġi ffaċilitata permezz ta' koordinazzjoni bejn il-Kummissjoni, il-BEI u istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej u internazzjonali rilevanti li joperaw fir-reġjuni differenti, ili jsiru fejn xieraq fil-kuntest ta' memoranda ta' qbil jew oqfsa ta' kooperazzjoni reġjonali oħra tal-Unjoni.
Artikolu 8
Kopertura u t-termini tal-garanzija tal-UE
1. Għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI, bl-eċċezzjoni ta' dawk li jikkonsistu fi strumenti tas-suq kapitali tad-dejn, li isiru ma' Stat, jew li huma ggarantiti minn Stat, u għal operazzjonijiet oħra ta' finanzjament tal-BEI li isiru ma' awtoritajiet reġjonali jew lokali, jew ma' intrapriżi jew istituzzjonijiet pubbliċi li jappartjenu jew huma ikkontrollati minn Stat, fejn tali operazzjonijiet oħra ta' finanzjament tal-BEI għandhom valutazzjoni adegwata tal-BEI tar-riskju tal-kreditu meta jittieħed kont tas-sitwazzjoni tar-riskju tal-kreditu tal-pajjiż ikkonċernat, il-garanzija tal-UE għandha tkopri l-ħlasijiet kollha dovuti lill-BEI, li ma jkunux waslu għandu (“Garanzija Komprensiva”).
2. Għall-finijiet tal-paragrafu 1, il-Palestina hija rrappreżentata mill-Awtorità Palestinjana u l-Kosovo (13) huwa rappreżentat mill-awtoritajiet tal-Kosovo.
3. Għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 1, il-garanzija tal-UE għandha tkopri l-ħlasijiet kollha dovuti lill-BEI li ma jkunux waslu għandu, meta dan ma jkunx irċevihom minħabba li jseħħ wieħed mir-riskji politiċi li ġejjin (“Garanzija kontra r-Riskju Politiku”):
(a)
nuqqas ta' trasferiment tal-munita;
(b)
esproprjazzjoni;
(c)
gwerra jew irvell ċivili;
(d)
ġustizzja miċħuda wara ksur ta' kuntratt.
4. Għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jikkonsistu fi strumenti tas-suq kapitali tad-dejn, għandha tapplika biss il-Garanzija kontra r-Riskju Politiku.
5. Il-ftehimiet ta' finanzjament mal-promoturi individwali relatati mal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom jinkludu wkoll dispożizzjonijiet ambjentali u soċjali adatti f'konformità mar-regoli u l-proċeduri tal-BEI stess.
6. Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jistabbilixxu fil-ftehim ta' garanzija msemmi fl-Artikolu 14 politika ċara u trasparenti dwar l-allokazzjoni li tippermetti li l-BEI jidentifika, fi ħdan l-attività esterna tiegħu, l-operazzjonijiet li jridu jiġu ffinanzjati skont din id-Deċiżjoni sabiex jiġi żgurat l-aktar użu effettiv tal-garanzija tal-UE. Il-politika dwar l-allokazzjoni għandha tiġi bbażata fuq l-affidabbiltà kreditizja tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI kif ivvalutati mill-BEI, il-limiti massimi kif iddefiniti fl-Anness I, in-natura tal-kontroparti, jekk tkunx sovrana, Stat jew entità sottosovrana li taqgħa taħt il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu jew entità privata, il-kapaċità ta' assorbiment ta' riskju tal-BEI u kriterji rilevanti oħra, inkluż il-valur miżjud tal-garanzija tal-UE. Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jiġu infurmati rigward il-politika dwar l-allokazzjoni skont l-Artikolu 14.
7. Meta tintalab il-garanzija tal-UE, l-Unjoni għandha tkun surrogata għal kwalunkwe dritt rilevanti tal-BEI fir-rigward ta' kwalunkwe obbligu b'rabta mal-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu, f'konformità mal-ftehim ta' garanzija msemmi fl-Artikolu 14.
