NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2014
ze dne 12. února 2014,
kterým se stanoví požadavky a správní postupy týkající se letišť podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (2), a zejména na čl. 8a odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě.
(2)
Provádění nařízení (ES) č. 216/2008 vyžaduje zavedení podrobných prováděcích pravidel, zejména pokud jde o regulaci bezpečnosti letišť, s cílem udržovat vysokou jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Unii při splnění cíle celkově zlepšit bezpečnost letišť.
(3)
Vyžaduje, aby Komise do 31. prosince 2013 přijala nezbytná prováděcí pravidla, kterými se stanoví podmínky pro infrastrukturu a bezpečný provoz letišť uvedené v čl. 8a odst. 5.
(4)
Prováděcí pravidla by s ohledem na zajištění hladkého přechodu a vysokého stupně bezpečnosti civilního letectví v Evropské unii měla odrážet současný stav techniky a osvědčené postupy v oblasti letišť, brát v úvahu použitelné standardy a doporučené postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (dále jen „ICAO“), čímž se zohlední příslušné klasifikace ICAO v rámci celého systému pravidel, celosvětové zkušenosti s provozem letišť a vědecko-technický pokrok v oblasti letišť, být přiměřená velikosti, kategorii a složitosti letiště a povaze a objemu provozu na něm, zajišťovat nutnou flexibilitu pro přizpůsobené plnění požadavků a zohledňovat případy infrastruktury letišť, která byla vytvořena před datem vstupu v platnost tohoto nařízení v souladu s různými požadavky vnitrostátních právních předpisů členských států.
(5)
Je nezbytné poskytnout odvětví letišť a správním úřadům členských států dostatek času, aby se mohly přizpůsobit novému regulačnímu rámci, a ověřit, že nadále platí osvědčení vydaná před datem vstupu tohoto nařízení v platnost.
(6)
S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků je nezbytné, aby příslušné úřady, popřípadě agentura, při posuzování dodržování těchto požadavků uplatňovaly jednotné standardy; agentura by na podporu nezbytné jednotnosti předpisů měla vypracovat přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál. Společné požadavky by se měly vztahovat na shodné postupy příslušných úřadů v různých oblastech letecké dopravy. Neměly by však bránit použití mírně odlišných postupů, je-li to nezbytné nebo přínosné, například v případě samostatných subjektů dozoru nad letišti a leteckým provozem. Bezpečnostní cíl těchto požadavků by měl být i nadále nedotčen různými způsoby plnění technických požadavků.
(7)
Pokud jde o správu překážek v okolí letiště a další činnosti mimo hranice letiště, každý členský stát může jmenovat různé úřady a jiné subjekty odpovědné za sledování, posuzování a zmírňování rizik. Cílem tohoto nařízení není změnit stávající rozdělení úkolů v rámci členského státu. Avšak v každém členském státu by měla být zaručena plynulá návaznost kompetencí při zabezpečení okolí letišť a při sledování a zmírňování rizik vyplývajících z lidské činnosti. Proto by se mělo zajistit, aby úřady odpovědné za zabezpečení okolí letišť měly pro plnění svých povinností odpovídající pravomoci.
(8)
Na letištích by měly být poskytovány zvláštní služby uvedené v hlavě B přílohy IV (část ADR.OPS). V některých případech tyto služby neposkytuje přímo provozovatel letiště, ale jiná organizace nebo státní subjekt, nebo kombinace obou. V těchto případech by měl mít provozovatel letiště, jako subjekt odpovědný za provoz letiště, uzavřeny dohody a definovány způsoby kontaktu s těmito organizacemi nebo subjekty, aby bylo zajištěno poskytování služeb v souladu s požadavky uvedenými v příloze IV. Jsou-li takové dohody uzavřeny a způsoby kontaktu definovány, má se za to, že provozovatel letiště splnil svou povinnost a neměl by být považován za zodpovědného či právně odpovědného za nesplnění povinností ze strany jiného subjektu, který je součástí dohody, za předpokladu, že splnil veškeré použitelné požadavky a povinnosti stanovené v tomto nařízení týkající se jeho odpovědnosti podle dané dohody.
(9)
Nařízení (ES) č. 216/2008 se týká pouze osvědčení pro letiště, která mají vydat příslušné úřady s ohledem na bezpečnost. Proto aspekty stávajících vnitrostátních osvědčení pro letiště, které se netýkají bezpečnosti, zůstávají nedotčeny.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou založena na stanovisku Evropské agentury pro bezpečnost letectví v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla, která se týkají:
a)
podmínek pro stanovení certifikační předpisové základny použitelné na letiště a pro její oznámení žadateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
b)
podmínek pro vydávání, zachování, změnu, omezení, pozastavení nebo zrušení osvědčení pro letiště a osvědčení pro organizace odpovědné za provoz letišť, včetně provozních omezení týkajících se určitých rysů návrhu letiště, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
c)
podmínek pro provoz letiště v souladu s hlavními požadavky stanovenými v příloze Va a případně v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008, jak je stanoveno v příloze IV;
d)
povinností držitelů osvědčení, jak je stanoveno v příloze III;
e)
podmínek pro schválení a změnu stávajících osvědčení pro letiště vydaných členskými státy;
f)
podmínek pro rozhodnutí o nepovolení výjimek podle čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, včetně kritérií pro nákladní letiště, oznamování vyňatých letišť a přezkum udělených výjimek;
g)
podmínky, za nichž je provoz zakázán, omezen nebo podřízen určitým podmínkám v zájmu bezpečnosti, jak je stanoveno v příloze III;
h)
určitých podmínek a postupů pro prohlášení poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše uvedená v čl. 8a odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 216/2008 a pro dozor nad těmito poskytovateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace a dozoru nad letišti, provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
3. Provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
