NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012
ze dne 14. listopadu 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.
(7)
Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
c)
CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.
(9)
Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě - čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.
(10)
Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(11)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(12)
O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.
(13)
Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.
(14)
Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.
(15)
Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).
(16)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(18)
Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.
(19)
Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.
(20)
Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.
b) Vyvážející výrobci v ČLR
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)
-
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Dovozci v Unii
-
Symbol srl, Treviso, Itálie
-
Metro AG, Düsseldorf, Německo
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko
d) Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi
(21)
Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.
3. Období šetření
(22)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(23)
Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.
(25)
Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.
1.1. Žádosti o vyloučení
(26)
Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.
1.1.1. (Jemný) kostní porcelán
(27)
Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.
(28)
Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.
1.1.2. Keramické (kuchyňské) nože
(29)
Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.
(30)
Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.
(31)
Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.
(32)
Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(33)
Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.
(34)
Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.
1.1.3. Výrobky čínského/orientálního vzhledu
(35)
Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6-10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.
(38)
Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.
(39)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.5. Ručně vyráběný porcelán
(40)
Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.
(41)
Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
1.1.6. Ručně malované stolní nádobí a náčiní
(42)
Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.
(43)
Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.7. Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou
(44)
Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.
(45)
Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.8. Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí
(46)
V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.
(47)
Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.
1.1.9. Kameninové výrobky
(48)
Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.
(49)
Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
(50)
Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.
1.1.10. Ostatní tvrzení
(51)
Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.
(52)
V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.
(53)
Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.
1.2. Závěr ohledně dotčeného výrobku
(54)
Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.
(55)
Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.
(56)
Jak však bylo objasněno v (29).-(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(58)
Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.
2.1. Tvrzení
(59)
V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.
(60)
Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.
(61)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.
(62)
Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.
2.2. Závěr
(63)
Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(65)
Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.
(66)
Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P - Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(67)
Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(68)
V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.
(69)
U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.
(70)
Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(71)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(72)
Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann (4) šetření ukončit.
(73)
Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.
(74)
Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.
(75)
Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.
(76)
Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.
(77)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(79)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(80)
Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.
(81)
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.
3. Individuální zjišťování
(82)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.
(83)
V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(84)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(85)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(86)
Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.
(87)
Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(89)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(90)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(91)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
(92)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(93)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
(94)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
5. Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(95)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
6. Srovnání
(96)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(97)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
(98)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
(99)
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
(100)
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(101)
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
7. Dumpingová rozpětí
(102)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(103)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
(104)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
(105)
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(106)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
26,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
58,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(107)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
(108)
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
2. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(110)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(113)
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
(115)
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
3.2. Cenové podbízení
(116)
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
(117)
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
(120)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
(121)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní - 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobní kapacita (v tunách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využití kapacity
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.
Tabulka 4
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu v Unii
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(127)
Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Zásoby
(130)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OŠ
Zásoby (v tunách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodejní ceny
(131)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 10
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peněžní tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investice (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Roční mzdové náklady na zaměstnance
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.
(134)
Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002-2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.
(135)
Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.
(136)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.
(137)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.
4.3.4. Výrobní náklady
(138)
V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní náklady (v EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Závěr ohledně újmy
(139)
Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.
(140)
Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.
(141)
Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.
(142)
Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.
(143)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(145)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.
(146)
V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
(149)
V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(150)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podíl na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(152)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(153)
CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.
(154)
Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.
(155)
Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.
3.2. Segmenty trhu
(156)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.
(157)
Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.
(158)
Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.
3.3. Spotřeba a poptávka
(159)
Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.
(160)
Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.
(161)
CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.
(162)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.
(163)
Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(164)
Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.
(165)
Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(166)
Tato tvrzení se proto zamítají.
3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(167)
Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:
Tabulka 13
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Průměrná vývozní cena (v EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.
(169)
V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.
(170)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.
3.5. Zrušení dovozních kvót
(171)
Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.
(172)
Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.
(173)
Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.
3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(174)
Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.
(175)
Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(176)
Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.
3.7. Výrobní metody
(177)
Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody - výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.
(178)
Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.8. Trhy s použitým zbožím
(179)
Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.
(180)
Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.9. Hospodářská krize
(181)
Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.
(182)
Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(183)
Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.
(184)
Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
3.10. Další činitele
(185)
Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.
(186)
Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.
(187)
CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.
(188)
Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.
(189)
Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975-2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).
(190)
Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(191)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(192)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(193)
Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.
(194)
Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.
(195)
Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.
(196)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(197)
Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.
(198)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(199)
Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.
(200)
Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.
(201)
Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.
(202)
Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD - s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie - spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.
(203)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.
(204)
Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.
(205)
Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.
(206)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.
(207)
Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.
(208)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.
(209)
Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.
(210)
Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.
(211)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(212)
Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.
(213)
Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.
(214)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2-3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.
(215)
CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(216)
Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.
(217)
V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.
5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(218)
Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(219)
Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(220)
Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.
(221)
Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.
(222)
Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny - clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.
(223)
Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.
(224)
Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.
(225)
Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(227)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.
(228)
Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.
(229)
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(230)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(231)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.
(233)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.
(234)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(235)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(236)
Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.
(237)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(238)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(239)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(240)
Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.
(241)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(242)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Společnosti uvedené v příloze I
26,6 %
B354
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1072/2012
tal-14 ta’ Novembru 2012
li jimponi dazju antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (‘ir-Regolament bażiku’), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fis-16 ta’ Frar 2012, il-Kummissjoni Ewropea, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“in-notifika ta’ bidu”), ħabbret il-bidu ta’ proċedura antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-pajjiż ikkonċernat”, “iċ-Ċina” jew “ir-RPĊ”).
(2)
Il-proċedura nbdiet wara ilment li ġie ppreżentat fit-3 ta’ Jannar 2012 f’isem il-produtturi tal-UE (“il-kwerelanti”), li jirrappreżentaw aktar minn 30 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-imsemmi prodott u ta’ ħsara materjali li rriżultat minnu, li kienet meqjusa bħala biżżejjed biex tiġġustifika l-ftuħ ta’ proċedura.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-kwerelanti, lil produtturi tal-Unjoni magħrufa oħrajn, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ, lill-importaturi, lin-negozjanti, lill-utenti, lill-fornituri u lill-assoċjazzjonijiet magħrufa bħala li huma kkonċernati, kif ukoll lir-rappreżentanti tar-RPĊ dwar il-bidu tal-proċedura. Il-Kummissjoni avżat ukoll lill-produtturi fil-Federazzjoni Russa, li kienet proposta fin-notifika ta’ bidu bħala pajjiż analogu possibbli. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika ta’ bidu. Il-partijiet interessati kollha li għamlu din it-talba u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, fil-fatt ingħataw id-dritt li jinstemgħu.
(4)
Minħabba dak li jidher bħala għadd kbir ta’ produtturi esportaturi u importaturi mhux relatati, in-notifika ta’ bidu talbet lill-produtturi esportaturi u lill-importaturi mhux relatati jippreżentaw lilhom infushom lill-Kummissjoni u jipprovdu tagħrif bażiku dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011. Dan it-tagħrif għandu jagħti ċ-ċans lill-Kummissjoni, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, li tiddeċiedi dwar il-ħtieġa tat-teħid ta’ xi kampjuni u jekk ikun hemm il-ħtieġa, li tagħżel il-kampjuni.
(5)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni involuti f’din il-proċedura, in-notifika ta’ bidu ħabbret li l-Kummissjoni kienet għażlet kampjun provviżorju ta’ produtturi tal-Unjoni għad-determinazzjoni tal-ħsara skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Dik l-għażla minn qabel kienet saret bl-użu tal-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni fl-istadju tal-bidu u kienet ibbażata fuq il-volum tal-bejgħ, id-daqs u l-lokazzjoni ġeografika tal-produtturi fl-Unjoni, kif ukoll fuq is-segment tal-prodott. Dan il-kampjun kien jinkludi sitt produtturi tal-Unjoni li jkopru t-tipi ta’ prodotti ewlenin kollha u li jinsabu f’ħames Stati Membri, li tnejn minnhom kienu intrapriżi żgħar u medji (SMEs). Dak il-kampjun preliminari kien jammonta għal aktar minn 15 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata. Madankollu, wieħed mill-produtturi fil-kampjun preliminari ma xtaqx li jkun parti mill-kampjun u bosta partijiet interessati sostnew li kienet ġiet injorata l-għażla ta’ Stat Membru b’volumi kbar ta’ produzzjoni u li għalhekk għandu jkun hemm tali inklużjoni f’kampjun rappreżentattiv. Fid-dawl ta’ dan, il-Kummissjoni biddlet il-kampjun preliminari tagħha u l-kampjun finali li rriżulta issa kien jinkludi seba’ produtturi tal-Unjoni li jkopru t-tipi ta’ prodotti ewlenin kollha u li jinsabu f’sitt Stati Membri, li tnejn minnhom kienu SMEs. Dak il-kampjun kien jirrappreżenta aktar minn 20 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata.
(6)
Madwar 400 produttur esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, li jammontaw għal aktar minn 60 % tal-esportazzjonijiet totali, ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Abbażi tal-informazzjoni li rċeviet, il-Kummissjoni għażlet kampjun provviżorju ta’ ħames produtturi esportaturi bl-ogħla volum ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni u stiednet lill-produtturi esportaturi kollha magħrufa mal-Kummissjoni sabiex jagħmlu l-kummenti tagħhom dwar il-kampjun propost. Żewġ produtturi esportaturi fl-għażla preliminari biex jagħmlu parti mill-kampjun imbagħad ikkoreġew l-informazzjoni tagħhom għat-teħid tal-kampjun b’tali mod li l-volum tal-esportazzjoni tagħhom ma kienx suffiċjenti għalihom biex jiġu inklużi fil-kampjun. Il-Kummissjoni mbagħad għażlet il-kampjun finali bl-akbar ħames kumpaniji aġġornati f’termini ta’ volum tal-esportazzjoni. Il-kumpaniji fil-kampjun jammontaw għal kważi 20 % tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw.
(7)
Il-kumpaniji jew il-gruppi ta’ kumpaniji finalment magħżula li għandhom jiġu inklużi fil-kampjun huma:
(a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd u l-kumpaniji relatati magħha,
(b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd u l-kumpaniji relatati magħha,
(c)
CHL International Ltd u l-kumpaniji relatati magħha,
(d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited u l-kumpaniji relatati magħha (‘Niceton’) u
(e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Kien hemm kumpanija waħda li kkontestat l-għażla tal-kumpaniji fil-kampjun u saħqet li hija għandha tiġi inkluża fil-kampjun. Hija sostniet li l-inklużjoni tagħha ma kinitx se tagħmel l-għadd ta’ kumpaniji fil-kampjun wieħed mhux xieraq u ma kienet se tikkawża ebda dewmien fl-investigazzjoni, speċjalment billi din hija kumpanija li tesporta relattivament żgħira. Hija sostniet ukoll li l-kumpanija hija proprjetà ta’ sidien barranin u li l-kampjun ma jkunx wieħed rappreżentattiv mingħajr l-inklużjoni tagħha.
(9)
Il-Kummissjoni tfakkar li l-għażla tal-kumpaniji fil-kampjun saret fuq il-bażi tal-akbar kwantitajiet ta’ volumi skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku billi tqies l-għadd ta’ produtturi li setgħu jiġu investigati b’mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Meta wieħed iqis li l-kumpanija hija kumpanija li tesporta relattivament żgħira, l-inklużjoni tagħha ma kienet ser iżżid ebda valur mar-rappreżentanza tal-kampjun f’termini ta’ volum esportat. Barra minn hekk, ta’ min jinnota wkoll li l-kumpanija ppreżentat ruħha tard wisq - erba’ xhur wara li kienet ġiet ikkomunikata l-għażla finali lill-produtturi esportaturi kollha u wkoll wara li kienu diġà saru ż-żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji magħżula. Għalhekk, it-talba ta’ din il-kumpanija li tiġi inkluża fil-kampjun ġiet miċħuda.
(10)
Aktar minn sittin importatur mhux relatati wieġbu sad-data tal-għeluq għall-mistoqsijiet tat-teħid tal-kampjun u offrew il-kooperazzjoni tagħhom fil-proċedura. Ħamsa minn dawn il-kumpaniji ntgħażlu biex jifformaw il-kampjun. Dawn il-ħames importaturi mhux relatati ntgħażlu fuq il-bażi tal-volumi u l-valur tal-importazzjonijiet u l-bejgħ mill-ġdid fl-Unjoni, il-lokazzjoni ġeografika tagħhom, il-mudell tan-negozju tagħhom u s-segment tal-prodott tagħhom. Il-kumpaniji fil-kampjun kienu jikkorrispondu mal-akbar volumi rappreżentattivi u mal-valur tal-importazzjonijiet u l-bejgħ mill-ġdid fl-Unjoni, li setgħu jiġu investigati b’mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Skont il-figuri rrapportati fl-istadju tat-teħid tal-kampjun, huma kienu jammontaw għal madwar 6 % tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat matul il-PI.
(11)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ ikunu jistgħu jissottomettu talba għal trattament ta’ ekonomija tas-suq (‘TES’) jew trattament individwali (‘TI’), jekk din kienet ix-xewqa tagħhom, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ talba lill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kienu talbuhom u lill-awtoritajiet Ċiniżi.
(12)
Ħdax-il produttur esportatur Ċiniżi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi talbu TES skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, jew TI f’każ li l-investigazzjoni tistabbilixxi li huma ma ssodisfawx il-kondizzjonijiet għal TES. Tlieta minn dawn il-pretendenti ġew inklużi fil-kampjun, filwaqt li t-tmienja l-oħra ma ġewx inklużi. Wieħed minn dawn il-produtturi esportaturi, mhux inkluż fil-kampjun, sussegwentement irtira t-talba tiegħu għal TES filwaqt li żamm it-talba tiegħu għal TI. Iż-żewġ produtturi esportaturi l-oħrajn fil-kampjun, flimkien ma’ erba’ kumpaniji oħrajn li ma ġewx inklużi fil-kampjun, talbu TI biss.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-ħames produtturi esportaturi fil-kampjun fir-RPĊ u lil kważi 300 produttur esportaturi oħrajn fir-RPĊ li talbu li jirċievu l-kwestjonarji. Barra minn hekk, intbagħtu kwestjonarji lis-seba’ produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun, lill-ħames importaturi magħżula fil-kampjun, lill-erba’ assoċjazzjonijiet ta’ bejjiegħa bl-imnut u distributuri, kif ukoll lil bejjiegħa bl-imnut u distributuri individwali li talbu li jirċievu l-kwestjonarji. Minbarra dan, il-kwestjonarji ntbagħtu wkoll lil produtturi esportaturi fl-Indja, fit-Turkija, fil-Brażil, fit-Tajlandja u fir-Russja, li kienu meqjusa bħala pajjiżi kandidati għall-għażla ta’ pajjiż analogu xieraq.