Artikolu 9
Valutazzjoni tal-BEI u monitoraġġ ta' proġetti ta' investiment
1. Il-BEI għandu jwettaq id-diliġenza dovuta u, fejn ikun il-każ, jesiġi li l-promoturi tal-proġett jagħmlu konsultazzjoni pubblika lokali f'konformità mal-prinċipji soċjali u ambjentali tal-Unjoni, mal-partijiet interessati nazzjonali u lokali rilevanti, kif ukoll mas-soċjetà ċivili, fl-istadju tal-ippjanar tal-proġett u l-istadju ta' implimentazzjoni dwar l-aspetti soċjali, tad-drittijiet tal-bniedem, ambjentali, ekonomiċi u relatati mal-iżvilupp ta' proġetti ta' investiment koperti mill-garanzija tal-UE u li jipprovdu informazzjoni rilevanti għall-valutazzjoni tal-kontribut biex jintlaħqu l-politika esterna u l-għanijiet strateġiċi tal-Unjoni.
Fejn ikun il-każ, din il-valutazzjoni għandha tinkludi valutazzjoni dwar kif il-kapaċitajiet tal-benefiċjarji tal-finanzjament tal-BEI jistgħu jiġu msaħħa tul iċ-ċiklu kollu tal-proġett permezz ta' assistenza teknika. Ir-regoli u l-proċeduri tal-BEI innifsu għandhom jinkludu d-dispożizzjonijiet meħtieġa dwar il-valutazzjoni tal-impatt ambjentali u soċjali tal-proġetti ta' investiment u tal-aspetti marbutin mad-drittijiet tal-bniedem u l-prevenzjoni ta' kunflitti, sabiex jiżguraw li l-proġetti ta' investiment appoġġati skont din id-Deċiżjoni huma ambjentalment u soċjalment sostenibbli.
2. Minbarra l-valutazzjoni ex-ante tal-aspetti relatati mal-iżvilupp, il-BEI għandu jwettaq monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-operazzjonijiet ta' finanzjament. B'mod partikolari, huwa għandu jirrikjedi li l-promoturi tal-proġett iwettqu monitoraġġ bir-reqqa tul l-implimentazzjoni tal-proġett sat-tlestija tiegħu, fost l-oħrajn, fir-rigward tal-impatt ekonomiku, fuq l-iżvilupp, soċjali, ambjentali u marbut mad-drittijiet tal-bniedem tal-proġett ta' investiment. Il-BEI għandu jivverifika fuq bażi regolari l-informazzjoni pprovduta mill-promoturi tal-proġettu jekk il-promotur tal-proġett jaqbel, għandu jagħmilha disponibbli għall-pubbliku. Fejn ikun possibbli, ir-rapporti dwar it-tlestija tal-proġett marbutin mal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom jiġu ppubblikati bl-eċċezzjoni ta' informazzjoni kunfidenzjali.
3. Il-monitoraġġ tal-BEI għandu jistinka wkoll biex ikopri l-implimentazzjoni ta' operazzjonijiet intermedjarji u l-prestazzjoni tal-intermedjarji finanzjarji b'appoġġ għall-SMEs.
4. Il-BEI għandu jistabbilixxi sistema komprensiva biex jiġu vvalutati ex-ante emissjonijiet ta' gassijiet b'effett ta' serra relattivi u assoluti marbutin ma' operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI fejn dawk l-emissjonijiet jilħqu limiti sinifikanti, kif definiti fil-metodoloġija rilevanti inkluża fl-istrateġija tal-BEI dwar it-tibdil fil-klima u fejn id-data tkun disponibbli.
5. Ir-riżultati tal-monitoraġġ għandhom, fejn ikun possibbli, jiġu żvelati, soġġett għar-rekwiżiti ta' kunfidenzjalità u l-qbil tal-partijiet rilevanti.
Artikolu 10
Dħul assenjat estern għall-Fond ta' Garanzija
Il-ħlasijiet lura u d-dħul li jammontaw għal EUR 110 000 000, li joriġinaw minn operazzjonijiet konklużi qabel l-2007, inklużi ħlasijiet lura ta' kapital, garanziji mobilizzati, u ħlasijiet lura tal-kapital prinċipali tas-self, dividends, qligħ kapitali, tariffi tal-garanzija u imgħax fuq is-self u fuq ammonti f'kontijiet fiduċjarji, imħallsin lura fil-kont fiduċjarju stabbilit għall-Faċilità Ewro-Mediterranja ta' Investiment u Sħubija u li jistgħu jiġu attribwiti għall-appoġġ mill-baġit ġenerali tal-Unjoni, għandhom jikkostitwixxu dħul assenjat estern f'konformità mal-Artikolu 21(4) tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u għandhom jintużaw għall-Fond ta' Garanzija.