4. Provozovatelé letišť musí splňovat požadavky stanovené v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„letištěm“ se rozumí jakákoli vymezená plocha (včetně všech budov, instalací a vybavení) na zemi nebo na vodě nebo na pevné konstrukci, pevné konstrukci na moři nebo na plovoucí konstrukci, která je zcela nebo zčásti určena pro přílety, odlety a pozemní pohyby letadel;
2)
„letounem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch s pohonem, vyvozující vztlak za letu hlavně z aerodynamických sil na plochách, které za daných podmínek letu zůstávají vůči letadlu nepohyblivé;
3)
„letadlem“ se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
4)
„odbavovací plochou“ se rozumí vymezená plocha určená k umístění letadel pro účely nástupu a výstupu cestujících, nakládky nebo vykládky pošty nebo nákladu, doplňování paliva, parkování nebo údržby;
5)
„službami řízení provozu na odbavovací ploše“ služby poskytované k řízení činností a pohybu letadel a vozidel po odbavovací ploše;
6)
„auditem“ se rozumí systematický, nezávislý a zdokumentovaný postup získávání důkazních informací a jejich objektivního hodnocení s cílem určit rozsah, v jakém jsou splněny požadavky;
7)
„certifikačními specifikacemi“ se rozumějí technické normy přijaté agenturou, které uvádějí způsoby průkazu souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcími pravidly a které může organizace použít pro účely certifikace;
8)
„příslušným úřadem“ se rozumí úřad určený v každém členském státě, kterému jsou uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi;
9)
„průběžným dozorem“ se rozumějí úkoly, které příslušný úřad vykonává kdykoli při provádění programu dozoru k ověření, že podmínky, za kterých bylo osvědčení uděleno, jsou nadále plněny v celém průběhu jeho období platnosti;
10)
„dokumentem o schválení odchylky a opatřeních (Deviation Acceptance and Action Document, DAAD)“ se rozumí dokument vyhotovený příslušným úřadem za účelem sestavení důkazů, které odůvodňují schválení odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou;
11)
„prohlídkou“ se rozumí nezávislé hodnocení pomocí pozorování a posuzování, které je spojeno, je-li to vhodné, s měřením, zkoušením nebo porovnáváním za účelem ověření souladu s platnými požadavky;
12)
„pohybem“ se rozumí vzlet nebo přistání;
13)
„překážkou“ se rozumí všechny pevné (trvalé nebo dočasné) a mobilní objekty nebo jejich části, které:
-
se nacházejí na ploše určené pro pozemní pohyby letadel, nebo
-
zasahují nad stanovenou plochu určenou k ochraně letadel za letu, nebo
-
se nacházejí vně těchto stanovených ploch a byly vyhodnoceny jako nebezpečné pro letecký provoz;
14)
„překážkovou plochou“ se rozumí plocha, která vymezuje horní hranici, k níž mohou dosáhnout předměty zasahující do vzdušného prostoru;
15)
„ochranou plochou“ se rozumí plocha stanovená pro světelnou sestupovou soustavu pro vizuální přiblížení, nad kterou nesmí zasahovat objekty nebo rozšíření stávajících objektů, s výjimkou případů, kdy by podle názoru příslušného úřadu nový objekt nebo rozšíření byly zastíněny stávajícím neodstranitelným objektem.
Článek 3
Dozor nad letišti
1. Členské státy určí jeden nebo více subjektů jakožto příslušné úřady, jimž jsou v členském státě uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi.
2. Příslušný úřad musí být nezávislý na provozovatelích letišť a na poskytovatelích služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Této nezávislosti se dosáhne oddělením, alespoň na funkční úrovni, příslušného úřadu od těchto provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.
3. Pokud členský stát určí jako příslušný úřad více než jeden subjekt, musí být splněny tyto podmínky:
a)
každý příslušný úřad odpovídá za zvlášť vymezené úkoly a zeměpisné oblasti a
b)
mezi těmito subjekty musí být stanovena koordinace pro zajištění účinného dozoru nad všemi letišti a provozovateli letišť, jakož i nad poskytovateli služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
4. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost a zdroje nezbytné pro plnění požadavků stanovených v tomto nařízení.
5. Členské státy zajistí, aby personál příslušného úřadu nevykonával činnosti spojené s dozorem, pokud existují důkazy o tom, že by tak mohlo přímo nebo nepřímo dojít ke střetu zájmů, zejména pokud jde o zájmy rodinné nebo finanční.
6. Personál, jejž příslušný úřad pověří plněním úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem, je zmocněn k provádění alespoň těchto úkolů:
a)
zkoumání záznamů, údajů, postupů a jakéhokoli jiného materiálu, který je pro plnění úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem relevantní;
b)
pořizování kopií těchto záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisů z nich;
c)
požadování ústního vysvětlení na místě;
d)
vstup na letiště, do příslušných prostor, provozních míst nebo jiných příslušných prostor a dopravních prostředků;
e)
provádění auditů, šetření, zkoušek, cvičení, hodnocení, prohlídek;
f)
případně přijímání nebo iniciování vynucovacích opatření.
7. Úkoly uvedené v odstavci 6 se plní v souladu s vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu.
Článek 4
Informace poskytované Evropské agentuře pro bezpečnost letectví
Do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost sdělí členské státy Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) názvy, polohy a letištní kódy ICAO letišť a názvy provozovatelů letišť, jakož i údaje o počtu cestujících a přepravách nákladu na těchto letištích, na něž se vztahují ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008 a tohoto nařízení.
Článek 5
Výjimky
1. Členský stát informuje agenturu o svém rozhodnutí udělit výjimku v souladu s čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008 do jednoho měsíce od přijetí tohoto rozhodnutí. Informace předané agentuře dále zahrnují seznam příslušných letišť, název provozovatele letiště a údaje o počtu cestujících a přepravě nákladu na daném letišti za příslušný rok.
2. Členský stát každoročně přezkoumá provozní údaje letiště, jemuž byla udělena výjimka. Pokud příslušné provozní údaje tohoto letiště za poslední tři po sobě následující roky překročily údaje uvedené v čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, informuje o tom agenturu a výjimku zruší.