(14)
It-tweġibiet waslu minn tlettax-il produttur esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ u minn tliet produtturi minn pajjiżi analogi possibbli (il-Brażil, it-Tajlandja u r-Russja). Barra minn hekk, il-Kummissjoni rċeviet il-kwestjonarji mwieġba mis-seba’ produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun u mill-ħames importaturi magħżula fil-kampjun. Il-kwestjonarji mwieġba waslu wkoll minn bejjiegħ wieħed bl-imnut, minn distributur wieħed u minn żewġ assoċjazzjonijiet ta’ bejjiegħa bl-imnut u distributuri.
(15)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni rċeviet sottomissjonijiet minn aktar minn 20 importatur mhux relatati ma’ produttur esportatur, minn bosta bejjiegħa bl-imnut, minn fornitur ta’ programmi ta’ kummerċjalizzazzjoni u mill-Kamra Ċiniża ta’ Prodotti Industrijali Ħfief u ta’ Prodotti ta’ Artiġjanat (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts-Crafts - CCCLA).
(16)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha meqjusa bħala neċessarja għad-determinazzjoni provviżorja tad-dumping, għall-ħsara li rriżultat u għall-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a) Produtturi tal-Unjoni
(17)
Iż-żjarat ta’ verifika saru fil-bini tas-seba’ produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun.
(18)
Il-produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun kif ukoll produtturi tal-Unjoni oħrajn li kkooperaw talbu, fuq il-bażi tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, li l-identitajiet tagħhom jinżammu kunfidenzjali. Huma sostnew li l-iżvelar tal-identità tagħhom jista’ jwassal għal riskju ta’ effetti negattivi sinjifikanti.
(19)
Ċerti produtturi tal-Unjoni kwerelanti jfornu lil klijenti fl-Unjoni li wkoll jakkwistaw il-prodotti tagħhom miċ-Ċina, biex b’hekk jibbenifikaw direttament minn dawn l-importazzjonijiet. Għalhekk, dawk il-kwerelanti kkunsidraw lilhom infushom bħala li kienu f’pożizzjoni sensittiva minħabba li wħud mill-klijenti tagħhom setgħu ma kienux sodisfatti bil-mod kif ġie sottomess jew appoġġjat l-ilment tagħhom kontra l-allegat dumping dannuż. Għal dawn ir-raġunijiet, huma kkunsidraw li kien hemm riskju ta’ ritaljazzjoni minn uħud mill-klijenti tagħhom. Barra minn hekk, ċerti produtturi tal-Unjoni kwerelanti qegħdin jesportaw ukoll lejn iċ-Ċina. Dawk il-kumpaniji kienu tal-fehma li s-sottomissjoni ta’ jew l-appoġġ għal ilment kontra l-allegat dumping dannuż jistgħu jirrappreżentaw theddida għan-negozju tagħhom fiċ-Ċina. It-talba ġiet milqugħa minħabba li kienet issostanzjata biżżejjed.
(20)
Ir-rappreżentanti ta’ ċerti produtturi esportaturi, is-CCCLA u xi importaturi mhux relatati sostnew li huma ma setgħux jeżerċitaw id-dritt tagħhom ta’ difiża kif suppost minħabba li l-identità tal-kwerelanti u ta’ dawk li appoġġjaw l-ilmenti ma kinitx żvelata. Huma sostnew li, f’dawk iċ-ċirkostanzi, il-partijiet ġew esklużi milli jikkummentaw dwar il-ħsara materjali li kienet teżisti, kemm jekk il-produtturi jistgħu jiġu esklużi mill-industrija tal-Unjoni skont l-Artikolu 4(1) (a) tar-Regolament bażiku u/jew mir-rappreżentanza tal-kampjun. Madankollu, ta’ min jinnota li l-Kummissjoni żgurat li dawn il-kwistjonijiet jistgħu jiġu vverifikati u indirizzati fil-fajls disponibbli għal spezzjoni mill-partijiet interessati, bħall-korrispondenza għall-partijiet interessati, permezz ta’ notes on standing u l-għażla tal-kampjun u permezz ta’ sottomissjonijiet iddokumentati tajjeb minn partijiet oħrajn. Għalhekk, it-talba ġiet miċħuda.
(b) Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd u Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (‘Hunan Hualian’)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd u Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (‘Guangxi Sanhuan’)
-
CHL International Ltd u CHL Porcelain Industries Ltd (‘CHL’)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited u negozjant relatat ibbażat f’Ħong Kong, Niceton International Limited (‘Niceton’)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd u Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (‘Grand Collection’)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
(c) Importaturi tal-Unjoni
-
Symbol srl, Treviso, l-Italja;
-
Metro AG, Dusseldorf, il-Ġermanja;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, il-Ġermanja;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, l-Awstrija;
-
IKEA Supply AG, Pratteln, l-Isvizzera
(d) Produttur esportatur fil-pajjiż analogu
(21)
Il-produttur Brażiljan li kkoopera talab biex l-identità tiegħu tibqa’ kunfidenzjali minħabba li l-iżvelar tagħha tista’ tirriżulta f’effetti negattivi sinjifikanti fuq in-negozju tiegħu. It-talba tiegħu tqieset bħala li kienet mistħoqqa u b’hekk ġiet aċċettata.
3. Il-perjodu tal-investigazzjoni
(22)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2011 sal-31 ta’ Diċembru 2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew ‘PI’). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sal-aħħar tal-perjodu ta’ investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
(23)
Il-kwerelanti sostnew li l-perjodu għall-valutazzjoni tal-ħsara għandu jiġi estiż b’sena u jibda fl-2007, filwaqt li c-CCCLA sostniet li dan il-perjodu għandu jitqassar b’sena u jibda fl-2009. F’dak li għandu x’jaqsam mal-ewwel talba, din ma ngħatatx minħabba li ma kien hemm xejn fil-fajl li kien jissostanzja li perjodu kkunsidrat ta’ ħames snin ikun jirrifletti x-xejriet aħjar, kif issuġġerit mill-kwerelanti. Fir-rigward tat-tieni talba, is-CCCLA rreferiet f’termini ġenerali għall-każistika tad-WTO li setgħet tistabbilixxi li l-membri tad-WTO ma jistgħux jagħżlu bażi li tirriżulta f’sempliċi tqabbil minn punt ta’ tmiem għal punt ta’ tmiem u li jekk bidla fis-sena bażi tista’ twassal faċilment għal sejba ta’ ħsara, il-membru tad-WTO jista’ jkollu diffikultà biex jistabbilixxi l-eżistenza ta’ ħsara materjali. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li t-tnaqqis tal-perjodu kkunsidrat f’dan il-każ jirriżulta f’perjodu ta’ analiżi qasir bla bżonn li, barra minn hekk, minħabba l-impatt tal-kriżi ekonomika fuq ċerti indikaturi, seta’ offra stampa ppreġudikata tax-xejriet tal-ħsara. B’hekk, iż-żewġ talbiet ġew miċħuda b’mod provviżorju.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(24)
Il-prodott ikkonċernat huwa oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina li bħalissa jaqgħu fl-ambitu tal-kodiċi CN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 u ex 6912 00 90 u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-prodott ikkonċernat”). Dan il-prodott jista’ jkun tal-porċellana jew tal-kina, ta’ fuħħar komuni, tal-ġebel, taċ-ċaqquf jew ta’ fuħħar fin jew xi materjal ieħor. Il-materja prima ewlenija tinkludi minerali bħal kaolin, feldspar u quartz u l-kompożizzjoni tal-materja prima użata tiddetermina t-tip tal-prodott taċ-ċeramika finali prodott.
(25)
L-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina jiġu kkummerċjalizzati f’varjetà kbira ta’ forom li komplew jevolvu tul iż-żmien. Huma jintużaw f’firxa wiesgħa ta’ postijiet, pereżempju; djar, lukandi, ristoranti jew stabbilimenti tal-kura tas-saħħa.
1.1. Talbiet għal esklużjoni
(26)
Matul l-investigazzjoni, ġew sottomessi u analizzati bosta talbiet għall-esklużjoni ta’ prodotti speċifiċi mill-ambitu tal-prodott. L-analiżi ta’ dawn it-talbiet hija miġbura fil-qosor fil-paġni li ġejjin.
1.1.1. Kina (fina)
(27)
Fir-rappreżentazzjonijiet tagħha, is-CCCLA sostniet li l-kina (fina) għandha tiġi eskluża mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni. Allegatament, il-kina (fina) hija differenti b’mod fundamentali minn tipi oħrajn ta’ oġġetti għal fuq il-mejda u tal-kċina minħabba differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, fil-proċessi tal-produzzjoni, fl-użu finali u fil-perċezzjoni tal-konsumaturi. Magħmula minn trab mill-għadam tal-barri, il-livelli għoljin tagħha ta’ bjuda u transluċidità huma notevoli. B’saħħa mekkanika qawwija ħafna u reżistenza kbira għat-tixlif, din il-kina tiġi manifatturata fi cross-sections ferm irqaq u permezz ta’ produzzjoni aktar sofistikata u għalja mhux tipikament użata mill-produtturi tal-Unjoni. Barra minn hekk, huma biss ftit produtturi tal-Unjoni li ser ikunu qegħdin jimmanifatturaw il-kina (fina).
(28)
Fir-rigward ta’ dawn it-talbiet, l-investigazzjoni żvelat l-ewwel nett li ma teżisti ebda definizzjoni aċċettata b’mod universali ta’ kina. Il-kina (fina) hija biss forma waħda ta’ porċellana magħmula minn għaġna ratba, b’sehem kbir tal-materja prima jkun l-istess bħal dik li tintuża għal oġġetti taċ-ċeramika. Fis-sottomissjonijiet tagħha, is-CCCLA kkontradixxiet lilha nnifisha fir-rigward tal-kombinazzjoni u s-sehem tal-ingredjenti differenti. It-tieni, l-investigazzjoni ma setgħetx tikkonferma li l-kina (fina) kienet teħtieġ proċess ta’ produzzjoni ħafna aktar sofistikat. It-tielet, l-użu tal-kina (fina) bħala oġġetti ta’ fuq il-mejda huwa identiku kullimkien, kemm jekk fiċ-Ċina jew inkella fl-Unjoni. Barra minn hekk, l-ebusija u r-robustezza mhumiex speċifiċi għall-kina (fina). Pereżempju, l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda għar-ristoranti jew għall-catering ikunu partikolarment ebsin u robusti. Fl-aħħar iżda mhux l-inqas, il-kina (fina) tiġi manifatturata minn numru ta’ produtturi tal-Unjoni u hija f’kompetizzjoni ma’ importazzjonijiet ta’ kina (fina) li toriġina miċ-Ċina. Għalhekk, it-talbiet għall-esklużjoni tal-kina (fina) mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni huma miċħuda b’mod provviżorju.
1.1.2. Skieken taċ-ċeramika (għall-kċina)
(29)
Żewġ produtturi esportaturi, is-CCCLA u diversi importaturi sostnew li s-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) għandhom jiġu eslużi mill-ambitu tal-prodott. Din it-talba hija bbażata fuq l-allegazzjoni li, minħabba l-karatteristiċi speċifiċi tagħhom, dawn is-skieken u tipi oħrajn ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina ma jistgħux jitqiesu bħala li jifformaw prodott wieħed. Is-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) ġeneralment ikollhom materjal taċ-ċeramika magħmul minn ossidu taż-żirkonju għax-xafra li ma jintużax għal oġġetti “standard” ta’ fuq il-mejda bħal kikkri u platti. Il-grad ta’ interkambjalità tagħhom mal-kateogiriji ewlenin tal-prodott taħt investigazzjoni sejjer ikun limitat.
(30)
L-investigazzjoni żvelat li s-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi (għamla u ebusija), disinn tal-industrija u użu finali (li jaqtgħu) bħas-skieken tal-metall (għall-kċina). Konsegwentement, huma differenti mill-prodotti l-oħrajn koperti mill-proċedura minħabba li dawn tal-aħħar huma primarjament oġġetti intiżi biex iżommu oġġetti tal-ikel minħabba d-disinn speċifiku u l-karatteristiċi fiżiċi tagħhom.
(31)
Barra minn hekk, ġie sostnut li t-teknoloġija li tipproduċi dawk is-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) mhux ser tibqa’ teżisti fl-Unjoni, għalhekk, it-tkomplija tal-investigazzjoni fir-rigward tas-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) tispiċċa tikser il-liġi tad-WTO u tal-Unjoni. Il-kwerelanti rrikonoxxew li, skont l-għarfien tagħhom, ma kienx hemm tali produzzjoni fl-Unjoni.
(32)
Ġie miżjud ukoll li s-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) jinbiegħu biss f’postijiet esklussivi, filwaqt li l-mezzi tad-distribuzzjoni (id-distributuri tal-oġġetti tal-kċina) u l-assoċjazzjoni rappreżentattiva (l-assoċjazzjoni tal-pożati) huma wkoll differenti minn xulxin. Madankollu, l-investigazzjoni ma setgħetx tikkonferma li dawn il-kwistjonijiet huma ekwivalenti għal perċezzjoni tal-konsumaturi differenti meta mqabbla ma’ tipi oħrajn ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina.
(33)
Ġie allegat ukoll li l-miżuri fuq is-skieken taċ-ċeramika mhumiex ser iroddu kundizzjonijiet ġusti fis-suq iżda pjuttost joħolqu dannu għall-konsumaturi finali (tas-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina)). Ċerti partijiet iddikjaraw li, fir-rigward tas-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) mhux manifatturati fl-Unjoni, ma kienx possibbli li kien hemm ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni ssubordinat l-analiżi ta’ dawn it-talbiet għal konklużjoni dwar jekk is-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) u tipi oħrajn ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina humiex meqjusa bħala li jifformaw prodott wieħed.
(34)
Fuq il-bażi tal-kunsiderazzjonijiet fil-premessa (30) hawn fuq, l-investigazzjoni kkonkludiet b’mod provviżorju li s-skieken taċ-ċeramika (għall-kċina) huma fundamentalment differenti minn tipi oħrajn ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina minħabba differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi, fil-proċessi tal-produzzjoni u fl-użu finali. Għalhekk, it-talba sabiex dawn l-oġġetti jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta’ din l-investigazzjoni ġiet aċċettata b’mod provviżorju.