L-ammonti li jaqbżu EUR 110 000 000 li jkunu tħallsu lura fil-kont fiduċjarju stabbilit għall-Faċilità Ewro-Mediterranja ta' Investiment u Sħubija għandhom jiddaħħlu fil-baġit ġenerali tal-Unjoni wara li jitnaqqsu l-ispejjeż u t-tariffi marbutin mal-amministrazzjoni.
Artikolu 11
Rappurtar annwali u kontabbiltà
1. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta kull sena lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jsiru skont din id-Deċiżjoni. Ir-rapport għandu jitqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku u jkun jinkludi:
(a)
valutazzjoni tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI fil-livell ta' proġett, settur, pajjiż u fil-livell reġjonali u l-konformità tagħhom ma' din id-Deċiżjoni;
(b)
valutazzjoni tal-valur miżjud, l-outputs, l-eżiti u l-impatt fuq l-iżvilupp li jiġu stmati għall-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI fuq bażi aggregata, abbażi tar-rapport annwali tal-qafas tal-BEI għall-Ġestjoni tar-Riżultati. Għal dan il-għan, il-BEI għandu juża indikaturi tal-prestazzjoni b'rabta mal-aspetti tal-iżvilupp, ambjentali u soċjali, inklużi aspetti relatati mad-drittijiet tal-bniedem, tal-proġetti ffinanzjati, b'kont meħud tal-indikaturi rilevanti taħt id-Dikjarazzjoni ta' Pariġi tal-2005 dwar l-Effikaċja tal-Għajnuna. L-indikaturi għall-aspetti ambjentali tal-proġetti għandhom jinkludu kriterji għal teknoloġija nadifa, orjentati, fil-prinċipju, lejn l-effiċjenza fl-enerġija u t-teknoloġiji biex jitnaqqsu l-emissjonijiet;
(c)
valutazzjoni tal-kontribut tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI biex jiġu sodisfatti l-politika esterna u l-għanijiet strateġiċi tal-Unjoni, b'kont meħud tal-linji gwida operattivi tekniċi reġjonali msemmija fl-Artikolu 5;
(d)
valutazzjoni tal-benefiċċju finanzjarju ttrasferit lill-benefiċjarji tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI fuq bażi aggregata;
(e)
valutazzjoni tal-kwalità tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI, b'mod partikolari, il-punt sa fejn il-BEI kkunsidra s-sostenibbiltà ambjentali u soċjali fid-diliġenza dovuta u l-monitoraġġ ta' proġetti ta' investiment iffinanzjati;
(f)
informazzjoni dettaljata dwar talbiet għall-garanzija tal-UE;
(g)
informazzjoni dwar il-volumi ta' finanzjament għat-tibdil fil-klima u l-bijodiversità skont din id-Deċiżjoni, l-impatt fuq l-emissjonijiet assoluti u relattivi tal-gassijiet b'effett ta' serra msemmija fl-Artikolu 9(4) fuq bażi aggregata kif ukoll in-numru ta' proġetti vvalutati kontra r-riskju tal-klima;
(h)
deskrizzjoni ta' kooperazzjoni mal-Kummissjoni u istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej u internazzjonali oħrajn, inkluż il-kofinanzjament. Ir-rapport għandu jinkludi b'mod partikolari lista dettaljata tar-riżorsi finanzjarji tal-Unjoni u r-riżorsi ta' istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej u internazzjonali oħrajn użati flimkien mal-finanzjament tal-BEI, li b'hekk jagħti ħarsa ġenerali dwar l-investiment totali appoġġat mill-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jsiru taħt din id-Deċiżjoni. Ir-rapport għandu jsemmi wkoll il-konklużjoni ta' memoranda ta' qbil ġodda bejn il-BEI u istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej jew internazzjonali oħrajn li għandhom effett fuq l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI taħt din id-Deċiżjoni;
(i)
informazzjoni dwar is-segwitu tal-funzjonament tal-Memorandum ta' Qbil bejn il-BEI u l-Ombudsman Ewropew sa fejn dak il-Memorandum jikkonċerna l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI koperti b'din id-Deċiżjoni.