3. Komise může kdykoli rozhodnout, že výjimku nepovolí, pokud:
a)
nejsou splněny obecné bezpečnostní cíle nařízení (ES) č. 216/2008;
b)
za poslední tři po sobě následující roky byly překročeny příslušné provozní údaje o cestujících a nákladu;
c)
výjimka není v souladu s jinými příslušnými právními předpisy EU.
4. Pokud Komise rozhodla, že výjimka není povolena, dotčený členský stát výjimku zruší.
Článek 6
Převod osvědčení
1. Osvědčení vydaná příslušným úřadem před 31. prosincem 2014 na základě vnitrostátních právních předpisů zůstávají v platnosti, dokud nebudou vydána v souladu s tímto článkem, nebo pokud taková osvědčení vydána nebudou, tak do 31. prosince 2017.
2. Před uplynutím doby stanovené v odstavci 1 vydá příslušný úřad osvědčení pro dotčená letiště a provozovatele letišť, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
certifikační předpisová základna uvedená v příloze II byla stanovena s použitím certifikačních specifikací vydaných agenturou, včetně všech případů rovnocenné úrovně bezpečnosti a zvláštních podmínek, jež byly zjištěny a zdokumentovány;
b)
držitel osvědčení prokázal soulad s certifikačními specifikacemi, které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení;
c)
držitel osvědčení prokázal splnění těch požadavků nařízení (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích pravidel, které jsou použitelné pro jeho organizaci a které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení.
3. Odchylně od odst. 2 písm. b) může příslušný úřad rozhodnout, že upustí od prokázání souladu, pokud se domnívá, že tento důkaz představuje nadměrné nebo nepřiměřené úsilí.
4. Příslušný úřad uchovává nejméně po dobu pěti let záznamy o dokumentech týkajících se postupů převodu osvědčení.
Článek 7
Odchylky od certifikačních specifikací
1. Příslušný úřad může do 31. prosince 2024 přijímat žádosti o osvědčení zahrnující odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
tyto odchylky nepředstavují případ rovnocenné úrovně bezpečnosti podle bodu ADR.AR.C.020 a nepředstavují ani případ zvláštních podmínek podle bodu ADR.AR.C.025 přílohy II tohoto nařízení;
b)
tyto odchylky existovaly před vstupem tohoto nařízení v platnost;
c)
těmito odchylkami, které, je-li to vhodné, jsou doprovázeny zmírňovacími a nápravnými opatřeními, nejsou porušeny hlavní požadavky přílohy Va nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
je dokončeno průvodní posouzení bezpečnosti každé takové odchylky.
2. Příslušný úřad sestaví důkazy o splnění podmínek uvedených v odstavci 1 v dokumentu o schválení odchylky a opatřeních (DAAD). Dokument DAAD se připojí k osvědčení. Příslušný úřad uvede dobu platnosti dokumentu DAAD.
3. Provozovatel letiště a příslušný úřad ověří, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou i nadále splněny. V opačném případě musí být dokument DAAD změněn, pozastaven nebo zrušen.
Článek 8
Zabezpečení okolí letišť
1. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány v mezích překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm.
2. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány mimo meze překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm, jež přesahují výšku stanovenou daným členským státem.
3. Členské státy zajistí koordinaci zabezpečení letišť nacházejících se v blízkosti státních hranic s jinými členskými státy.
Článek 9
Sledování okolí letišť
Členské státy zajistí pořádání konzultací v souvislosti s lidskými činnostmi a využitím pozemků, jako jsou tyto:
a)
jakákoli výstavba nebo změna ve využívání půdy v oblasti letiště;
b)
jakákoli výstavba, která může vyvolat překážkami způsobené turbulence, jež by mohly představovat nebezpečí pro provoz letadel;
c)
používání nebezpečných, matoucích či zavádějících světel;
d)
používání vysoce reflexních povrchů, jež mohou způsobit oslňování;
e)
vytvoření ploch, které by mohly podporovat pohyb divoce žijících zvířat, jenž by mohl ohrozit provoz letadel;
f)
zdroje neviditelného záření nebo přítomnost pohyblivých nebo pevných objektů, které by mohly narušovat nebo nepříznivě ovlivňovat výkonnost leteckých komunikačních, navigačních a přehledových systémů.
Článek 10
Řízení nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty
1. Členské státy zajistí, aby nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty byla posuzována prostřednictvím:
a)
stanovení vnitrostátního postupu pro zaznamenání a hlášení střetů letadel s divoce žijícími zvířaty;
b)
shromažďování informací od provozovatelů letadel, letištního personálu a z jiných zdrojů o přítomnosti divoce žijících zvířat, jež představují potenciální nebezpečí pro provoz letadel, a
c)
průběžného hodnocení nebezpečí plynoucího z přítomnosti divoce žijících zvířat prováděného způsobilými pracovníky.
2. Členské státy zajistí, aby hlášení střetů s divoce žijícími zvířaty byla shromažďována a zasílána ICAO za účelem zahrnutí do databáze informačního systému ICAO pro střety s ptáky (IBIS).
Článek 11
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace letišť, provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše a dozoru nad nimi musí splňovat požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení před 31. prosincem 2017.
3. Přílohy III a IV se pro letiště, jimž bylo vydáno osvědčení v souladu s článkem 6, použijí ode dne vydání osvědčení.
4. Letištím, u kterých byl postup certifikace zahájen před 31. prosincem 2014, avšak do uvedeného data k vydání osvědčení nedošlo, se osvědčení vydá teprve tehdy, až splní ustanovení tohoto nařízení.
5. Body ADR.AR.C.050 a ADR.OR.B.060 v přílohách II a III tohoto nařízení se použijí ode dne, k němuž vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Bod ADR.AR.A.015 v příloze II a bod ADR.OR.A.015 přílohy III se použijí pro poskytovatele služeb řízení provozu na odbavovací ploše ode dne, kdy vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
6. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. února 2014.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 139/2014
tat-12 ta’ Frar 2014
li jistabbilixxi rekwiżiti u proċeduri amministrattivi b’rabta mal-ajrudromi skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Frar 2008 dwar regoli komuni fil-kamp tal-avjazzjoni ċivili u li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni, u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 91/670/KEE, ir-Regolament (KE) Nru 1592/2002 u d-Direttiva 2004/36/KE (1), kif emendat mir-Regolament (KE) Nru 1108/2009 (2) u b’mod partikolari l-Artikolu 8a (5) tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 għandu l-għan li jistabbilixxi u jżomm livell għoli u uniformi ta’ sikurezza tal-avjazzjoni ċivili fl-Ewropa.