1.1.3. Oġġetti Ċiniżi/b’dehra Orjentali
(35)
Żewġ importaturi sostnew li l-oġġetti Ċiniżi/b’dehra Orjentali ta’ fuq il-mejda u tal-kċina għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. Ir-raġuni ewlenija li ġiet allegata kienet li dawn it-tipi ta’ oġġetti ma jiġux manifatturati fl-Unjoni, li d-domanda għal dawn l-oġġetti fl-Unjoni dejjem kienet fornuta minn importazzjonijiet u li l-importazzjonijiet ta’ dan it-tip mhux ser ikollhom impatt negattiv fuq kwalunkwe sehem mis-suq miżmum mill-industrija tal-Unjoni.
(36)
L-investigazzjoni sabet li la teżisti definizzjoni oġġettiva u aċċettata b’mod universali ta’ din il-kategorija u lanqas karatteristiċi speċifiċi li jidentifikawha. Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni jistgħu jimmanifatturaw dan l-istil ukoll. Barra minn hekk, l-oġġetti Ċiniżi/b’dehra Orjentali ta’ fuq il-mejda u tal-kċina ma għandhomx użu finali uniku jew differenti. Fl-aħħar iżda mhux l-inqas, l-investigazzjoni rrimarkat li f’ħafna ristoranti Ażjatiċi jintużaw oġġetti ta’ fuq il-mejda bi stil tal-punent u li l-prodotti inkwistjoni jistgħu jiġu sostitwiti faċilment. Għalhekk, it-talbiet għall-esklużjoni ta’ oġġetti Ċiniżi/b’dehra Orjentali mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni huma miċħuda b’mod provviżorju.
1.1.4. Porċellana durabbli
(37)
Minn naħa, ġie sostnut li l-porċellana durabbli għandha tiġi eskluża mill-ambitu tal-prodott minħabba l-karatteristiċi fiżiċi uniċi u l-proċess tal-produzzjoni tagħha. B’reżistenza u saħħa akbar, il-materja prima tal-porċellana durabbli tinkludi fiha bejn 6 u 10 % ta’ trab tal-alumina, filwaqt li l-proċess ta’ tħejjija tal-materja prima (kaolin) huwa wieħed uniku. Il-porċellana durabbli tirrikjedi ħaddiema tas-sengħa u tgawdi minn kwalità u prezz ogħla meta mqabbla ma’ oġġetti ta’ fuq il-mejda tradizzjonali. Barra minn hekk, ma hemmx produtturi mill-Unjoni li jimmanifatturawha.
(38)
Min-naħa l-oħra, importatur sostna li l-oġġetti ta’ fuq il-mejda durabbli, li jintużaw tipikament fil-lukandi, jammontaw għal sehem sostanzjali tal-produzzjoni globali taċ-ċeramika Ċiniża, għalhekk, jekk dawn jiġu injorati, jispiċċaw jiġu prodotti riżultati li ma jagħtux l-impressjoni korretta.
(39)
L-investigazzjoni sabet li la teżisti definizzjoni oġġettiva u aċċettata b’mod universali ta’ porċellana durabbli u lanqas karatteristiċi mhux ikkontestati li jidentifikawha. Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni jistgħu jimmanifatturaw dawn it-tip ta’ oġġetti ta’ fuq il-mejda wkoll u kemm il-prodotti Ċiniżi kif ukoll dawk magħmula fl-Unjoni jinsabu f’kompetizzjoni diretta. Barra minn hekk, il-porċellana durabbli ma għandhiex użu finali uniku jew differenti. Għalhekk, it-talbiet għall-esklużjoni ta’ porċellana durabbli mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni huma miċħuda b’mod provviżorju.
1.1.5. Porċellana maħduma bl-idejn
(40)
Assoċjazzjoni Svediża li tirrappreżenta importaturi Svediżi rilevanti għamlet rappreżentazzjonijiet favur l-esklużjoni ta’ porċellana maħduma bl-idejn mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni. Hija invokat l-istorja twila ta’ tali xogħol maħdum bl-idejn fiċ-Ċina, l-affordabilità tiegħu u l-perċezzjoni differenti tal-konsumaturi bejn oġġetti Ċiniżi maħduma bl-idejn kontra oġġetti mhux maħduma bl-idejn manifatturati fl-Unjoni.
(41)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li, minn naħa waħda, ma teżisti ebda definizzjoni oġġettiva/aċċettata b’mod universali ta’ din il-kategorija u li, min-naħa l-oħra, hemm bosta produtturi mill-Unjoni li jimmanifatturaw porċellana maħduma bl-idejn. L-investigazzjoni wriet li la kien hemm karatteristiċi fiżiċi fundamentalment differenti minn għamliet oħrajn ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina u lanqas perċezzjoni differenti tal-konsumaturi meta mqabbla ma’ porċellana maħduma bl-idejn manifatturata fl-Unjoni. Għalhekk, it-talba għall-esklużjoni tal-porċellana maħduma bl-idejn mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni hija miċħuda b’mod provviżorju.
1.1.6. Oġġetti ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn
(42)
Diversi importaturi għamlu rappreżentazzjonijiet għall-esklużjoni ta’ oġġetti ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni. L-argumenti mressqa kienu jikkonċernaw il-fatt li l-oġġetti ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn huma mmirati għal ċertu tip ta’ konsumaturi, li jistgħu jintużaw għal għanijiet differenti minn oġġetti ta’ fuq il-mejda tradizzjonali (eż. bħala dekorazzjoni), li ma jiġux manifatturati fi kwantitajiet kummerċjali fl-Unjoni, li mhumiex direttament kompetittivi u lanqas interkambjabbli ma’ oġġetti oħrajn ta’ fuq il-mejda jew tal-kċina, il-perċezzjoni differenti mill-konsumaturi, il-lussu u n-natura aktar fraġli tagħhom, flimkien mal-proċess tal-produzzjoni speċifiku tagħhom, jinvolvu xogħol aktar intensiv u ħaddiema b’ħiliet kbar.
(43)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott huwa assolutament identiku għal oġġetti ta’ fuq il-mejda mhux impinġija bl-idejn sakemm issir it-tpinġija bl-idejn. Hija ċċarat ukoll li l-fatt li l-proċess tal-manifattura jinvolvi aktar trattament manwali ma jrendix il-prodott f’wieħed differenti; fil-fatt, ħafna mill-utenti finali jsibuha diffiċli biex jagħmlu distinzjoni, jekk ikun hemm, bejn porċellana mpinġija bl-idejn u porċellana mhux impinġija bl-idejn. L-investigazzjoni wriet ukoll li l-oġġetti ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn normalment ikollhom l-istess użu finali bħal tipi oħrajn ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u mhux neċessarjament ikunu aktar fraġli. L-investigazzjoni sabet ukoll li bosta produtturi mill-Unjoni jimmanifatturaw porċellana mpinġija bl-idejn u li l-prodotti importati u dawk magħmula fl-Unjoni huma f’kompetizzjoni diretta. Għalhekk, it-talbiet għall-esklużjoni tal-oġġetti ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni ġew miċħuda b’mod provviżorju.
1.1.7. Oġġetti figurattivi ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ
(44)
Importatur għamel rappreżentazzjonijiet għall-esklużjoni ta’ oġġetti figurattivi ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni. L-argumenti mressqa kienu jikkonċernaw il-fatt li l-oġġetti figurattivi ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ jinvolvu proċess ta’ produzzjoni differenti, użu differenti (billi jintużaw għall-ikel u x-xorb, filwaqt li, allegatament, il-prodotti mpinġija fuq il-verniċ normalment ma jistgħux jintużaw għal dan il-għan) u għandhom karatteristiċi fiżiċi u ta’ kwalità differenti, jiġifieri ma jagħmlux ħsara lill-ikel u assolutament ma ssir ebda ħsara lilhom mill-użu f’dishwasher jew f’microwave. Il-parti kkonċernata qalet ukoll li ma hemm ebda produttur mill-Unjoni li huwa kapaċi jew lest li jagħmel volumi kummerċjali ta’ oġġetti figurattivi ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ u ssuġġeriet li ma jkun hemm ebda riskju ta’ ċirkomvenzjoni li kieku l-oġġetti figurattivi ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni. Hija sostniet ukoll li l-konsumaturi iħarsu lejn dan il-prodott b’mod differenti, minħabba li, aktar milli bħala parti minn ditta, il-prodott jitqies bħala collector/lifestyle item u ma jinbiegħx f’settijiet kompleti.
(45)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li, minn naħa waħda, ma teżisti ebda definizzjoni oġġettiva u aċċettata b’mod universali ta’ din il-kategorija u li, min-naħa l-oħra, hemm bosta produtturi mill-Unjoni li jistgħu jimmanifatturawha. Barra minn hekk, ġie innotat li l-prodotti importati u dawk magħmula fl-Unjoni huma f’kompetizzjoni diretta. L-investigazzjoni żvelat li, fiżikament, il-prodott huwa assolutament identiku għall-oġġetti ta’ fuq il-mejda mhux impinġija bl-idejn u li l-konsumatur medju ma jagħmel ebda differenza bejn l-oġġetti figurattivi ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ u tipi oħrajn ta’ oġġetti dekorattivi ta’ fuq il-mejda. Hija għamlitha ċara wkoll li l-fatt li l-proċess tal-manifattura jinvolvi aktar ħaddiema tas-sengħa ma jrendix il-prodott f’wieħed differenti u li l-oġġetti ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ bażikament għandhom l-istess użu finali bħal tipi oħrajn ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda. Għalhekk, it-talbiet għall-esklużjoni tal-oġġetti ta’ fuq il-mejda mpinġija bl-idejn qabel jingħata l-verniċ mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni ġew miċħuda b’mod provviżorju.
1.1.8. Oġġetti ta’ fuq il-mejda mhux manifatturati fl-UE
(46)
Ir-rappreżentazzjonijiet ta’ ċerti importaturi jsostnu li l-investigazzjoni għandha tkun limitata għal dawk is-swieq li bħalissa qegħdin jiġu servuti mill-produtturi kwerelanti mill-Unjoni. Altrimenti, id-dazji jkunu ta’ dannu għal ċerti importaturi “speċjalizzati” fejn lanqas ikunu jistgħu jakkwistaw prodotti mingħand produtturi tal-Unjoni. Intqal ukoll li produtturi tal-Unjoni li jkollhom ditti ma jipproduċux prodotti għal kumpaniji oħrajn u li l-produtturi tal-Unjoni la jagħmlu ordnijiet żgħar u lanqas jaħdmu bil-forom għal ċerti għamliet. Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni mhumiex flessibbli u ma joffrux preżentazzjonijiet li jistgħu jingħataw bħala rigal.
(47)
Din it-talba ġiet miċħuda b’mod provviżorju minħabba li hija wisq estensiva u mhux definita u ma hemm ebda bażi oġġettiva għal din l-esklużjoni. Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni għandhom firxa wiesgħa ta’ prodotti u joffru prodotti ġodda regolarment, biex b’hekk il-kollezzjonijiet u l-firxiet ta’ prodotti jvarjaw kontinwament. It-tipi ta’ prodotti u kwalitajiet manifatturati mill-industrija tal-Unjoni jinstabu regolarment ukoll għand l-esportaturi. Barra minn hekk, l-investigazzjoni żvelat li hemm produtturi tal-Unjoni li jimmanifatturaw oġġetti taħt id-ditti ta’ partijiet oħrajn. Instab ukoll li l-prodotti manifatturati fl-Unjoni u dawk importati miċ-Ċina jinsabu f’kompetizzjoni diretta, jistgħu jiġu sostitwiti faċilment, għandhom l-istess użu finali, kif ukoll għandhom proċessi ta’ produzzjoni u perċezzjoni tal-klijenti simili. Il-kwistjoni tal-flessibbiltà hija indirizzata fit-taqsima dwar l-interess tal-Unjoni.
1.1.9. Oġġetti tal-ġebel
(48)
Importatur bi produzzjoni fiċ-Ċina sostna li l-importazzjonijiet ta’ prodotti tal-ġebel, li jikkonsistu primarjament minn oġġetti tal-kċina, għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. Skont din il-parti, ser ikun hemm biss produzzjoni marġinali ta’ prodotti tal-ġebel fl-Unjoni u probabbiltà kbira li l-kwerelanti jinkludu prodotti tal-ġebel għal ċirkomvenzjoni antiċipata. L-importatur allega wkoll li l-prezzijiet mitluba għal prodotti importati kienu ferm ogħla minn dawk mitluba minn kwalunkwe produttur ieħor fl-Unjoni u li dawn l-importazzjonijiet ma kkawżaw ebda dannu jew tnaqqis fil-prezzijiet.
(49)
Madankollu, l-investigazzjoni wriet li l-produzzjoni ta’ oġġetti tal-ġebel fl-Unjoni hija sinjifikanti. Din l-investigazzjoni kkonkludiet ukoll li l-prodotti tal-ġebel manifatturati fl-Unjoni u dawk importati miċ-Ċina jinsabu f’kompetizzjoni diretta, jistgħu jiġu sostitwiti faċilment, għandhom l-istess użu finali, kif ukoll għandhom proċessi ta’ produzzjoni, perċezzjoni tal-klijenti u karatteristiċi fiżiċi simili. L-allegazzjonijiet relatati mal-prezzijiet huma indirizzati fil-premessa (240). Għalhekk, it-talba għall-esklużjoni tal-oġġetti tal-ġebel mill-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni ġiet miċħuda b’mod provviżorju.
(50)
B’mod alternattiv, il-parti sostniet li prodotti tal-ġebel mogħtija l-verniċ u/jew prodotti miksija bl-enemel jew prodotti tal-ġebel mogħtija l-verniċ u/jew prodotti miksija bl-enemel mhux bojod u/jew iggradati għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni. Madankollu, f’dan l-istadju tal-proċedura ma setgħet tintlaħaq ebda konklużjoni fuq dan il-punt.
1.1.10. Talbiet oħrajn
(51)
Importatur sostna li l-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni kien wiesa’ wisq biex jippermetti li jsir tqabbil raġonevoli fost it-tipi ta’ prodotti. Importatur b’interessi ta’ produzzjoni fiċ-Ċina esprima opinjoni simili. F’dan ir-rigward, xi partijiet irreferew ukoll għal oġġetti purament dekorattivi.