2. Għall-finijiet tar-rappurtar tal-Kummissjoni msemmija fil-paragrafu 1, il-BEI għandu jipprovdi lill-Kummissjoni b'rapporti annwali dwar l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI li jsiru skont din id-Deċiżjoni inklużi l-elementi kollha meħtieġa li jippermettu li l-Kummissjoni tirrapporta f'konformità mal-paragrafu 1. Il-BEI jista' wkoll jipprovdi lill-Kummissjoni b'informazzjoni addizzjonali rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill biex tingħata stampa komprensiva tal-attività esterna tal-BEI.
3. Il-BEI għandu jipprovdi lill-Kummissjoni b'data statistika, finanzjarja u kontabbilistika dwar kull waħda mill-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI, kif ukoll kwalunkwe informazzjoni addizzjonali meħtieġa biex jiġu sodisfatti d-dmirijiet ta' rappurtar tal-Kummissjoni jew it-talbiet mill-Qorti tal-Awdituri u ċertifikat ta' awditur dwar l-ammonti pendenti tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI. Il-BEI għandu jipprovdi wkoll lill-Kummissjoni kwalunkwe dokument meħtieġ ieħor f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
4. Għall-finijiet tal-kontabbiltà u r-rappurtar tal-Kummissjoni tar-riskji koperti mill-garanzija tal-UE, il-BEI għandu jipprovdi lill-Kummissjoni b'valutazzjoni tar-riskju tal-BEI u b'informazzjoni dwar klassifikazzjoni li tikkonċerna l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI.
5. Il-BEI għandu jipprovdi lill-Kummissjoni, tal-inqas darba f'sena, bi programm pluriennali indikattiv tal-volum ippjanat ta' firem tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI, sabiex tkun żgurata l-kompatibbiltà tat-tbassir tal-finanzjament tal-BEI mal-livelli massimi stabbiliti f'din id-Deċiżjoni u għall-Kummissjoni sabiex jiġi żgurat ippjanar baġitarju xieraq għall-proviżjonament tal-Fond ta' Garanzija. Il-Kummissjoni għandha tikkunsidra dan it-tbassir meta tkun qed tħejji l-abbozz ta' baġit ġenerali tal-Unjoni.
6. Il-BEI għandu fuq bażi regolari jipprovdi lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kummissjoni r-rapporti indipendenti ta' evalwazzjoni kollha tiegħu li jivvalutaw ir-riżultati prattiċi miksuba mill-attivitajiet speċifiċi tal-BEI skont din id-Deċiżjoni u mandati esterni oħrajn.
7. Il-BEI għandu jipprovdi l-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 2 u 6 a spejjeż tiegħu. Il-BEI għandu wkoll iqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku l-informazzjoni msemmija fil-paragrafi 2, 3 u 6, f'termini ġenerali u b'esklużjoni ta' kwalunkwe informazzjoni kunfidenzjali.
Artikolu 12
Trasparenza u żvelar ta' informazzjoni lill-pubbliku
1. F'konformità mal-politika tal-BEI dwar it-trasparenza u l-prinċipji tal-Unjoni dwar l-aċċess għal dokumenti u informazzjoni, u progressivament skont l-Istandards Internazzjonali dwar it-Trasparenza fl-Għajnuna Internazzjonali, il-BEI għandu iqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku fuq is-sit elettroniku tiegħu l-informazzjoni marbuta ma':
(a)
l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI kollha li jsiru skont din id-Deċiżjoni, wara l-istadju tal-approvazzjoni tal-proġett, b'mod partikolari, li tindika jekk proġett ta' investiment huwiex kopert mill-garanzija tal-UE u kif jikkontribwixxi għall-miri tal-azzjoni esterna tal-Unjoni, filwaqt li tittieħed nota b'mod partikolari l-impatt ekonomiku, soċjali u ambjentali tiegħu;
(b)
dment li ma japplikawx ir-rekwiżiti ta' kunfidenzjalità, kwalunkwe memorandum ta' qbil bejn il-BEI u istituzzjonijiet finanzjarji Ewropej jew internazzjonali oħrajn li għandhom effett fuq l-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI skont din id-Deċiżjoni;
(c)
fejn possibbli u adatt, ftehimiet qafas eżistenti bejn il-BEI u pajjiż riċevitur. Meta jiffirma ftehimiet ġodda jew jemenda dawk eżistenti, il-BEI għandu jagħmel ħiltu biex jippermetti li dawn jiġu żvelati;
(d)
il-politika tal-BEI rigward l-allokazzjoni.