(2)
L-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 tirrikjedi l-istabbiliment ta’ regoli dettaljati ta’ implimentazzjoni, b’mod partikolari dawk li jikkonċernaw ir-regolamentazzjoni tas-sikurezza għall-ajrudromi, sabiex jinżamm livell uniformi u għoli ta’ sikurezza fl-avjazzjoni ċivili fl-Unjoni filwaqt li jintlaħaq l-għan ta’ titjib ġenerali fis-sikurezza tal-ajrudromi.
(3)
Huwa jitlob li l-Kummissjoni tadotta r-regoli ta’ implimentazzjoni meħtieġa għall-istabbiliment tal-kundizzjonijiet għad-disinn u t-tħaddim bla periklu tal-ajrudromi msemmija fl-Artikolu 8a(5) qabel il-31 ta’ Diċembru 2013.
(4)
Sabiex tiġi żgurata tranżizzjoni bla xkiel u livell għoli ta’ sikurezza fil-qasam tal-avjazzjoni ċivili fl-Unjoni, ir-Regoli ta’ Implimentazzjoni għandhom jirriflettu l-aktar għarfien riċenti, inklużi l-aqwa prassi fil-qasam tal-ajrudromi; iridu jqisu l-Istandards u l-Prassi Rakkomandata tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali applikabbli (minn hawn ‘il quddiem “l-ICAO”), u b’hekk tiġi rispettata l-klassifikazzjoni rispettiva tal-ICAO fis-sistema kollha tar-regoli; u l-esperjenza ta’ operat tal-ajrudromi fuq livell internazzjonali, u l-progress xjentifiku u tekniku fil-qasam tal-ajrudromi; ikunu proporzjonati għad-daqs, it-traffiku, il-kategorija u l-kumplessità tal-ajrudrom u għan-natura u l-volum tal-operazzjonijiet fih; jippermettu l-flessibilità meħtieġa għall-konformità skont il-każ; u jqisu l-każijiet ta’ infrastruttura tal-ajrudrom li tkun ġiet żviluppata, qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, skont ir-rekwiżiti differenti li jinsabu fil-liġijiet nazzjonali tal-Istati Membri.
(5)
Jeħtieġ li jiġi pprovdut żmien biżżejjed biex kemm l-industrija tal-ajrudromi kif ukoll l-amministrazzjonijiet tal-Istati Membri jkunu jistgħu jadattaw ruħhom għall-qafas regolatorju l-ġdid, u biex jivverifikaw li ċ-ċertifikati maħruġa qabel ma jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament ikunu għadhom validi.
(6)
Bil-għan li tiġi żgurata l-uniformità fl-applikazzjoni tar-rekwiżiti komuni, huwa essenzjali li jiġu applikati standards komuni mill-Awtoritajiet Kompetenti u, fejn applikabbli, mill-Aġenzija meta tiġi vvalutata l-konformità ma’ dawn ir-rekwiżiti; l-Aġenzija għandha tiżviluppa Mezzi Aċċettabbli ta’ Konformità u Materjal ta’ Gwida sabiex tiffaċilita l-uniformità regolatorja meħtieġa. Ir-rekwiżiti komuni għandhom jaħsbu għal proċessi identiċi fi ħdan l-awtoritajiet kompetenti fl-oqsma differenti tal-avjazzjoni. Huma m’għandhomx jipprevjenu, madankollu, l-applikazzjoni ta’ proċessi kemxejn differenti jekk u fejn ikun hemm bżonn, jew fejn jidher li dawn se jkunu ta’ benefiċċju, pereżempju fil-każ ta’ entitajiet separati li jissorveljaw l-ajrudromi u l-operazzjonijiet tal-ajru. L-għan tas-sikurezza ta’ dawn ir-rekwiżiti għandu jibqa’ ma jiġix affettwat minn modi differenti ta’ konformità teknika.
(7)
Fir-rigward tal-immaniġġjar tal-ostakli fl-inħawi tal-ajrudromi kif ukoll ta’ attivitajiet oħra li jseħħu barra l-konfini tal-ajrudromi, kull Stat Membru jista’ jaħtar awtoritajiet differenti u entitajiet oħra li jkunu responsabbli mill-monitoraġġ, il-valutazzjoni u l-mitigazzjoni tar-riskji. L-għan ta’ dan ir-Regolament mhuwiex li jbiddel l-allokazzjoni attwali tal-kompiti fi ħdan l-Istat Membru. Madankollu, f’kull Stat Membru għandha tkun żgurata organizzazzjoni perfetta fejn tidħol is-salvagwardja tal-inħawi madwar l-ajrudromi u l-monitoraġġ u l-mitigazzjoni tar-riskji kkawżati mill-attivitajiet tal-bniedem. Għalhekk għandu jiġi żgurat li l-awtoritajiet li jkunu fdati b’responsabbiltajiet marbuta mas-salvagwardja tal-inħawi madwar l-ajrudromi jkollhom il-kompetenzi xierqa biex iwettqu l-obbligi tagħhom.