(52)
F’dan ir-rigward, huwa innotat li l-kriterji rilevanti applikati sabiex jiġi stabbilit jekk il-prodott, soġġett għal investigazzjoni, jistax jitqies bħala prodott wieħed jew le, jiġifieri, il-karatteristiċi tekniċi u fiżiċi bażiċi tiegħu, huma stipulati fid-dettall hawn taħt. Għalhekk, oġġetti li huma purament dekorattivi mhumiex koperti. Barra minn hekk, anki jekk id-diversi tipi ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina jista’ fil-fatt ikollhom ċerti karatteristiċi speċifiċi differenti, l-investigazzjoni wriet li, bl-eċċezzjoni tas-skieken taċ-ċeramika, il-karatteristiċi bażiċi tagħhom jibqgħu identiċi. Barra minn hekk, il-fatt li l-prodott ikkonċernat jista’ jiġi manifatturat b’xi varjazzjonijiet fil-proċess tal-manifattura fih innifsu mhuwiex kriterju li jista’ jirriżulta f’sejba ta’ żewġ prodotti distinti jew aktar. Fl-aħħar nett, l-investigazzjoni żvelat ukoll li d-diversi tipi tal-prodott ikkonċernat ġeneralment inbiegħu permezz tal-istess mezzi ta’ bejgħ. Filwaqt li ċerti ħwienet speċjalizzati jistgħu jiffokaw fuq ċerti tipi speċifiċi, parti kbira mid-distributuri (bejjiegħa bl-imnut, kumplessi kummerċjali, supermarkets) ibiegħu diversi tipi ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina, sabiex joffru firxa wiesgħa ta’ għażliet lill-klijenti tagħhom. Għalhekk, il-pretensjonijiet li l-ambitu tal-prodott tal-investigazzjoni kien wiesa’ wisq ġew miċħuda b’mod provviżorju.
(53)
Parti interessata sostniet li ċerti oġġetti taċ-ċeramika li jitħnu l-ħwawar għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott. Madankollu, l-investigazzjoni ma setgħetx tasal għal konklużjoni dwar il-karatteristiċi speċifiċi tagħhom, biex b’hekk it-talba li saret ġiet miċħuda b’mod provviżorju.
1.2. Konklużjoni dwar il-prodott ikkonċernat
(54)
L-investigazzjoni wriet li t-tipi kollha ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina, minkejja d-differenzi f’dak li għandu x’jaqsam mal-proprjetajiet u l-istil, għandhom l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi bażiċi, jiġifieri l-prodotti taċ-ċeramika kienu mmirati primarjament sabiex ikunu f’kuntatt mal-ikel, bażikament jintużaw għall-istess għanijiet u jistgħu jitqiesu bħala tipi differenti tal-istess prodott.
(55)
Minbarra l-fatt li għandhom l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi bażiċi, dawk id-diversi stili u tipi kollha huma f’kompetizzjoni diretta u huma fil-biċċa l-kbira tagħhom interkambjabbli. Dan jidher b’mod ċar mill-fatt li ma hemmx linji diviżorji ċari bejniethom, jiġifieri hemm ċerta sovrapożizzjoni u kompetizzjoni bejn it-tipi ta’ prodotti differenti, filwaqt li l-bejjiegħa standard mhux sikwit jagħmlu distinzjoni, pereżempju, bejn prodotti tal-porċellana u prodotti mhux magħmula mill-porċellana.
(56)
Madankollu, kif ġie spjegat fil-premessi (29)-(34) aktar ‘il fuq, kien meqjus ukoll bħala xieraq li tiġi limitata d-definizzjoni tal-ambitu tal-prodott li abbażi tagħha kienet inbdiet l-investigazzjoni attwali billi jiġu esklużi s-skieken taċ-ċeramika. Għalhekk, il-prodott ikkonċernat huwa definit b’mod provviżorju bħala oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina, minbarra skieken taċ-ċeramika, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u li bħalissa jaqgħu fl-ambitu tal-kodiċi CN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 u ex 6912 00 90.
(57)
Fl-aħħar nett, għall-finijiet ta’ din il-proċedura u skont il-prattika konsistenti tal-Unjoni, huwa għalhekk ikkunsidrat li t-tipi kollha tal-prodott imsemmija fuq, bl-eċċezzjoni tas-skieken taċ-ċeramika, għandhom jitqiesu bħala li jifformaw prodott wieħed.
2. Il-prodott simili
(58)
L-investigazzjoni wriet li l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati u mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni, l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda manifatturati u mibjugħa fis-suq domestiku tar-RPĊ u l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina importati fl-Unjoni mir-RPĊ, kif ukoll dawk manifatturati u mibjugħa fil-Brażil, li jservi bħala pajjiż analogu, għandhom l-istess karatteristiċi kimiċi u fiżiċi bażiċi u l-istess użu finali bażiku.
2.1. Talbiet
(59)
Matul l-investigazzjoni, ċerti partijiet interessati sostnew li l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati mill-industrija tal-Unjoni u mibjugħa fis-suq tal-Unjoni ma kienux simili għall-prodott ikkonċernat. Huma sostnew li dan huwa muri b’mod partikolari minn differenzi bejn il-prodotti f’termini ta’ proprjetajiet, kwalità, perċezzjonijiet tal-konsumaturi, mezzi ta’ bejgħ u segmentazzjoni. Ġie sostnut ukoll li l-konsumaturi fl-Unjoni ġeneralment jipperċepixxu lill-prodott ikkonċernat bħala li huwa prodott irħas u li dawk il-prodotti ma jibbenifikaw minn ebda primjum ta’ ditta.
(60)
L-investigazzjoni żvelat dikjarazzjonijiet kontradittorji minn importaturi f’dak ir-rigward. Filwaqt li xi wħud sostnew li l-prodott ikkonċernat ġeneralment ikun ta’ kwalità inferjuri u jibqa’ f’kategorija ta’ prezz differenti meta mqabbel ma’ prodotti magħmula fl-Unjoni, oħrajn sostnew li l-oġġetti taċ-ċeramika tad-ditta ta’ fuq il-mejda u tal-kċina li jiġu manifatturati fil-pajjiż ikkonċernat jiġu importati bi prezzijiet ogħla miċ-Ċina.
(61)
Minn naħa waħda, importatur mhux inkluż fil-kampjun sostna li l-produtturi Ġermaniżi jagħmlu enfasi partikolari fuq il-profil tal-kwalità ‘magħmul fil-Ġermanja’. Din il-parti ddikjarat li l-kwalità tal-oġġetti ta’ fuq il-mejda fornuti minn ċerti ditti Ġermaniżi hija konsiderevolment aħjar minħabba l-metodu tal-manifattura, filwaqt li importaturi oħrajn iddikjaraw li huma akkwistaw il-prodotti miċ-Ċina minħabba l-kwalitajiet tajbin, il-kapaċitajiet tal-ikkastjar u l-ħaddiema tas-sengħa. L-investigazzjoni kkonfermat li fl-Unjoni, l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina ta’ kwalità baxxa u dawk ta’ kwalità għolja jiġu manifatturati u mibjugħa permezz tal-istess mezzi ta’ distribuzzjoni bħall-prodott ikkonċernat, jiġifieri permezz ta’ bejjiegħa bl-imnut indipendenti, supermarkets mhux speċjalizzati, kumplessi kummerċjali, eċċ. Għalhekk, huma qegħdin jikkompetu fl-istess suq.
(62)
Barra minn hekk, l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina mhux bilfors jindikaw il-pajjiż tal-oriġini tagħhom. Għalhekk, sikwit ikun diffiċli ħafna għall-konsumatur biex jagħmel id-distinzjoni bejn oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati fil-pajjiż ikkonċernat u prodotti magħmula fl-Unjoni.
2.2. Konklużjoni
(63)
Għal dawk ir-raġunijiet, huwa konkluż li, filwaqt li jista’ jkun hemm xi differenzi żgħar, l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati fil-pajjiż ikkonċernat u esportati minnu, l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati u mibjugħa fis-suq Brażiljan u l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati u mibjugħa fl-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi bażiċi u użu finali u għalhekk jitqiesu bħala simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
Ċ. DUMPING
1. Trattament tal-Ekonomija tas-Suq (‘TES’)
(64)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet ta’ antidumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi ddeterminat skont il-paragrafi 1 sa 6 tal-Artikolu msemmi għal dawk il-produtturi li nstabu li ssodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(ċ) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u gћall-finijiet ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stipulati hawn taћt f’forma mqassra:
-
Id-deċiżjonijiet kummerċjali jsiru b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza sinjifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri fis-suq;
-
L-intrapriżi jkollhom sett wieћed ċar ta’ reġistri ta’ kontabilità bażika li jiġu vverifikati b’mod indipendenti skont standards internazzjonali ta’ kontabilità u li huma applikati gћall-gћanijiet kollha;
-
Ma hemm l-ebda distorsjoni sinjifikanti trasferita mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
-
Il-liġijiet dwar il-Falliment u l-Proprjetà jiggarantixxu stabbiltà u ċertezza ġuridika; u
-
Il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jsiru skont ir-rati tas-suq.
(65)
Kif stabbilit fil-premessa (12) aktar ‘il fuq, ħdax-il produttur esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi mir-RPĊ talbu trattament ta’ ekonomija tas-suq (‘TES’) u mlew u bagħtu l-formola tat-talba għal TES sad-data tal-għeluq mogħtija. Madankollu, kien hemm produttur esportatur wieħed li sussegwentement irtira t-talba tiegħu għal TES.
(66)
Fis-sentenza tagħha fil-kawża C-249/10 P - Brosmann u oħrajn vs il-Kunsill, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li t-teknika tat-teħid tal-kampjuni preskritta fl-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku ma tistax tiġi applikata għall-iskop li jiġu ddeterminati t-talbiet ta’ trattament ta’ ekonomija tas-suq individwali magħmula skont l-Artikolu 2(7)(ċ) ta’ dak ir-Regolament. Il-Qorti sabet li, skont l-Artikolu 2(7)(ċ) tar-Regolament bażiku, il-produtturi li kkooperaw, li mhumiex parti mill-kampjun, huma intitolati li jkollhom it-talbiet tagħhom għal trattament ta’ ekonomija tas-suq eżaminati, irrispettivament minn jekk kellux jiġi kkalkolat marġini ta’ dumping individwali għal dawk il-kumpaniji barra mill-kampjun. (3) Fid-dawl ta’ din is-sentenza, ġie deċiż li għandhom jiġu eżaminati mhux biss it-talbiet għal TES tat-tliet produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi li huma inklużi fil-kampjun, iżda wkoll dawk tas-seba’ produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi li ma kienux inklużi fil-kampjun. Il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha li kienet meqjusa bħala neċessarja u vverifikat l-informazzjoni sottomessa fit-talba għal TES fil-bini tal-kumpaniji inkwistjoni.
(67)
Hija l-prattika stabbilita u konsistenti tal-Unjoni li teżamina jekk grupp ta’ kumpaniji relatati flimkien jissodisfawx b’mod ġenerali l-kondizzjonijiet għal TES. Għalhekk, f’każijiet fejn kumpanija sussidjarja jew kwalunkwe kumpanija oħra relatata mal-applikant fir-RPĊ tkun involuta, direttament jew indirettament, fil-produzzjoni jew il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat, l-eżaminazzjoni tat-TES issir fir-rigward ta’ kull kumpanija b’mod individwali, kif ukoll fir-rigward tal-grupp ta’ kumpaniji b’mod ġenerali.
(68)
Għaldaqstant, ġew ivverifikati t-talbiet għal TES tal-għaxar produtturi esportaturi, komposti minn sittax-il entità legali.
(69)
Ħadd mill-għaxar produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ ma nstab li kien jissodisfa l-kriterji sabiex jingħata TES. L-investigazzjoni tat-TES żvelat, b’mod partikolari, li ħadd mill-produtturi esportaturi, la individwalment u lanqas bħala grupp, ma għandu sett ċar ta’ reġistri ta’ kontabilità bażika, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti skont l-istandards tal-kontabilità internazzjonali. L-investigazzjoni sabet ukoll li seba’ kumpaniji, jew grupp ta’ kumpaniji, ma setgħux juru lill-Kummissjoni li ma kien hemm ebda distorsjoni sinjifikanti trasferita mis-sistema preċedenti tal-ekonomija mhux tas-suq. Barra minn hekk, tlieta mill-għaxar kumpaniji naqsu milli juru li d-deċiżjonijiet kummerċjali kienu ttieħdu b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza mill-Istat, u li l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq.
(70)
Barra minn hekk, matul iż-żjara ta’ verifika ta’ waħda mill-kumpaniji msemmija fuq, ġie stabbilit li hija kienet ipprovdiet informazzjoni qarrieqa u defiċjenti fil-formola tat-talba tagħha għal TES, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kumpanija relatata. Il-kooperazzjoni globali tagħha kienet severament defiċjenti u l-kumpanija għalhekk ġiet informata li jista’ jiġi applikat l-Artikolu 18(1) tar-Regolament bażiku u ntalbet tissottometti l-kummenti tagħha. Il-kummenti li daħlu kkonfermaw li kien hemm nuqqas ta’ kooperazzjoni, partikolarment fir-rigward tal-kumpanija relatata. Għalhekk ġie deċiż b’mod provviżorju li tali kumpanija ma tistax tibqa’ titqies bħala produttur esportatur li jikkoopera u li kwalunkwe sejba provviżorja jew finali għandha ssir fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(71)
Il-Kummissjoni żvelat uffiċjalment ir-riżultati tas-sejbiet tat-TES lill-kumpaniji kkonċernati fir-RPĊ, lill-awtoritajiet tar-RPĊ u lill-kwerelant. Huma ngħataw opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ jekk ikun hemm raġunijiet partikolari biex jinstemgħu.
(72)
Bosta kumpaniji sostnew li l-Kummissjoni naqset milli twieġeb għat-talba tagħhom għal TES fi żmien tliet xhur, kif meħtieġ mill-Artikolu 2(7)(ċ) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, l-investigazzjoni ser tkun imħassra minn żball proċedurali u l-Kummissjoni għandha, skont is-sentenza mogħtija fil-kawża ta’ Brosmann, (4) ittemm l-investigazzjoni.
(73)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li minħabba n-numru kbir ta’ talbiet għal TES li ġew eżaminati u vverifikati fuq il-post fiċ-Ċina, f’dan il-każ partikolari, ma kienx possibbli li jiġu ddeterminati t-talbiet għal TES fi ħdan il-perjodu stipulat. Madankollu, huwa mfakkar li l-Qorti Ġenerali riċentament sabet li determinazzjoni ta’ TES magħmula barra l-iskadenza ta’ tliet xhur preskritta fl-Artikolu 2(7)(ċ) tar-Regolament bażiku fiha nnifisha mhijiex biżżejjed biex twassal għal annullament ta’ regolament li jimponi miżuri antidumping. (5) Għalhekk, it-talba ġiet miċħuda.