2. Il-Kummissjoni għandha tqiegħed għad-dispożizzjoni tal-pubbliku fuq is-sit elettroniku tagħha informazzjoni speċifika relatata mal-każijiet kollha ta' rkupru skont il-ftehim ta' garanzija msemmi fl-Artikolu 14, u l-ftehim li jistipula d-dispożizzjonijiet u l-proċeduri ddettaljati marbutin mal-irkupru tat-talbiet imsemmi fl-Artikolu 15(2) dment li ma japplikawx ir-rekwiżiti ta' kunfidenzjalità.
Artikolu 13
Ġurisdizzjonijiet li ma jikkooperawx
Fl-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu, il-BEI ma għandu jittollera l-ebda attività li titwettaq għal finijiet illegali, inkluż il-ħasil tal-flus, il-finanzjament tat-terroriżmu, il-frodi fiskali u l-evażjoni tat-taxxa, il-korruzzjoni, u l-frodi li jaffettwaw l-interessi finanzjarji tal-Unjoni. B'mod partikolari l-BEI ma għandu jipparteċipa fl-ebda operazzjoni ta' finanzjament implimentata f'pajjiż eliġibbli b'mezz li jinsab f'ġurisdizzjoni li ma tikkooperax identifikata bħala tali mill-Unjoni, min-Nazzjonijiet Uniti, mill-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi jew mit-Task Force ta' Azzjoni Finanzjarja.
Fl-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu, il-BEI għandu japplika l-prinċipji u l-istandards stabbiliti fil-liġi tal-Unjoni dwar il-prevenzjoni tal-użu tas-sistema finanzjarja għall-fini tal-ħasil tal-flus u l-finanzjament tat-terroriżmu, inkluż ir-rekwiżit li jittieħdu miżuri raġonevoli biex jiġu identifikati s-sidien li jibbenefikaw, fejn applikabbli.
Artikolu 14
Ftehim ta' garanzija
Il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jiffirmaw ftehim ta' garanzija li jistipula d-dispożizzjonijiet u l-proċeduri dettaljati marbutin mal-garanzija tal-UE kif stabbilita fl-Artikolu 8, u għandhom jinfurmaw lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, kif meħtieġ.
Artikolu 15
Irkupru tal-ħlasijiet magħmula mill-Kummissjoni
1. Fejn il-Kummissjoni tagħmel kwalunkwe ħlas skont il-garanzija tal-UE, il-BEI, f'isem u fl-interess tal-Kummissjoni, għandu jsegwi l-irkupru tat-talbiet għall-ammonti mħallsa.
2. Mhux aktar tard mid-data tal-iffirmar tal-ftehim ta' garanzija msemmi fl-Artikolu 14, il-Kummissjoni u l-BEI għandhom jiffirmaw ftehim separat li jistipula d-dispożizzjonijiet u l-proċeduri dettaljati li huma marbutin mal-irkupru tat-talbiet.
Artikolu 16
Awditjar mill-Qorti tal-Awdituri
Il-garanzija tal-UE u l-ħlasijiet u l-irkupri taħt l-ambitu tagħha li jkunu jistgħu jiġu attribwiti għall-baġit ġenerali tal-Unjoni għandhom ikunu awditjati mill-Qorti tal-Awdituri.
Artikolu 17
Miżuri kontra l-frodi
1. Il-BEI għandu jinnotifika lill-OLAF minnufih u jagħtih l-informazzjoni meħtieġa meta, fi kwalunkwe stadju tat-tħejjija, l-implimentazzjoni jew l-għeluq tal-proġetti soġġetti għall-garanzija tal-UE, ikollu raġunijiet biex jissuspetta li jeżisti każ potenzjali ta' frodi, korruzzjoni, ħasil ta' flus jew xi attività illegali oħra li tista' taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni.