(8)
Fl-ajrudromi jridu jiġu pprovduti s-servizzi speċifiċi msemmija fis-Subparti B tal-Anness IV (Parti ADR.OPS). F’xi każijiet, dawn is-servizzi ma jkunux ipprovduti direttament mill-operatur tal-ajrudrom, iżda minn organizzazzjoni oħra jew minn entità tal-Istat, jew minn kumbinazzjoni tat-tnejn. F’dawn il-każijiet l-operatur tal-ajrudrom, li jkun responsabbli mill-operat tal-ajrudrom, għandu jkollu arranġamenti u interfaċċji ma’ dawn l-organizzazzjonijiet jew l-entitajiet biex jiġi żgurat il-forniment ta’ servizzi skont ir-rekwiżiti speċifikati fl-Anness IV. Meta dawn l-arranġamenti u l-interfaċċji jkunu fis-seħħ, l-operatur tal-ajrudrom għandu jitqies li għadda r-responsabbiltà tagħhom lil ħaddieħor u m’għandux jinftiehem li hu direttament responsabbli għal nuqqasijiet ta’ konformità minn xi entità oħra involuta fl-arranġament, sakemm ikun hemm konformità mar-rekwiżiti u l-obbligi kollha applikabbli stabbiliti f’dan ir-Regolament relevanti għar-responsabbiltà tagħha skont l-arranġament.
(9)
Ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 jikkonċerna biss ċertifikati tal-ajrudromi li jridu jinħarġu mill-Awtoritajiet Kompetenti fejn jidħlu l-aspetti ta’ sikurezza. Għalhekk, l-aspetti li mhumiex relatati mas-sikurezza fiċ-ċertifikati tal-ajrudromi nazzjonali eżistenti ma jiġux affettwati.
(10)
Il-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament huma bbażati fuq l-Opinjoni maħruġa mill-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni skont l-Artikoli 17(2)(b) u 19(1) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008.
(11)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit permezz tal-Artikolu 65 tar-Regolament (KE) Nru 216/2008,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi regoli ddettaljati dwar:
(a)
il-kundizzjonijiet sabiex tiġi stabbilita u notifikata lill-applikant il-bażi taċ-ċertifikazzjoni applikabbli għal ajrudrom kif stabbilit fl-Anness II u l-Anness III;
(b)
il-kundizzjonijiet għall-ħruġ, iż-żamma, l-emendar, il-limitazzjoni, is-sospensjoni jew ir-revoka ta’ ċertifikati għall-ajrudromi, ċertifikati għall-organizzazzjonijiet responsabbli mill-operazzjoni tal-ajrudromi, inklużi l-limitazzjonijiet fuq l-operat marbuta mad-disinn speċifiku tal-ajrudrom kif stabbilit fl-Anness II u l-Anness III;
(c)
il-kundizzjonijiet għall-operazzjoni ta’ ajrudrom skont ir-rekwiżiti essenzjali stabbiliti fl-Anness Va u, jekk ikun japplika, fl-Anness Vb tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 hekk kif stipulat fl-Anness IV;
(d)
ir-responsabbiltajiet tad-detenturi taċ-ċertifikati kif stabbiliti fl-Anness III;
(e)
il-kundizzjonijiet għall-aċċettazzjoni u għall-bidla taċ-ċertifikati tal-ajrudromi eżistenti maħruġa mill-Istati Membri;
(f)
il-kundizzjonijiet għad-deċiżjoni li ma jkunux permessi l-eżenzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 4(3b) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, inklużi l-kriterji għall-ajrudromi tal-merkanzija, għan-notifika tal-ajrudromi eżentati u għar-reviżjoni tal-eżenzjonijiet mogħtija;
(g)
il-kundizzjonijiet li skonthom l-operazzjonijiet jiġu pprojbiti, limitati jew suġġetti għal certi kundizzjonijiet fl-interess tas-sikurezza skont l-Anness III;
(h)
ċerti kundizzjonijiet u proċeduri għad-dikjarazzjoni mill-fornituri tas-servizz tal-immaniġġjar tar-rampa, u għas-superviżjoni tagħhom, imsemmijin fil-paragrafu 2(e) tal-Artikolu 8a tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 hekk kif stabbiliti fl-Anness II u III.
2. L-Awtoritajiet Kompetenti involuti fiċ-ċertifikazzjoni u s-sorveljanza tal-ajrudromi, l-operaturi tal-ajrudromi u l-fornituri tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II.
3. L-operaturi tal-ajrudromi u l-fornituri tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness III.
4. L-operaturi tal-ajrudromi għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness IV.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-fini ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“ajrudrom” tfisser erja ddefinita (inkluż kwalunkwe bini, stallazzjoni, u tagħmir) fuq l-art jew fuq l-ilma jew fuq struttura fissa, fissa lil hinn mill-kosta (off-shore) jew li żżomm f’wiċċ l-ilma, bil-ħsieb li tintuża, b’mod sħiħ jew parzjali, għall-wasla, għat-tluq u għall-moviment fuq il-wiċċ tal-inġenju tal-ajru;
(2)
“ajruplan” tfisser inġenju tal-ajru bil-magna itqal mill-arja, li t-titjira tiegħu hija sostnuta prinċipalment minn reazzjonijiet ajrudinamiċi fuq superfiċji li jibqgħu fissi f’kundizzjonijiet partikolari ta’ titjir;
(3)
“inġenju tal-ajru” tfisser makkinarju li jista’ jikseb sostenn fl-atmosfera mir-reazzjonijiet tal-arja ħlief mir-reazzjonijiet tal-arja ma’ wiċċ id-dinja;
(4)
“rampa” tfisser erja ddefinita, maħsuba biex takkomoda inġenji tal-ajru għall-iskop tat-tagħbija jew tal-ħatt ta’ passiġġieri, tal-posta jew tal-merkanzija, tar-riforniment tal-fjuwil, tal-parkeġġ jew tal-manutenzjoni;
(5)
“servizz ta’ mmaniġġjar tar-rampa” tfisser servizz ipprovdut sabiex jiġu ġestiti l-attivitajiet u l-moviment ta’ inġenji tal-ajru u vetturi fuq ir-rampa;
(6)