(74)
Barra minn hekk, sitt kumpaniji kkontestaw il-valutazzjoni tal-Kummissjoni li huma ma għandhomx sett ċar ta’ reġistri tal-kontabilità, li jiġu vverifikati b’mod indipendenti skont standards ta’ kontabilità internazzjonali. Il-Kummissjoni eżaminat dawn it-talbiet bir-reqqa u sabet li l-ispjegazzjonijiet ipprovduti ma kienux tali li jinvalidaw is-sejbiet ġenerali li saru wara l-verifiki fuq il-post. B’mod aktar partikolari, f’xi każijiet, l-informazzjoni ġdida li ġiet ipprovduta kienet tikkontradixxi l-informazzjoni mogħtija qabel, filwaqt li f’xi każijiet, il-kumpaniji ppreżentaw evidenza ta’ sostenn ġdida li kienet ġiet ipprovduta jew magħmula disponibbli matul il-verifiki fuq il-post.
(75)
Ħames kumpaniji kkontestaw ukoll is-sejbiet tal-Kummissjoni li huma naqsu milli juru li ma kien hemm ebda distorsjoni sinjifikanti trasferita mis-sistema preċedenti tal-ekonomija mhux tas-suq. Madankollu, il-kummenti li waslu mhumiex ta’ tali karattru li jistgħu jbiddlu s-sejbiet tal-Kummissjoni wara ż-żjarat ta’ verifika. B’mod partikolari, il-kumpaniji ma pprovdew ebda evidenza li setgħet twarrab is-sejbiet oriġinali tal-Kummissjoni li kienu ġew trasferiti distorsjonijiet mis-sistema tal-ekonomija mhux tas-suq fir-rigward ta’, pereżempju, l-assi u d-drittijiet tal-użu tal-art.
(76)
Fl-aħħar nett, żewġ kumpaniji kkontestaw is-sejbiet li huma naqsu milli juru li d-deċiżjonijiet kummerċjali kienu ttieħdu b’reazzjoni għas-sinjali tas-suq, mingħajr interferenza mill-Istat u li l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq. B’mod partikolari, il-kummenti li waslu minn kumpanija waħda ma kienux tali li jinvalidaw is-sejba tal-Kummissjoni li l-Istat interferixxa fil-politika tar-reklutaġġ tagħha, filwaqt li l-kumpanija l-oħra pprovdiet informazzjoni ġdida u kontradittorja rigward ix-xiri ta’ materja prima.
(77)
Minn dak li ntqal qabel jirriżulta li l-ebda wieħed mill-argumenti mressqa ma kien tali li jista’ jbiddel is-sejbiet fir-rigward tad-determinazzjoni ta’ TES.
(78)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, l-ebda wieħed mill-għaxar produtturi esportaturi jew gruppi ta’ produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ li kienu talbu għal TES ma seta’ juri li kien issodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(ċ) tar-Regolament bażiku.
2. Trattament Individwali (‘TI’)
(79)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, qiegħed jiġi stabbilit dazju għall-pajjiż kollu, jekk hemm, għal dawk il-pajjiżi li jaqgħu taħt dak l-Artikolu, għajr f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu kapaċi juru li huma jissodisfaw il-kriterji kollha stipulati fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku. Fil-qosor, u għall-finijiet ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma stabbiliti hawn taħt:
-
Fil-każ ta’ intrapriżi li huma kompletament jew parzjalment proprjetà ta’ sidien barranin jew intrapriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti;
-
Il-prezzijiet u l-kwantitajiet tal-esportazzjoni u l-kondizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ jiġu ddeterminati b’mod ħieles;
-
Il-maġġoranza tal-ishma jappartjenu lil persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fuq il-Bordijiet tad-Diretturi jew li għandhom pożizzjonijiet maniġerjali ewlenin għandhom jew ikunu fil-minoranza jew inkella għandu jintwera li l-kumpanija hija madankollu indipendenti biżżejjed mill-interferenza tal-Istat;
-
Il-konverżjonijiet tar-rata tal-kambju jsiru skont ir-rata tas-suq; u
-
L-interferenza mill-Istat mhijiex tali li tippermetti evażjoni tal-miżuri jekk l-esportaturi individwali jingħataw rati differenti ta’ dazju.
(80)
Tliet produtturi esportaturi li ġew inklużi fil-kampjun u seba’ produtturi esportaturi li ma ġewx inklużi fil-kampjun u li talbu TES, talbu wkoll TI f’każ li ma jingħatax TES. Barra minn hekk, żewġ produtturi esportaturi fil-kampjun u erba’ produtturi esportaturi mhux magħżula fil-kampjun talbu TI biss. Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, ġew eżaminati biss it-talbiet għal TI tal-kumpaniji inklużi fil-kampjun.
(81)
Minħabba l-fatt li t-talbiet kollha għal TES ġew miċħuda b’mod provviżorju u, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, ġie stabbilit b’mod provviżorju li l-kumpaniji kollha inklużi fil-kampjun li kienu talbu għal TI fil-fatt issodisfaw il-kriterji biex jingħataw TI.
3. Eżami Individwali (‘EI’)
(82)
Ġew sottomessi talbiet għal eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku minn seba’ produtturi esportaturi li kkooperaw jew gruppi ta’ produtturi esportaturi mhux magħżula fil-kampjun.
(83)
F’dan l-istadju tal-proċeduri, il-Kummissjoni ma ħadet ebda deċiżjoni fir-rigward tat-talbiet għal eżami individwali, billi tali deċiżjonijiet għandhom jittieħdu fiż-żmien xieraq.
4. Valur Normali
4.1. L-għażla tal-pajjiż analogu
(84)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali gћall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES, gћandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet domestiċi jew tal-valur normali kompost f’pajjiż analogu.
(85)
Fin-notifika ta’ bidu, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagћha li tuża lill-Federazzjoni Russa bћala pajjiż analogu xieraq bil-għan li tistabbilixxi l-valur normali, filwaqt li l-partijiet interessati ġew mistiedna sabiex jikkummentaw dwar dan.
(86)
Il-Kummissjoni rċeviet għadd numeruż ta’ sottomissjonijiet li kienu qegħdin jgħidu li r-Russja ma kinitx pajjiż analogu xieraq. B’mod partikolari, l-informazzjoni rċevuta indikat li r-Russja hija suq primjum tal-porċellana speċjalizzat f’porċellana ornamentali b’materjali għaljin, filwaqt li l-produzzjoni domestika tal-prodott ikkonċernat hija relattivament żgħira meta mqabbla mal-konsum domestiku. Barra minn hekk, is-suq Russu huwa protett minn ostakoli mhux tariffarji, eż. is-sistemi ta’ ċertifikazzjoni GHOST. Għalhekk, ir-Russja tqieset bħala li mhijiex pajjiż analogu xieraq.
(87)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni eżaminat jekk kienx hemm pajjiżi oħrajn li setgħu jkunu għażla raġonevoli ta’ pajjiż analogu u bagħtet ittri lil produtturi magħrufa f’bosta pajjiżi, inklużi t-Tajlandja, l-Indja, il-Malażja, it-Turkija, il-Brażil, l-Ukraina, l-Indoneżja, l-Eġittu, il-Kolumbja, il-Korea ta’ Isfel, il-Bangladexx u l-Arġentina. Dan wassal biex produtturi mill-Indja, mit-Turkija, mill-Brażil u mir-Russja kkonfermaw ir-rieda tagħhom li jikkooperaw mal-Kummissjoni. Madankollu, kienu biss tliet produtturi mill-Brażil, mit-Tajlandja u mir-Russja rispettivament li bagħtu kwestjonarju mwieġeb. L-investigazzjoni wriet li l-Brażil għandha suq domestiku kompetittiv għall-oġġetti taċ-ċeramika għal fuq il-mejda u tal-kċina b’għadd numeruż ta’ produtturi u dazju doganali relattivament baxx. Barra minn hekk, id-dejta sottomessa mill-produttur Brażiljan li kkoopera ġiet analizzata u nstabet li kienet informazzjoni affidabbli li fuqha jista’ jiġi bbażat valur normali.
(88)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq u meta wieħed iqis l-informazzjoni kollha disponibbli f’dan l-istadju tal-proċeduri, il-Brażil intgħażlet b’mod provviżorju bħala pajjiż analogu xieraq u raġonevoli skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
4.2. Id-determinazzjoni tal-valur normali
(89)
Fid-dawl tal-fatt li t-talbiet kollha għal TES ġew miċħuda, il-valur normali għall-produtturi esportaturi Ċiniżi kollha ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni rċevuta mingħand il-produttur fil-pajjiż analogu, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(90)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-bejgħ tal-prodott simili fil-Brażil lil klijenti indipendenti kienx rappreżentattiv. Il-bejgħ tal-prodott simili mill-produttur Brażiljan li kkoopera nstab li kien sar fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku Brażiljan meta mqabbel mal-prodott ikkonċernat esportat lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun.
(91)
Sussegwentement, il-Kummissjoni eżaminat jekk dan il-bejgħ jistax jitqies bħala li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ profittabbli lil klijenti indipendenti. It-tranżazzjonijiet tal-bejgħ tqiesu bħala profittabbli meta l-prezz unitarju kien daqs jew ogħla mill-ispiża tal-produzzjoni. B’hekk ġiet stabbilita l-ispiża tal-produzzjoni tal-produttur Brażiljan matul il-PI.
(92)
Għal dawk it-tipi ta’ prodott fejn aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ fis-suq domestiku tat-tip inkwistjoni kienu ogħla mill-ispejjeż u l-prezz tal-bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew ogħla mill-ispiża unitarja tal-produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip tal-prodott, kien ikkalkolat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi proprji tal-bejgħ kollu tat-tip tal-prodott inkwistjoni, irrispettivament minn jekk il-bejgħ kienx profittabbli jew le.
(93)
Meta l-volum ta’ bejgħ profittabbli ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, jew meta l-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien inqas mill-ispiża unitarja tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkolat bħala prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss tat-tip magħmul matul il-PI.
(94)
Fir-rigward tat-tipi ta’ prodott li ma kinux profittabbli, il-valur normali ġie stabbilit bl-użu tal-ispiża tal-manifattura tal-produttur Brażiljan flimkien mal-ispejjeż tal-SG&A u l-profitt għat-tipi ta’ prodotti li huma profittabbli.
5. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni għall-produtturi esportaturi mogħtija TI
(95)
Billi l-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw u li ngħataw TI għamlu bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni direttament lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezzijiet tal-esportazzjoni kienu bbażati fuq il-prezzijiet li effettivament tħallsu jew li għandhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
6. It-tqabbil
(96)
Il-valur normali u l-prezzijiet tal-esportazzjoni tqabblu fuq bażi ta’ kif joħorġu mill-fabbrika. Il-marġini tad-dumping ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-prezzijiet individwali kif joħorġu mill-fabbrika tal-esportaturi inklużi fil-kampjun mal-prezzijiet tal-bejgħ domestiċi tal-produttur analogu jew inkella mal-valur normali maħdum kif xieraq.
(97)
Bil-għan li jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, sar provvediment xieraq fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. L-aġġustamenti saru, fejn xieraq, fir-rigward tal-livell ta’ kummerċ, id-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi u għal fatturi oħrajn li jaffettwaw il-komparabbiltà tal-prezzijiet, b’mod partikolari l-immarkar (“branding”).
(98)
L-ewwel nett, ġie eżaminat jekk kienx mistħoqq livell ta’ aġġustament kummerċjali skont l-Artikolu 2(10)(d) tar-Regolament bażiku. F’dan ir-rigward, instab li l-esportazzjonijiet Ċiniżi essenzjalment saru fil-livell tal-bejgħ bl-ingrossa, filwaqt li l-bejgħ fil-pajjiż analogu sar fil-livell tal-bejgħ bl-imnut. L-investigazzjoni sabet ukoll li l-ktejjen tad-distribuzzjoni differenti fiż-żewġ swieq affettwaw il-livell tal-prezzijiet, biex b’hekk ġiet affettwata l-komparabbiltà tal-prezzijiet ġusti bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali. Barra minn hekk, l-investigazzjoni wriet ukoll li l-maġġoranza tat-tranżazzjonijiet ta’ bejgħ ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi kienu saru fi kwantitajiet kbar, filwaqt li l-maġġoranza tat-tranżazzjonijiet ta’ bejgħ ta’ prodotti domestiċi fil-pajjiż analogu kienu saru fi kwantitajiet iżgħar, li rriżultaw f’differenzi fil-prezzijiet fuq l-istess livell ta’ kummerċ fiż-żewġ swieq rilevanti. Għaldaqstant, sabiex isir tqabbil ġust bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali, il-valur normali ġie aġġustat fuq il-bażi tad-differenzi fil-prezzijiet fi ħdan l-istess livell ta’ kummerċ fil-pajjiż analogu u, fejn hu l-każ, fuq il-bażi tad-differenzi fil-prezzijiet li nstabu fir-rigward tal-kwantitajiet mibjugħa f’kull livell tal-kummerċ.
(99)
It-tieni, ġie eżaminat jekk kienx mistħoqq aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(a) tar-Regolament bażiku għad-differenzi fil-karatteristiċi fiżiċi. F’dan ir-rigward, l-investigazzjoni sabet li l-produtturi esportaturi Ċiniżi jikkwalifikaw il-prodotti tagħhom f’sa ħames gradi differenti li jvarjaw minn A sa E b’differenzi sinjifikanti fil-prezzijiet. Madankollu, il-maġġoranza vasta tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tikkonsisti minn grad A, grad B jew grad Ċ jew inkella taħlita tagħhom. Madankollu, din il-klassifikazzjoni mhijiex universali jew ibbażata fuq standards ġenerali tal-industrija kollha, iżda hija pjuttost speċifika għal xi kumpanija partikolari u tippermetti li jsir divrenzjar tal-prezzijiet. Min-naħa l-oħra, il-produttur tal-pajjiż analogu jbiegħ biss l-ekwivalenti tal-grad A fis-suq domestiku Brażiljan u għalhekk instab li l-komparabbiltà tal-prezzijiet ġiet affettwata. Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni ġie aġġustat ‘il fuq għal-livell Ċiniż ta’ grad A sabiex ikun komparabbli mal-prodott mibjugħ mill-produttur analogu fis-suq Brażiljan.