2. L-OLAF jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u ispezzjonijiet fuq il-post, f'konformità mad-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (14), ir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (15) u r-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 (16) sabiex jiġu protetti l-interessi finanzjarji tal-Unjoni Ewropea, bil-ħsieb li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni, ħasil ta' flus jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' kwalunkwe operazzjoni ta' finanzjament. L-OLAF tista' tittrasmetti lill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri kkonċernati l-informazzjoni li tinkiseb matul l-investigazzjonijiet.
Fejn ikun hemm prova ta' tali attivitajiet illegali, il-BEI għandu jassisti fl-isforzi ta' rkupru fir-rigward tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu u fl-ambitu tar-responsabbiltajiet tiegħu.
3. Il-ftehimiet ta' finanzjament iffirmati b'rabta ma' proġetti li jirċievu appoġġ skont din id-Deċiżjoni għandhom jinkludu klawżoli li jippermettu s-sospensjoni tal-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI u, fejn meħtieġ, miżuri ta' rkupru adatti f'każijiet ta' frodi, korruzzjoni jew xi attività illegali oħra. Id-deċiżjoni dwar jekk il-finanzjament tal-BEI għandux jiġi sospiż jew ikkanċellat għandha tittieħed mill-BEI wara li jiġu kkunsidrati kif dovut iċ-ċirkostanzi u r-riskji kollha.
4. Il-BEI għandu jkompli jibbaża fuq il-punt ta' kuntatt uniku tiegħu għall-ġlieda kontra l-korruzzjoni u kontra l-frodi għall-persunal tal-BEI u l-partijiet interessati kollha.
5. Fl-operazzjonijiet ta' finanzjament tiegħu, il-BEI għandu jimplimenta l-mekkaniżmu ta' esklużjoni tiegħu għall-esklużjoni ta' kontropartijiet involuti fi frodi u korruzzjoni li jinkludi l-kriterji għall-esklużjoni tal-Bażi tad-data Ċentrali għall-Esklużjoni tal-Unjoni dwar l-Esklużjoni li jiżguraw li jiġu osservati d-drittijiet tal-partijiet kollha.
Artikolu 18
Eżerċizzju tad-delega
1. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tal-adozzjoni ta' atti ddelegati soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 4 għandha tingħata lill-Kummissjoni għal perijodu ta' żmien indeterminat mill-11 ta' Mejju 2014.
3. Id-delega ta' setgħa msemmija fl-Artikolu 4 tista' tiġi rrevokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data iktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikolu 4 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressal-ebda oġġezzjoni la mill-Parlament Ewropew u lanqas mill-Kunsill fi żmien perijodu ta' xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel l-iskadenza ta' dak il-perijodu, kemm il-Parlament Ewropew kif ukoll il-Kunsill ikunu infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 19
Reviżjoni ta' nofs it-terminu
Sal-31 ta' Diċembru 2016, il-Kummissjoni, f'kooperazzjoni mal-BEI, għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport ta' nofs it-terminu li jevalwa l-applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni fl-ewwel snin, akkumpanjat, fejn xieraq, bi proposta biex din tiġi emendata. Ir-rapport ta' nofs it-terminu għandu jkun ibbażat fuq evalwazzjoni esterna indipendenti u l-kontribuzzjoni mill-BEI.
Dan ir-rapport għandu jinkludi b'mod partikolari:
(a)
valutazzjoni tal-applikazzjoni tal-politika dwar l-allokazzjoni;
(b)
valutazzjoni tar-rappurtar tal-BEI u fejn adatt rakkomandazzjonijiet dwar kif jista' jitjieb;
(c)
valutazzjoni tar-REM, inklużi l-indikaturi ta' prestazzjoni u l-kriterji, u l-kontribut tagħhom għall-kisba tal-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni;
(d)
rendikont dettaljat tal-kriterji kkunsidrati għar-rakkomandazzjoni dwar l-attivazzjoni potenzjali sħiħa jew parzjali tal-ammont addizzjonali opzjonali.
Artikolu 20
Rappurtar finali
Sal-31 ta' Diċembru 2021, il-Kummissjoni għandha tippreżenta lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport finali dwar l-applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
Artikolu 21
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta' April 2014.