“verifika” tfisser proċess sistematiku, indipendenti u ddokumentat biex tinkiseb evidenza ta’ verifika u biex din tiġi evalwata b’mod oġġettiv sabiex jiġi deċiż sa liema punt huma ssodisfati l-kriterji tal-verifika;
(7)
“speċifikazzjonijiet taċ-ċertifikazzjoni” tfisser standards tekniċi adottati mill-Aġenzija li jindikaw il-mezzi biex tintwera l-konformità mar-Regolament (KE) Nru 216/2008 u mar-Regoli ta’ Implimentazzjoni tiegħu, u li jistgħu jintużaw minn organizzazzjoni għall-għanijiet taċ-ċertifikazzjoni;
(8)
“Awtorità Kompetenti” tfisser awtorità maħtura fi ħdan kull Stat Membru, li jkollha s-setgħat u r-responsabbiltajiet meħtieġa għaċ-ċertifikazzjoni u s-sorveljanza tal-ajrudromi, kif ukoll il-persunal u l-organizzazzjonijiet involuti fihom;
(9)
“sorveljanza kontinwa” tfisser il-kompiti li jitwettqu għall-implimentazzjoni tal-programm ta’ sorveljanza, fi kwalunkwe ħin, mill-Awtorità Kompetenti sabiex jiġi vverifikat li l-kundizzjonijiet li skonthom ikun inħareġ iċ-ċertifikat, jibqgħu jiġu ssodisfati matul il-perjodu ta’ validità tiegħu;
(10)
“Dokument ta’ Aċċettazzjoni u Azzjoni ta’ Devjazzjoni” (DAAD) tfisser dokument stabbilit mill-awtorità kompetenti biex tinġabar l-evidenza pprovduta li tiġġustifika l-aċċettazzjoni ta’ devjazzjonijiet mill-ispeċifikazzjonijiet ta’ ċertifikazzjoni maħruġa mill-Aġenzija;
(11)
“spezzjoni” tfisser evalwazzjoni indipendenti li tirriżulta minn osservazzjoni u ġudizzju, akkumpanjati kif xieraq bil-kejl, l-ittestjar jew il-kalibrazzjoni tat-tagħmir, sabiex tkun ivverifikata l-konformità mar-rekwiżiti applikabbli;
(12)
“moviment” tfisser it-tlugħ jew l-inżul tal-inġenju tal-ajru;
(13)
“ostaklu” tfisser l-oġġetti kollha mwaħħla (kemm jekk b’mod temporanju kif ukoll b’mod permanenti) u dawk mobbli, jew partijiet minnhom, li jkunu:
-
qegħdin f’erja maħsuba għall-moviment fuq is-superfiċje ta’ inġenju tal-ajru; jew
-
jestendu ‘l fuq minn superfiċje ddefinita maħsuba biex tipproteġi l-inġenji tal-ajru li jkunu qed itiru; jew
-
jinsabu barra minn dawk is-superfiċji definiti u li ġew ivvalutati li huma ta’ periklu għan-navigazzjoni bl-ajru;
(14)
“superfiċje ta’ limitazzjoni tal-ostaklu” tfisser is-superfiċje li tiddefinixxi l-limiti safejn l-oġġetti jistgħu jitwasslu fl-ispazju tal-ajru;
(15)
“superfiċje ta’ protezzjoni mill-ostaklu” tfisser superfiċje stabbilita għal sistema ta’ indikatur tal-inklinazzjoni b’avviċinament viżwali li fuqu ma jitħallewx oġġetti jew estensjonijiet ta’ oġġetti eżistenti għajr meta, fl-opinjoni tal-awtorità xierqa, l-oġġett il-ġdid jew l-estensjoni jkunu se jiġu protetti permezz ta’ oġġett immobbli eżistenti;
Artikolu 3
Is-sorveljanza tal-ajrudromi
1. L-Istati Membri għandhom jaħtru entità waħda jew aktar bħala l-Awtorità Kompetenti f’dak l-Istat Membru, li jkollha s-setgħat meħtieġa u r-responsabbiltajiet allokati lilha għaċ-ċertifikazzjoni u s-sorveljanza tal-ajrudromi, kif ukoll il-persunal u l-organizzazzjonijiet involuti fihom.
2. L-Awtorità Kompetenti għandha tkun indipendenti mill-operaturi tal-ajrudromi u l-fornituri tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa. Din l-indipendenza għandha tinkiseb permezz ta’ separazzjoni, għall-inqas fil-livell funzjonali, bejn l-Awtorità Kompetenti u dawn l-operaturi tal-ajrudrom u l-fornituri tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-Awtoritajiet Kompetenti jeżerċitaw il-poteri tagħhom b’mod imparzjali u trasparenti.
3. Jekk Stat Membru jaħtar aktar minn entità waħda bħala Awtorità Kompetenti, ikunu jridu jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
kull Awtorità Kompetenti tkun responsabbli għal kompiti definiti speċifikament u għal erja ġeografika stabbilita; u
(b)
għandha tiġi stabbilita koordinazzjoni bejn dawn l-Awtoritajiet sabiex tiġi żgurata s-sorveljanza effettiva tal-ajrudromi u l-operaturi tal-ajrudromi kollha, kif ukoll il-fornituri tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-Awtorità Kompetenti jkollha l-kapaċitajiet u r-riżorsi meħtieġa biex tissodisfa r-rekwiżiti mitluba minnha skont dan ir-Regolament.
5. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-persunal tal-Awtorità Kompetenti ma jwettaqx attivitajiet ta’ sorveljenza meta jkun hemm evidenza li dan jista’ jwassal, direttament jew indirettament, għal kunflitt ta’ interess, b’mod partikulari meta dan ikun relatat ma’ interess familjari jew finanzjarju.
6. Il-persunal awtorizzat mill-Awtorità Kompetenti biex iwettaq kompiti ta’ ċertifikazzjoni u/jew sorveljanza għandu jingħata s-setgħa li tal-inqas iwettaq il-kompiti li ġejjin:
(a)
jeżamina r-rekords, id-dejta, il-proċeduri u kwalunkwe materjal ieħor li jkun rilevanti għat-twettiq tal-kompitu ta’ ċertifikazzjoni u/jew ta’ sorveljanza;
(b)
jagħmel kopji tat-tali rekords, dejta, proċeduri u materjal ieħor, jew jieħu siltiet minnhom;
(c)
jitlob spjegazzjoni verbali fuq il-post;
(d)
jidħol fl-ajrudromi, f’binjiet u siti tal-operat rilevanti jew f’erji u mezzi ta’ trasport rilevanti oħrajn;
(e)
iwettaq verifiki, investigazzjonijiet, testijiet, eżerċizzji, valutazzjonijiet u spezzjonijiet;
(f)
jieħu jew jagħti bidu għal miżuri ta’ infurzar skont il-każ.