(100)
It-tielet, l-investigazzjoni sabet li l-produttur Brażiljan ibiegħ biss prodotti tad-ditta fis-suq Brażiljan, filwaqt li l-produtturi esportaturi Ċiniżi ma jbiegħux prodotti tad-ditta, iżda minflok ibiegħu - l-hekk imsejħa - prodotti b’“tikketta privata” jew oġġetti taċ-ċeramika ġeneriċi ta’ fuq il-mejda u tal-kċina. Il-prodotti tad-ditta normalment ikunu perċepiti mill-klijenti bħala prodotti li juru ċertu prestiġju, kif ukoll kwalità u disinn garantiti, biex b’hekk jitolbu prezzijiet ogħla fis-suq, filwaqt li l-prodotti ġeneriċi (b’tikketta privata), minkejja li jkollhom l-istess karatteristiċi tekniċi u fiżiċi, ġeneralment jinbiegħu f’livelli ta’ prezzijiet konsiderevolment aktar baxxi. Filwaqt li l-valur addizzjonali ta’ prodott tad-ditta ġeneralment ma jkunx jista’ jiġi kkwantifikat b’mod preċiż minħabba li dan jiddependi fuq ħafna fatturi differenti, bħall-perċezzjoni tal-klijenti, ir-rikonoxximent tad-ditta u fatturi mhux kwantifikabbli oħrajn, f’dan il-każ partikolari, il-produttur Brażiljan ikkonferma li l-prodotti tad-ditta tiegħu magħmula miċ-ċeramika jistgħu jinbiegħu bi prezzijiet ogħla b’mod sinjifikanti fis-suq Brażiljan minn prodotti oħrajn mhux tad-ditta (ġeneriċi). Għaldaqstant, sar aġġustament ulterjuri fil-valur normali skont l-Artikolu 2(10)(k) tar-Regolament bażiku.
(101)
Saru aġġustamenti ulterjuri, fejn kien xieraq, fir-rigward tat-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-ġarr u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, l-ispejjeż bankarji u l-kummissjonijiet fil-każijiet kollha fejn instab li kienu raġonevoli, preċiżi u appoġġjati minn evidenza.
7. Il-marġini tad-dumping
(102)
Skont l-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping għall-produtturi esportaturi mogħtija TI ġew stabbiliti fuq il-bażi ta’ tqabbil ta’ valur normali medju peżat stabbilit għall-pajjiż analogu, kif aġġustat mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni ta’ kull kumpanija, kif aġġustat, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(103)
Ġiet ikkalkolata medja peżata tal-marġini tad-dumping tal-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun għal dawk il-produtturi esportaturi li kkooperaw mhux magħżula fil-kampjun. Fuq din il-bażi, il-marġini provviżorju tad-dumping għall-produtturi esportaturi mhux inklużi fil-kampjun, espress bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huwa ta’ 26.6 %.
(104)
Sabiex jiġi kkalkolat il-marġini tad-dumping mal-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi mhux magħrufa jew li ma kkooperawx fir-RPĊ, il-livell tal-kooperazzjoni l-ewwel ġie stabbilit permezz ta’ tqabbil tal-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrapportati mill-produtturi esportaturi li kkooperaw mal-istatistika ekwivalenti tal-Eurostat.
(105)
F’din l-investigazzjoni, il-kooperazzjoni mir-RPĊ ġiet ikkunsidrata bħala għolja għal industrija frammentata billi l-produtturi esportaturi li ppreżentaw ruħhom jirrappreżentaw iktar minn 60 % tal-esportazzjonijiet totali fir-RPĊ lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat. Għalhekk, il-marġini mal-pajjiż kollu applikabbli għall-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha ġie stabbilit bl-użu tal-medja peżata tal-ogħla marġini tad-dumping stabbiliti għat-tipi u l-volum tal-prodott rappreżentattiv tal-produtturi esportaturi magħżula fil-kampjun. Fuq din il-bażi, il-livell ta’ dumping mal-pajjiż kollu ġie stabbilit b’mod provviżorju f’perċentwal ta’ 58.8 % tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas.
(106)
Fuq din il-bażi, il-marġini provviżorji tad-dumping espressi bħala perċentwali tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma:
Kumpanija
Marġini provviżorju tad-dumping
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd u Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd u Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Produtturi esportaturi li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun
26,6 %
Marġini tad-dumping mal-pajjiż kollu
58,8 %
D. ĦSARA
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(107)
L-informazzjoni kollha disponibbli dwar il-produtturi tal-Unjoni, inkluża d-dejta rrapportata fl-ilment u s-sottomissjonijiet sussegwenti fir-rigward tal-produtturi li ma ppreżentawx ruħhom f’din l-investigazzjoni, intużat biex tistabbilixxi l-produzzjoni totali tal-Unjoni. Il-produzzjoni totali tal-prodott simili mill-Unjoni ġiet ikkalkolata billi ġiet estrapolata d-dejta pprovduta mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali u Ewropej, kontravverifikata mad-dejta pprovduta minn produtturi individwali kif ukoll ma’ sorsi ta’ statistika u riċerka.
(108)
Matul il-PI, il-prodott simili kien immanifatturat fl-Unjoni minn aktar minn 200 produttur tal-Unjoni. Fuq il-bażi msemmija fil-premessa preċedenti, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata li kienet ta’ madwar 240 200 tunnellata matul il-PI. Il-produtturi tal-Unjoni, li huma responsabbli mill-produzzjoni totali tal-Unjoni, jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ‘il quddiem issir referenza għalihom bħala l-‘industrija tal-Unjoni’. L-industrija tal-Unjoni inqasmet f’żewġ segmenti: SMEs u kumpaniji akbar. L-SMEs kienu responsabbli għal madwar 42 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni f’dak il-perjodu. Fil-fatt, il-produzzjoni tal-Unjoni hija frammentata ħafna, għalkemm hija kkonċentrata fir-Repubblika Ċeka, fir-Repubblika Franċiża (Franza), fil-Ġermanja, fl-Italja, fir-Repubblika tal-Polonja (il-Polonja), fir-Repubblika Portugiża (il-Portugall), fir-Rumanija, fir-Renju ta’ Spanja (Spanja) u fir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq (ir-Renju Unit).
2. Il-konsum tal-Unjoni
(109)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-istatistika dwar l-importazzjonijiet tal-Eurostat għall-prodott taħt investigazzjoni u s-sottomissjonijiet rigward il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni.
(110)
Fuq din il-bażi, il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 1
Volum (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Konsum tal-Unjoni
826 896
687 609
750 830
726 614
Indiċi (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Il-konsum ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina fl-Unjoni naqas globalment bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis prinċipali bi 17 % sar bejn l-2008 u l-2009.
(112)
Dan it-tnaqqis globali fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat għandu jidher f’konnessjoni ma’ sitwazzjoni ta’ rkupru wara l-kriżi ekonomika tal-2009. Illum il-ġurnata, hemm prospetti tajbin għas-suq tal-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina. (6)
3. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
3.1. Il-volum, il-prezz u s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat
(113)
Fuq il-bażi tad-dejta tal-Eurostat, il-volum, is-sehem tas-suq u l-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat żviluppaw kif stabbilit fit-Tabella ta’ hawn taħt:
Tabella 2
Importazzjonijiet fir-RPĊ
2008
2009
2010
PI
Volum ta’ importazzjonijiet (tunnellati)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indiċi (2008 = 100)
100
84
96
91
Sehem tas-suq
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indiċi (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Il-volum tal-importazzjonijiet totali miċ-Ċina naqas b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat u kien jammonta għal 485 814 tunnellata matul il-PI. Madankollu, f’termini ta’ perċentwali, ta’ min jinnota li l-importazzjonijiet miċ-Ċina naqsu għal inqas mill-konsum globali tal-UE. Tabilħaqq, meta analizzat mill-perspettiva tal-perjodu kollu kkunsidrat, is-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi żdied minn 64.8 % fl-2008 għal 66.9 % fil-PI.
(115)
Il-prezz tal-importazzjoni żdied bi 17.7 % matul il-perjodu kkunsidrat, minn 1 274 EUR kull tunnellata għal 1 499 EUR kull tunnellata. Dan huwa l-prezz medju tal-importazzjoni għal kull tunnellata tal-importazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat u għalhekk, ix-xejra tista’ tiġi affettwata mill-bidliet fit-taħlita tal-prodott.
3.2. Twaqqigħ tal-prezzijiet
(116)
Għall-finijiet tat-twaqqigħ tal-prezzijiet, il-prezzijiet tal-bejgħ medji peżati tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-works, jiġifieri esklużi l-ispejjeż tal-merkanzija fl-Unjoni u wara t-tnaqqis ta’ skontijiet u roħs, tqabblu mal-prezzijiet medji peżati korrispondenti tal-esportaturi li kkooperaw mir-RPĊ lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, jiġifieri l-iskontijiet imnaqqsin u aġġustati fejn meħtieġ għall-prezz CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, kif ukoll debitament aġġustati għad-dazji doganali eżistenti, l-ispejjeż tar-rilaxx mid-dwana u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni. Il-prezzijiet ta’ prodotti ta’ gradi aktar baxxi ġew aġġustati għall-prezzijiet ta’ prodotti fil-livell ta’ grad A minħabba li, minn perspettiva tal-konsumaturi, il-prodotti ta’ grad aktar baxx instabu li kienu qegħdin jikkompetu mal-prodotti fil-livell ta’ grad A, kif ġie konkluż ukoll fil-premessa (61) aktar ‘il fuq. Il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati wkoll għad-differenzi fil-livell tal-kummerċ u sabiex jiġi newtralizzat l-element tal-prezz relatat mal-immarkar (branding), jekk ikun applikabbli.
(117)
It-tqabbil wera li matul il-PI, il-prodotti li huma l-oġġett ta’ dumping ikkonċernati li joriġinaw mir-RPĊ u li jinbiegħu fl-Unjoni waqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, meta espressi bħala perċentwal tal-aħħar, b’26.3 % għal 47.6 %.
4. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
4.1. Ġenerali
(118)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet rilevanti kollha li kellhom impatt fuq l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(119)
L-indikaturi makro-ekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, l-impjiegi, il-produttività u d-daqs tal-marġini tad-dumping) ġew analizzati fil-livell tal-produzzjoni sħiħa tal-Unjoni. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni pprovduta mill-assoċjazzjonijiet nazzjonali u Ewropej, iċċekkjata mad-dejta pprovduta mill-produtturi tal-Unjoni u mal-istatistika uffiċjali disponibbli.
(120)
L-analiżi tal-indikaturi mikro-ekonomiċi (il-ħażniet, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, il-possibbiltà li jiżdied il-kapital, il-pagi u l-ispiża tal-produzzjoni) twettqet fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Il-valutazzjoni kienet ibbażata fuq l-informazzjoni tagħhom, ivverifikata kif xieraq.
(121)
Għal ċerti indikaturi mikro-ekonomiċi (il-prezzijiet tal-bejgħ, il-profittabbiltà, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ispiża tal-produzzjoni) ir-riżultati tal-kumpaniji inklużi fil-kampjun fis-segment speċifiku ġew peżati skont is-sehem ta’ dak is-segment fil-produzzjoni totali tal-Unjoni (bl-użu tal-piż speċifiku f’termini tal-volumi tal-produzzjoni ta’ kull segment fis-settur totali tal-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda - 42 % għall-SMEs, 58 % għal intrapriżi mhux SMEs). Bħala konsegwenza, ġie żgurat li r-riżultati tal-kumpaniji kbar ma ħolqu ebda distorsjoni fl-analiżi tal-ħsara, iżda li s-sitwazzjoni tal-kumpaniji iżgħar, li b’mod kollettiv jammontaw għal sehem kbir tal-produzzjoni tal-Unjoni, ġiet riflessa sewwa fejn possibbli.
4.2. Indikaturi makro-ekonomiċi
4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(122)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif stabbilit hawn taħt.
Tabella 3
2008
2009
2010
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indiċi (2008 = 100)
100
82
84
85
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indiċi (2008 = 100)
100
97
88
87
Utilizzazzjoni tal-kapaċità
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indiċi (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 15 % matul il-perjodu kkunsidrat. F’termini ġenerali, it-tnaqqis huwa aktar pronunzjat mit-tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni matul l-istess perjodu. Il-produzzjoni ma rkupratx bl-istess mod kif għamel il-konsum fl-2010.
(124)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 13 % matul il-perjodu kkunsidrat. Minkejja dan, ir-rata tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità tal-industrija kompliet tonqos matul il-perjodu kkunsidrat, globalment bi 2 % għal 74.1 %.
4.2.2. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(125)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas b’rata ogħla (8 % aktar) mit-tnaqqis fil-konsum matul il-perjodu kkunsidrat. Huwa innotat li bejn l-2009 u l-2010, il-volum tal-bejgħ kompla jonqos, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied bi 8 %.
Tabella 4
Volum (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Il-bejgħ fl-Unjoni
190 332
156 798
152 609
152 095
Indiċi (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat, jew b’2.1 punti perċentwali.
Tabella 5
2008
2009
2010
PI
Is-sehem mis-suq fl-Unjoni
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indiċi (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. L-impjiegi u l-produttività
(127)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-impjiegi naqsu b’21 %. Ix-xejra ssegwi l-istess mudell bħat-tnaqqis tal-volumi tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati.
Tabella 6
2008
2009
2010
PI
In-numru ta’ impjegati
31 559
26 146
24 993
25 093
Indiċi (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produzzjoni għal kull persuna impjegata kull sena, żdiedet bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa parzjalment dovut għall-isforzi tal-industrija tal-Unjoni li twieġeb għall-pressjoni li rriżultat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina.
Tabella 7
2008
2009
2010
PI
Il-produttività (tunnellati/impjegat)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indiċi (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Id-daqs tal-marġini tad-dumping
(129)
Il-marġini tad-dumping huma speċifikati hawn fuq fit-taqsima tad-dumping. Il-marġini kollha stabbiliti huma ogħla b’mod sinjifikanti mil-livell de minimis. Barra minn hekk, minħabba l-volumi u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-impatt tal-marġini proprju tad-dumping ma jistax jitqies bħala negliġibbli.
4.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.3.1. Ħażniet
(130)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni naqas f’termini assoluti b’14 % matul il-perjodu kkunsidrat. L-investigazzjoni żvelat li dan mhuwiex indikatur kruċjali għal dan it-tip ta’ industrija, li bażikament taħdem fuq l-ordnijiet.
Tabella 8
2008
2009
2010
PI
Ħażniet (tunnellati)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indiċi (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Il-prezzijiet tal-bejgħ
(131)
Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqsu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 9
2008
2009
2010
PI
Il-prezz tal-bejgħ medju fl-UE lil klijenti mhux relatati (EUR/tunnellata)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indiċi (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, il-possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-pagi
(132)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment (ROI), il-possibbiltà li jiżdied il-kapital, l-investimenti u l-pagi tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
Tabella 10
2008
2009
2010
PI
Il-profitt nett tal-bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ nett)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Il-fluss tal-flus (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indiċi (2008 = 100)
100
59
88
114
Investimenti netti (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indiċi (2008 = 100)
100
69
79
71
ROI (profitt nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indiċi (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Spejjeż tax-xogħol annwali għal kull impjegat
20 436
20 526
21 619
20 832
Indiċi (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni naqset b’0.7 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat. Il-profittabbiltà kienet fl-aktar livell baxx tagħha fl-2010 meta d-daqs tat-tnaqqis laħaq 4.1 punti perċentwali bejn l-2008 u l-2010.
(134)
Għandu jiġi enfasizzat li l-industrija tal-Unjoni kienet diġà fi stat fraġli fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, minħabba l-volumi kbar ta’ importazzjonijiet bi prezz baxx miċ-Ċina fis-suq tal-Unjoni, li żdiedu ħafna bejn l-2002 u l-2004 u li kienu laħqu sehem mis-suq sinjifikanti ħafna wara t-tneħħija tal-kwota tal-importazzjoni għal tali importazzjonijiet mill-2005. Dan ikkawża ristrutturazzjoni kbira tas-settur, li kienet waslet fil-fażi tal-għeluq tagħha fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
(135)
Għalhekk, fid-dawl ta’ dan l-iżvilupp qabel il-perjodu kkunsidrat, il-profitt miksub fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat ma jistax jitqies bħala profitt normali. Fin-nuqqas ta’ sottomissjoni f’dan ir-rigward, huwa kkunsidrat li l-livell tal-profitt normali għal prodott tal-konsumatur ieħor importanti u użat b’mod wiesa’ li kien soġġett għal investigazzjoni ta’ antidumping, jiġifieri żraben tal-ġilda, jista’ minflok iservi b’mod provviżorju bħala referenza valida. Dak il-livell ta’ profitt huwa ta’ 6 %. (7) B’hekk, jidher ċar li, b’mod ġenerali, l-industrija tal-Unjoni, matul il-perjodu kkunsidrat, qatt ma setgħet tilħaq livell ta’ profitt li jista’ jitqies bħala aċċettabbli għal dan il-prodott.
(136)
B’mod ġenerali, il-fluss tal-flus tal-industrija tal-Unjoni żdied b’mod sinjifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dan għandu jiġi attribwit għal xi kumpaniji akbar u stabbiliti sewwa - dan ma kienx il-każ għall-SMEs. Il-livell ta’ investimenti netti naqas bi 33 %. Madankollu, għandu jiġi innotat li sal-aħħar tal-perjodu kkunsidrat għall-SMEs, il-livell ta’ investimenti kien sar kważi ineżistenti. Kienu biss żewġ intrapriżi mhux SMEs li felħu jagħmlu xi investimenti sinjifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis tar-redditu fuq l-investiment kien ogħla mit-tnaqqis qawwi fil-profittabbiltà matul il-perjodu kollu kkunsidrat.
(137)
Bejn l-2008 u l-PI, il-paga medja għal kull impjegat żdiedet bi 2 %. Din iż-żieda fl-ispejjeż tax-xogħol hija inqas b’mod sinjifikanti mill-iżvilupp ġenerali fl-ispejjeż tax-xogħol fl-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, li tissuġġerixxi li l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi biex iżżomm il-pagi tax-xogħol kemm jista’ jkun baxxi.
4.3.4. L-ispejjeż tal-produzzjoni
(138)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-ispejjeż tal-produzzjoni naqsu b’10 %.
Tabella 11
2008
2009
2010
PI
L-ispejjeż tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indiċi (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Konklużjoni dwar il-ħsara
(139)
L-investigazzjoni wriet li l-indikaturi tal-ħsara, bħall-volum tal-produzzjoni, il-kapaċità, il-bejgħ lil klijenti mhux relatati u l-impjiegi, iddeterjoraw matul il-perjodu kkunsidrat.
(140)
Barra minn hekk, l-indikaturi tal-ħsara relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni, bħall-profittabbiltà, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti żviluppaw b’mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat.
(141)
B’mod ġenerali, il-profittabbiltà mhux biss qatt ma laħqet livell ta’ profitt sodisfaċenti għas-settur, iżda hija ddeterjorat matul il-perjodu kkunsidrat. It-tnaqqis kontinwu fil-prezzijiet tal-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni wassal biex kien hemm punt meta l-industrija kważi ma setgħet tagħmel ebda profitt.
(142)
Għalkemm il-produttività tal-industrija tal-Unjoni żdiedet matul il-perjodu kkunsidrat, dan huwa primarjament dovut għall-isforzi sinjifikanti tagħha li tikkompeti kontra l-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping bi preżenza għolja.
(143)
B’kunsiderazzjoni ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
E. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(144)
Skont l-Artikolu 3(6) u 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina kkawżawx ħsara lill-industrija tal-Unjoni sa tali grad li tista’ titqies bħala ħsara materjali. Barra minn hekk, il-fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati sabiex jiġi żgurat li kwalunkwe ħsara kkawżata minn dawk il-fatturi ma kinitx attribwita lill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
2. L-effett tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(145)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni naqas bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat. Fl-istess ħin, filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina naqas b’madwar 9 %, is-sehem mis-suq tagħhom żdied. Barra minn hekk, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas b’20 % u s-sehem mis-suq naqas minn 23 % fl-2008 għal 20.9 % matul il-PI.
(146)
Fil-perjodu mill-2009 sal-aħħar tal-PI, il-konsum tal-Unjoni żdied filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas, b’kuntrast ma’ żieda fl-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina, li s-sehem mis-suq tagħhom żdied b’mod sinjifikanti matul dak il-perjodu.
(147)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina żdiedu matul il-perjodu kkunsidrat. Anki jekk fil-perjodu kkunsidrat il-prezz medju tal-importazzjoni miċ-Ċina żdied bi 18 %, dawn il-prezzijiet baqgħu konsistentement aktar baxxi b’mod sinjifikanti mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u b’mod partikolari matul il-PI, sabiex b’hekk inżammet il-pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni. Konsegwentement, it-tnaqqis qawwi fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u l-profittabbiltà tagħha jistgħu jiġu attribwiti għat-tnaqqis fil-prezzijiet ikkawżat fis-suq tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina. It-tnaqqis fil-ispejjeż tal-produzzjoni u fil-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni juri l-isforzi li hija għamlet sabiex twieġeb għal dawn l-importazzjonijiet.
(148)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, nistgħu nikkonkludu li l-preżenza tal- importazzjonijiet Ċiniżi u ż-żieda fis-sehem mis-suq ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina bi prezzijiet li jbaxxu b’mod kostanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni kellhom rwol determinanti fil-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni, li hija riflessa b’mod partikolari fis-sitwazzjoni finanzjarja ħażina tagħha u fid-deterjorazzjoni ta’ ħafna mill-indikaturi tal-ħsara.
3. L-effett ta’ fatturi oħrajn
(149)
Il-fatturi l-oħrajn li ġew eżaminati fil-kuntest tal-kawżalità huma: l-iżvilupp tad-domanda fis-suq tal-Unjoni u s-segmentazzjoni tiegħu, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn tal-prodott taħt investigazzjoni, prattiċi anti-kompetittivi fis-suq tal-Unjoni, id-differenzi fil-metodi tal-produzzjoni u s-suq ta’ prodotti użati. Barra minn hekk, ġew analizzati wkoll fatturi oħrajn.
3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra l-pajjiż ikkonċernat
(150)
Il-volum ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn matul il-perjodu kkunsidrat jidher fit-Tabella ta’ hawn taħt. Ix-xejriet tal-kwantitajiet u tal-prezzijiet huma bbażati fuq id-dejta tal-Eurostat.
Tabella 12
2008
2009
2010
PI
Il-volum ta’ importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħrajn kollha (tunnellati)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indiċi (2008 = 100)
100
81
81
88
Sehem mis-suq
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Il-prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indiċi (2008 = 100)
100
99
109
106
Il-volum ta’ importazzjonijiet mit-Turkija (tunnellati)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indiċi (2008 = 100)
100
90
89
110
Sehem mis-suq
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Il-prezz medju tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indiċi (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi naqsu bi 12 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li s-sehem mis-suq ta’ dawn l-importazzjonijiet baqa’ pjuttost stabbli.
(152)
Għandu jiġi innotat li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni minn pajjiżi terzi oħrajn żdiedu b’6 % matul il-perjodu kkunsidrat, biex b’hekk baqgħu ogħla b’mod konsistenti mill-prezzijiet medji tal-bejgħ ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi (bi 68 % matul il-PI).
(153)
Is-CCCLA osservat li l-importazzjonijiet mit-Turkija setgħu żdiedu bi 8 % bejn l-2010 u l-2011, bil-prezzijiet tal-importazzjoni mit-Turkija kienu allegatament madwar 20 % biss ogħla mill-prezzijiet tal-importazzjoni miċ-Ċina.
(154)
Fir-rigward ta’ din it-talba, huwa innotat li meta tqabblet is-sitwazzjoni fil-bidu u fl-aħħar tal-perjodu kkunsidrat, il-volumi tal-importazzjoni mit-Turkija żdiedu b’10 % jew 1.1 punt perċentwali, kif ukoll li l-prezzijiet medji tagħhom baqgħu konsistentement ferm ogħla (minn 37 % sa 60 %) mill-prezzijiet tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Barra minn hekk, huma qatt ma rrappreżentaw aktar minn 5.6 % tas-sehem mis-suq. Għalhekk, huwa diffiċli li wieħed jikkonkludi li l-ħsara materjali mġarrba mill-industrija tal-Unjoni hija dovuta għall-importazzjonijiet mit-Turkija.
(155)
Għar-raġunijiet imsemmija fuq, huwa konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn ma affettwawx is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni b’mod materjali.
3.2. Segmenti tas-suq
(156)
Assoċjazzjoni ta’ importaturi bbażata fil-Ġermanja u wħud mill-membri tagħha sostnew li, fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-klijenti finali, il-kwalitajiet tal-prodotti u l-mezzi tal-bejgħ, is-suq għall-prodotti taċ-ċeramika taħt investigazzjoni għandu jinqasam mill-inqas fit-tliet segmenti li ġejjin: primjum (kwalità għolja, prezzijiet għoljin), medju/baxx (kwalità medja/baxxa, prezzijiet medji/baxxi) u prodotti speċjali (bħal oġġetti dekorattivi, souvenirs, qsari u porċellana tal-lukandi). Allegatament, il-maġġoranza tal-produzzjoni tal-Unjoni tinbiegħ fis-suq primjum u/jew fis-suq tal-prodotti speċjali, filwaqt li l-importazzjonijiet miċ-Ċina jservu b’mod predominanti s-segment tas-suq tal-prodotti bi prezzijiet baxxi. L-industrija tal-Unjoni timmira l-aktar lejn ħwienet żgħar li jbiegħu prodotti tal-aħħar moda minflok postijiet minn fejn jagħmlu x-xiri tagħhom il-konsumaturi standard. Għalhekk, l-importazzjonijiet miċ-Ċina ma jikkompetux direttament mal-produzzjoni tal-Unjoni.
(157)
Madankollu, l-investigazzjoni ma kkonfermatx l-allegazzjonijiet. L-ewwel nett, ta’ min jinnota li l-prodott simili ma jkoprix ċerti oġġetti msemmija minn dawn il-partijiet, bħal oġġetti purament dekorattivi (ara l-premessi (51) u (52)). It-tieni, l-investigazzjoni wriet li bħalissal-produzzjoni tal-Unjoni qiegħda sservi s-swieq kollha, l-istess bħall-importazzjonijiet miċ-Ċina. Fil-fatt, parti rilevanti mill-importazzjonijiet Ċiniżi jaqgħu taħt l-hekk imsejħa segmenti primjum jew ta’ prodotti speċjali. Importatur Brittaniku ddikjara li huwa kien qiegħed jimporta prodotti primjum miċ-Ċina, filwaqt li grupp ta’ kumpaniji mill-UE b’interess ta’ produzzjoni fiċ-Ċina wkoll irreferew għall-prezzijiet għoljin ħafna li kienu qegħdin jintalbu fis-suq tal-Unjoni għal prodotti tal-ġebel li joriġinaw miċ-Ċina.
(158)
Fl-aħħar nett, issir referenza għat-taqsima B.1.2 ta’ hawn fuq fejn ġie konkluż li t-tipi kollha tal-prodott ikkonċernat u tal-prodott simili kienu meqjusa bħala li jifformaw prodott wieħed. B’hekk, l-analiżi għandha titwettaq fil-livell tal-prodott ikkonċernat u tal-prodott simili. Għalhekk, kwalunkwe talba rigward ċerti segmenti ma tistax tinżamm.
3.3. Il-konsum u d-domanda
(159)
Assoċjazzjoni Ewropea tal-importaturi u l-bejjiegħa bl-imnut u s-CCCLA identifikaw tnaqqis fid-domanda fl-Unjoni. Importatur wieħed mhux inkluż fil-kampjun qal li d-domanda għall-porċellana, b’mod partikolari fil-livelli subordinati u anċillari u fis-settur privat, naqset bil-kbir u li d-domanda li jifdal hija estremament diversifikata. Bl-istess mod, bosta partijiet sostnew li minħabba l-modi dejjem jinbidlu, illum il-ġurnata, il-konsumaturi qegħdin ifittxu oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina affordabbli. Fil-fehma ta’ bejjiegħ bl-ingrossa, is-suq primjum fl-ogħla livell qiegħed jonqos u ser ikompli jonqos matul is-snin li ġejjin.
(160)
Skont l-assoċjazzjoni Ewropea tal-importaturi u l-bejjiegħa bl-imnut imsemmija hawn fuq, it-tnaqqis fid-domanda jispjega t-tnaqqis fil-bejgħ u fil-produzzjoni mill-produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(161)
Is-CCCLA ddikjarat li l-ilment wera varjazzjoni sostanzjali fil-livell ta’ konsum fl-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, skont kondizzjonijiet makro-ekonomiċi ġenerali. Skont is-CCCLA, matul il-perjodu kkunsidrat, il-fatturi tal-ħsara żviluppaw b’mod parallel mal-varjazzjonijiet fid-domanda fl-Unjoni u fi swieq oħrajn, filwaqt li kemm il-bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni kif ukoll il-bejgħ tal-importazzjonijiet Ċiniżi segwew il-bidliet fid-domanda.
(162)
Assoċjazzjoni ta’ importaturi bbażata fil-Ġermanja u wħud mill-membri tagħha sostnew li l-figuri tal-importazzjonijiet miċ-Ċina wara t-tkabbir tal-Unjoni fl-2004 u t-tneħħija tal-kwoti tal-importazzjoni għal dan il-prodott mill-1 ta’ Jannar 2005 jindikaw domanda kbira ħafna għal oġġetti ta’ fuq il-mejda irħas fis-suq tal-Unjoni bejn l-2002 u l-2005, li kienet segwita minn tnaqqis bejn l-2005 u l-2010. Allegatament, il-produtturi tal-Unjoni ma kienux lesti u/jew kapaċi jissodisfaw din id-domanda.