7. Il-kompiti msemmija fil-paragrafu 6 għandhom jitwettqu skont il-leġiżlazzjoni nazzjonali tal-Istati Membri rilevanti.
Artikolu 4
Informazzjoni li tingħadda lill-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni
Fi żmien tliet xhur mid-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jgħaddu lill-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (‘l-Aġenzija’) l-ismijiet, il-postijiet, il-kodiċi tal-ajruport ICAO tal-ajrudromi u l-ismijiet tal-operaturi tal-ajrudromi, kif ukoll in-numru ta’ movimenti ta’ passiġġieri u ta’ merkanzija fl-ajrudromi li fil-każ tagħhom japplikaw id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 u ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Eżenzjonijiet
1. L-Istat Membru għandu jinnotifika lill-Aġenzija dwar id-deċiżjoni tiegħu li tingħata eżenzjoni skont l-Artikolu 4(3b) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008, fi żmien xahar minn meta tkun ittieħdet id-deċiżjoni. L-informazzjoni trażmessa lill-Aġenzija għandha tinkludi l-lista tal-ajrudromi kkonċernati, l-isem tal-operatur tal-ajrudrom u n-numru ta’ movimenti ta’ passiġġieri u ta’ merkanzija fl-ajrudrom fis-sena rilevanti.
2. L-Istat Membru għandu, fuq bażi annwali, jeżamina ċ-ċifri tat-traffiku ta’ ajrudrom eżentat. Jekk iċ-ċifri tat-traffiku f’tali ajrudrom ikunu qabżu dawk previsti fl-Artikolu 4(3b) tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 matul l-aħħar tliet snin konsekuttivi, dawn għandhom jinfurmaw lill-Aġenzija u jirrevokaw l-eżenzjoni.
3. Il-Kummissjoni tista’ f’kull ħin tiddeċiedi li ma tippermettix eżenzjoni fil-każijiet li ġejjin:
(a)
ma jkunux issodisfati l-objettivi tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 marbuta mas-sikurezza ġenerali;
(b)
iċ-ċifri rilevanti tat-traffiku tal-passiġġieri u tal-merkanzija jkunu nqabżu matul l-aħħar tliet snin konsekuttivi.
(c)
meta l-eżenzjoni ma tikkonformax ma’ xi leġiżlazzjoni rilevanti oħra tal-UE.
4. Fejn il-Kummissjoni tkun iddeċidiet li l-eżenzjoni mhix permessa, l-Istat Membru kkonċernat għandu jirrevoka l-eżenzjoni.
Artikolu 6
Konverżjoni taċ-ċertifikati
1. Iċ-ċertifikati maħruġa mill-awtorità kompetenti qabel il-31 ta’ Diċembru 2014 fuq il-bażi ta’ leġiżlazzjonijiet nazzjonali għandhom jibqgħu validi sakemm jinħarġu skont dan l-Artikolu, jew jekk ma jinħarġu l-ebda ċertifikati bħal dawn, sal-31 ta’ Diċembru 2017.
2. Qabel jagħlaq il-perjodu speċifikat fil-paragrafu 1, l-Awtorità Kompetenti għandha toħroġ iċ-ċertifikati tal-ajrudromi u tal-operaturi tal-ajrudromi kkonċernati, jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
tkun ġiet stabbilita l-bażi taċ-ċertifikazzjoni msemmija fl-Anness II billi ntużaw l-ispeċifikazzjonijiet ta’ ċertifikazzjoni maħruġa mill-Aġenzija, inklużi l-każijiet ta’ livell ekwivalenti ta’ sikurezza u kundizzjonijiet speċjali li jkunu ġew identifikati u dokumentati;
(b)
id-detentur taċ-ċertifikat ikun wera li hemm konformità mal-ispeċifikazzjonijiet taċ-ċertifikazzjoni li huma differenti mir-rekwiżiti nazzjonali li abbażi tagħhom ikun inħareġ iċ-ċertifikat eżistenti;
(c)
id-detentur taċ-ċertifikat ikun wera konformità ma’ dawk ir-rekwiżiti tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 u r-Regoli ta’ Implimentazzjoni tiegħu li huma applikabbli għall-organizzazzjoni u l-operat tiegħu u li huma differenti mir-rekwiżiti nazzjonali eżistenti li abbażi tagħhom ikun inħareġ iċ-ċertifikat.
3. Permezz ta’ deroga mill-paragrafu 2 punt (b), l-Awtorità Kompetenti tista’ tiddeċiedi li tirrinunzja li tagħti prova ta’ konformità jekk tqis li din il-prova toħloq sforz eċċessiv jew sproporzjonat.
4. L-Awtorità Kompetenti għandha żżomm rekords, għal perjodu minimu ta’ ħames snin, tad-dokumenti relatati mal-proċedura tal-konverżjoni taċ-ċertifikati.
Artikolu 7
Devjazzjonijiet mill-ispeċifikazzjonijiet taċ-ċertifikazzjoni
1. L-Awtorità Kompetenti tista’, sal-31 ta’ Diċembru 2024, taċċetta applikazzjonijiet għal ċertifikat li jinkludi devjazzjonijiet mill-ispeċifikazzjonijiet ta’ ċertifikazzjoni maħruġa mill-Aġenzija, u dan kemm-il darba jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-devjazzjonijiet ma jikkwalifikawx bħala każ ta’ livell ekwivalenti ta’ sikurezza skont l-ADR.AR.C.020, u lanqas ma jikkwalifikaw bħala każ ta’ kundizzjoni speċjali skont l-ADR.AR.C.025 tal-Anness II ta’ dan ir-Regolament;
(b)
id-devjazzjonijiet kienu hemm qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament;
(c)
ir-rekwiżiti essenzjali tal-Anness Va tar-Regolament (KE) Nru 216/2008 huma rispettati mid-devjazzjonijiet, supplimentati b’miżuri ta’ mitigazzjoni u b’azzjonijiet korrettivi skont il-każ;
(d)
għal kull devjazzjoni saret valutazzjoni dwar is-sikurezza biex issostni dan.
2. L-Awtorità kompetenti għandha tiġbor l-evidenza li tappoġġja l-issodisfar tal-kundizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 f’Dokument ta’ Azzjoni ta’ Devjazzjoni u ta’ Aċċettazzjoni (DAAD). Id-DAAD irid jinhemeż maċ-ċertifikat. L-Awtorità Kompetenti għandha tispeċifika l-perjodu ta’ validità tad-DAAD.
3. L-operatur tal-ajrudrom u l-Awtorità Kompetenti għandhom jivverifikaw li l-kundizzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jibqgħu jiġu ssodisfati. Jekk dan ma jkunx il-każ, id-DAAD għandu jiġu emendat, sospiż jew irtirat.
Artikolu 8
Is-salvagwardja tal-inħawi madwar l-ajrudrom
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu għaddejjin konsultazzjonijiet rigward l-impatti fuq is-sikurezza ta’ kostruzzjonijiet proposti li jinbnew fis-superfiċje ta’ limitazzjoni u ta’ protezzjoni tal-ostaklu kif ukoll f’superfiċji oħra assoċjati mal-ajrudrom.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu għaddejjin konsultazzjonijiet rigward l-impatti fuq is-sikurezza ta’ kostruzzjonijiet proposti li jinbnew lil hinn mis-superfiċje ta’ limitazzjoni u ta’ protezzjoni tal-ostaklu kif ukoll minn superfiċji oħra assoċjati mal-ajrudrom u li jaqbżu l-għoli stabbilit mill-Istati Membri.
3. L-Istati Membri għandhom jiggarantixxu l-koordinazzjoni tas-salvagwardja ta’ ajrudromi li jinsabu ħdejn il-fruntieri nazzjonali ma’ Stati Membri oħra.
Artikolu 9
Monitoraġġ tal-inħawi madwar l-ajrudrom
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu għaddejjin konsultazzjonijiet rigward l-attivitajiet tal-bniedem u l-użu tal-art, bħal:
(a)
kull żvilupp jew bidla fl-użu tal-art fiż-żona tal-ajrudrom;
(b)
kull żvilupp li jista’ joħloq turbolenza kkaġunata minn ostaklu li jista’ jkun ta’ periklu għall-operazzjonijiet tal-inġenji tal-ajru;
(c)
l-użu ta’ dawl perikoluż, li jfixkel jew li jqarraq;
(d)
l-użu ta’ superfiċji li jirriflettu ħafna u li jistgħu jikkawżaw tgħammix;
(e)
il-ħolqien ta’ żoni li għandhom mnejn jinkoraġġixxu attività minn annimali selvaġġi li taf tkun ta’ ħsara għall-operazzjonijiet tal-inġenji tal-ajru;
(f)
għejun ta’ radjazzjoni mhux viżibbli jew il-preżenza ta’ oġġetti li jiċċaqalqu jew li huma fissi u li jistgħu jxekklu jew jolqtu ħażin ir-rendiment tas-sistemi tal-komunikazzjoni, tan-navigazzjoni u tas-sorveljanza ajrunawtika.
Artikolu 10
L-immaniġġjar tal-perikli minn annimali selvaġġi
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-perikli mill-attività ta’ annimali selvaġġi jiġu vvalutati permezz ta’:
(a)
l-istabbiliment ta’ proċedura nazzjonali għar-reġistrazzjoni u r-rappurtaġġ ta’ meta l-annimali selvaġġi jaħbtu mal-inġenji tal-ajru;
(b)
il-ġbir tal-informazzjoni mill-operaturi tal-inġenji tal-ajru, mill-persunal tal-ajrudrom u minn sorsi oħra dwar il-preżenza ta’ annimali selvaġġi li tikkostitwixxi periklu potenzjali għall-operazzjonijiet tal-inġenji tal-ajru; u
(c)
evalwazzjoni kontinwa tal-periklu minn annimali selvaġġi min-naħa tal-persunal kompetenti.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-rapporti ta’ ħbit bejn l-annimali selvaġġi u l-inġenji tal-ajru jinġabru u jintbagħtu fil-bażi tad-dejta tas-Sistema ta’ Informazzjoni dwar il-Ħbit mal-Għasafar tal-ICAO (IBIS).
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ u applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
2. L-Awtoritajiet Kompetenti involuti fiċ-ċertifikazzjoni u s-sorveljanza tal-ajrudromi, l-operaturi tal-ajrudromi u l-fornituri tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa għandhom ikunu konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament qabel il-31 ta’ Diċembru 2017.
3. L-Annessi III u IV għandhom japplikaw għal ajrudromi ċċertifikati skont l-Artikolu 6 mid-data tal-ħruġ taċ-ċertifikat.
4. L-ajrudromi li l-proċedura ta’ ċertifikazzjoni tagħhom tkun inbdiet qabel il-31 ta’ Diċembru 2014 iżda li sa dakinhar ma jkunx inħarġilhom ċertifikat, għandu jinħarġilhom ċertifikat biss meta jikkonformaw ma’ dan ir-Regolament.
5. Il-punt ADR.AR.C.050 u l-punt ADR.OR.B.060 tal-Anness II u III ta’ dan ir-Regolament għandhom japplikaw minn dakinhar li jidħlu fis-seħħ fiha r-Regoli ta’ Implimentazzjoni rigward il-forniment tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa. Il-punt ADR.AR.A.015 tal-Anness II u l-punt ADR.OR.A.015 tal-Anness III japplikaw għall-fornituri tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa minn dakinhar li jidħlu fis-seħħ ir-Regoli ta’ Implimentazzjoni rigward il-forniment tas-servizzi tal-immaniġġjar tar-rampa.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Frar 2014.