(163)
Fir-rigward ta’ dawn it-talbiet, l-ewwel nett, issir referenza għat-taqsima B.1.2 ta’ hawn fuq fejn ġie konkluż li t-tipi kollha tal-prodott ikkonċernat u tal-prodott simili kienu meqjusa bħala li jifformaw prodott wieħed. Għalhekk, kwalunkwe talba rigward ċerti livelli mhijiex rilevanti u l-analiżi għandha titwettaq fil-livell tal-prodott ikkonċernat u tal-prodott simili.
(164)
It-tieni, l-allegazzjoni li l-fatturi tal-ħsara żviluppaw b’mod parallel mal-varjazzjonijiet fid-domanda fi swieq oħrajn tal-esportazzjoni hija kkontestata mill-fatt li l-eżekuzzjoni tal-esportazzjoni mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun żviluppat b’mod pożittiv matul il-perjodu kkunsidrat.
(165)
It-tielet, kif ġie konkluż fit-taqsima D.2 ta’ hawn fuq, il-konsum naqas matul il-perjodu kkunsidrat. Ma kien hemm ebda evidenza li tikkonferma li l-produtturi tal-Unjoni ma ridux u/jew ma kinux kapaċi jissodisfaw domanda għolja għal oġġetti ta’ fuq il-mejda irħas fl-Unjoni. Għall-kuntrarju, l-investigazzjoni sabet li matul il-perjodu kkunsidrat, il-produtturi tal-Unjoni kienu qegħdin jilħqu d-domanda ta’ diversi tipi, inkluż għal oġġetti ta’ fuq il-mejda irħas. Anki li kieku kien hemm varjazzjonijiet fil-livell ta’ konsum fl-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, li fi stadju jew ieħor kienu jikkontribwixxu għall-prestazzjoni ħażina tal-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, ma jistax jiġi kkunsidrat li dawn kellhom impatt b’tali mod li jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni dannuża ta’ dik l-industrija mġarrba matul il-PI.
(166)
Għalhekk, it-talbiet ġew miċħuda.
3.4. Esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni
(167)
Skont id-dejta mill-Eurostat (il-volum tal-esportazzjoni) u mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun (il-prezz medju tal-esportazzjoni), l-esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 13
2008
2009
2010
PI
Volum ta’ esportazzjonijiet (tunnellati)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indiċi (2008 = 100)
100
81
91
97
Il-prezz medju tal-esportazzjoni (EUR/tunnellata)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indiċi (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
Fl-ilment, is-CCCLA osservat li l-esportazzjonijiet mill-produtturi tal-Unjoni żdiedu b’mod sostanzjali bejn l-2009 u l-2011. Din il-parti sostniet li l-fatturi tal-ħsara żviluppaw b’mod negattiv meta l-eżekuzzjoni tal-esportazzjoni mill-produtturi tal-Unjoni naqset. Għalhekk, il-ħsara setgħet ġiet ikkawżata mill-iżvilupp xejn favorevoli tal-bejgħ mill-esportazzjoni tal-industrija tal-UE.
(169)
F’dan il-kuntest, l-ewwel nett għandu jiġi innotat li l-analiżi tal-ħsara tiffoka fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, il-bidliet fl-eżekuzzjoni tal-esportazzjoni, jekk ikun hemm, ma għandhom ebda impatt fuq ħafna mill-indikaturi analizzati hawn fuq, bħall-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet. It-tieni, l-esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni jistgħu jiġu interpretati bħala mod kif jiġi kkumpensat it-tnaqqis tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni, jiġifieri, fejn qiegħda tiġi mġarrba l-ħsara. It-tielet, kif turi t-Tabella ta’ hawn fuq, l-esportazzjonijiet globali mill-Unjoni naqsu bi 3 %. Fl-aħħar nett, il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produtturi inklużi fil-kampjun li kkooperaw baqgħu stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
(170)
Għalhekk, it-talba ġiet miċħuda u ġie konkluż li l-eżekuzzjoni tal-esportazzjoni mill-industrija tal-Unjoni ma kkawżat ebda ħsara materjali.
3.5. It-tneħħija tal-kwoti tal-importazzjoni
(171)
Sal-1 ta’ Jannar 2005, għall-Istati Membri li kienu membri tal-Unjoni f’dak iż-żmien, il-prodotti li joriġinaw miċ-Ċina u li jaqgħu fl-ambitu tal-kodiċi CN imsemmija fil-premessa (56) kienu soġġetti għal kwoti kwantitattivi li flimkien kienu jammontaw għal 84,473 tunnellata fis-sena 2000 u li komplew jiżdiedu b’mod gradwali għal 147,744 tunnellata fl-2004. Id-dejta statistika disponibbli tindika li fl-2004, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mis-27 pajjiż li issa huma l-Istati Membri tal-UE kienu jammontaw għal 173,809 tunnellata. Sena wara, ladarba tneħħew il-kwoti, dawk l-importazzjonijiet żdiedu għal 530,294 tunnellata. Minn hemm ‘il quddiem, l-importazzjonijiet miċ-Ċina qatt ma kienu f’ammont ta’ inqas minn 449,000 tunnellata fis-sena.
(172)
F’dak li għandu x’jaqsam mar-rwol tal-kwoti tal-importazzjoni fil-ħsara osservata matul il-perjodu kkunsidrat, l-ewwel għandu jiġi osservat li, minħabba li l-kwoti żdiedu b’mod gradwali u tneħħew 3 snin qabel il-bidu tal-perjodu kkunsidrat u 6 snin qabel il-bidu tal-PI, kien diġà sar ristrutturar qawwi fis-suq tal-Unjoni mill-2002 sabiex jikkumpensa għal dawn iċ-ċirkostanzi mibdula tas-suq. Dan huwa kkorroborat ukoll mill-informazzjoni sottomessa mill-kwerelant dwar l-għeluq u l-insolvenzi tal-produtturi Ewropej ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda. Bħala riżultat, sal-bidu tal-perjodu kkunsidrat, l-industrija tal-Unjoni kienet inbidlet f’settur funzjonabbli u mċekken.
(173)
Konsegwentement, wieħed jista’ jargumenta li l-effetti tat-tmiem tal-kwoti tal-importazzjoni għall-prodott ikkonċernat fl-2005 setgħu affettwaw l-istat tas-saħħa tal-industrija tal-Unjoni b’mod negattiv qabel il-bidu tal-perjodu kkonċernat. Iżda anki jekk dan huwa l-każ, xorta huma l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping li kkawżaw il-ħsara fil-PI. Għalhekk, it-tneħħija tal-kwoti tal-importazzjoni mill-2005 ma tkissirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni dannuża tal-industrija matul il-perjodu kkunsidrat u matul il-PI.
3.6. Prattiċi anti-kompetittivi fis-suq tal-Unjoni
(174)
Bosta partijiet allegaw li l-ħsara hija kkawżata minn prattiċi anti-kompetittivi fis-suq tal-Unjoni u ġie ddikjarat ukoll li din il-proċedura antidumping ġiet imnedija biex tirkupra t-telf prodott minn multi għal akkordji illegali. Is-CCCLA qalet li l-preżenza ta’ prattiċi kollusivi fis-suq tal-Unjoni tista’ trendi d-dejta dwar il-ħsara (jiġifieri l-prezzijiet tal-bejgħ, il-volumi tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u l-profitti) kemm fl-ilment kif ukoll dik miġbura matul l-investigazzjoni bħala mhux affidabbli minħabba li dawn ma jirrappreżentawx sitwazzjoni li tirrifletti l-operat normali tas-suq.
(175)
Minn naħa, ġie innotat li fl-2010 il-Kummissjoni mmultat sbatax-il intrapriża li jġibu fittings u tagħmir tal-kmamar tal-banju għal akkordju ta’ ffissar tal-prezzijiet bejn l-1992 u l-2004 li affettwa sitt Stati Membri: il-Ġermanja, l-Awstrija, l-Italja, Franza, ir-Renju tal-Belġju (il-Belġju) u r-Renju tal-Pajjiżi l-Baxxi (il-Pajjiżi l-Baxxi) (8). Il-prattiċi inkwistjoni ġew implimentati qabel il-perjodu kkunsidrat u kienu jikkonċernaw prodotti oħrajn. Barra minn hekk, l-unika intrapriża kkonċernata li kienet attiva wkoll fis-settur tal-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina matul il-perjodu kkunsidrat ressqet rikors għall-annullament ta’ dik il-multa quddiem il-Qorti Ġenerali tal-Unjoni Ewropea. Din l-azzjoni għadha pendenti. Min-naħa l-oħra, fi Frar 2011, l-awtoritajiet Ġermaniżi taw bidu għal investigazzjoni fil-qasam tal-akkordji fuq ċerti produtturi Ġermaniżi tal-oġġetti ta’ fuq il-mejda. Ir-riżultati tal-investigazzjoni għadhom ma ġewx ippubblikati mill-awtoritajiet Ġermaniżi, għalhekk ma tista’ ssir ebda konklużjoni fuq dan il-punt. Barra minn hekk, dik l-investigazzjoni tikkonċerna biss Stat Membru wieħed, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni hija pjuttost mifruxa. Għalhekk, it-talbiet ġew miċħuda.
(176)
F’dak li għandu x’jaqsam mar-referenza li saret minn xi partijiet għall-fatt li ċerti manifatturi fl-Unjoni biddlu l-attivitajiet tagħhom u bdew jinnegozjaw ukoll prodotti li joriġinaw miċ-Ċina, din hija fil-fatt għażla ta’ negozju li ma tistax tiġi ttimbrata bħala li hija anti-kompetittiva.
3.7. Il-metodi tal-produzzjoni
(177)
Skont ċerti partijiet, l-għażliet magħmula minn produtturi tal-Unjoni f’dak li għandu x’jaqsam mal-metodi tal-produzzjoni kkontribwixxew b’mod ċar għall-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni. Dawn il-partijiet jenfasizzaw li l-metodi tal-produzzjoni tal-Unjoni huma ferm inqas effikaċi minn dawk Ċiniżi - il-metodi tal-produzzjoni tal-Unjoni huma kompletament awtomatiċi, li b’hekk jinvolvu spejjeż għoljin għall-issettjar mill-ġdid meta l-ammonti jkunu żgħar, spejjeż għoljin biex isiru l-forom, materja prima aktar għalja u, minħabba proċess ta’ żewġ ħamjiet (two-firing process), spejjeż ogħla marbuta mal-enerġija. Barra minn hekk, kuntrarju għall-produtturi tal-Unjoni, il-manifatturi Ċiniżi jaħdmu fuq il-bażi tal-ordnijiet li jsirulhom, iġorru inqas spejjeż relatati mal-ħażna tal-prodotti u jbiegħu il-produzzjoni totali tagħhom f’lottijiet mingħajr klassifikazzjoni u akkumpanjati minn roħs fil-prezz. Minbarra dan, l-ispiża għad-dekalkomanija għat-tiżjin fil-verniċ tkun kważi d-doppju fl-Unjoni. Min-naħa l-oħra, ċerti partijiet semmew l-effiċjenza tal-metodi tal-produzzjoni tal-Unjoni, pereżempju fir-rigward ta’ ammonti li jkunu akbar.
(178)
L-investigazzjoni wriet l-eżistenza tat-trasferiment tat-teknoloġija rilevanti madwar id-dinja. Hija ma setgħetx tistabbilixxi rabta bejn metodu ta’ produzzjoni speċifiku u s-suċċess fin-negozju. Hija lanqas ma setgħet tistabbilixxi li l-għażla ta’ metodu ta’ produzzjoni speċifiku kienet sinjifikanti biżżejjed biex ikollha impatt b’tali mod li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
3.8. Is-swieq ta’ prodotti użati
(179)
Skont importatur mhux inkluż fil-kampjun, il-familji ċkienu matul dawn l-aħħar għexieren ta’ snin u qegħdin jiddisponu minn oġġetti li ma jkollhomx bżonn aktar permezz ta’ swieq għall-bejgħ ta’ oġġetti żgħar jew użati (“flea markets”), irkanti fuq l-Internet jew forom oħrajn ta’ swieq għall-bejgħ ta’ oġġetti użati. Għal din il-parti, l-oġġetti ta’ fuq il-mejda u tal-kċina użati jservu parti sinjifikanti mid-domanda attwali u jinsabu f’kompetizzjoni diretta mal-oġġetti ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati ġodda. L-importatur mhux inkluż fil-kampjun ipprovda dokumentazzjoni ta’ sostenn dwar il-valuri tal-irkanti fuq l-Internet għal bosta linji ta’ prodotti ta’ manifatturi Ġermaniżi magħrufa sewwa tal-porċellana.
(180)
Madankollu, ma tista’ tinstab ebda bażi raġonevoli għall-estrapolazzjoni tal-volumi u tal-prezzijiet minn perspettiva Ġermaniża fuq kollezzjonijiet speċifiċi ħafna ta’ tliet kumpaniji Ġermaniżi lejn pajjiżi oħrajn tal-Unjoni jew firxiet ta’ prodotti oħrajn. Għalhekk, kien impossibbli li dan is-suq jiġi kkwantifikat u l-investigazzjoni ma setgħetx tistabbilixxi li l-bejgħ ta’ prodotti użati kien sinjifikanti biżżejjed li jħalli impatt b’tali mod li jkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
3.9. Il-kriżi ekonomika
(181)
Skont is-CCCLA, l-allegata ħsara hija kkawżata mill-impatt tal-kriżi finanzjarja, tar-riċessjoni ekonomika u tal-kriżi tad-dejn sovran fuq il-baġits tal-konsumaturi. Bil-kwerelanti jkunu, allegatament, profittabbli fil-livell operattiv, is-CCCLA tqis li t-telf irrapportat għandu jiġi attribwit għal spekulazzjoni finanzjarja (bħal telf fuq l-ekwità jew fuq bonds sovrani) u l-ispejjeż mhux operattivi marbuta mal-kriżi finanzjarja.
(182)
Il-kriżi ekonomika tista’ tispjega t-tnaqqis fil-konsum matul partijiet tal-perjodu kkunsidrat. Madankollu, ta’ min jinnota li f’sitwazzjoni ta’ konsum li naqas matul il-perjodu kkunsidrat u f’sitwazzjoni ta’ konsum li żdied matul il-perjodu bejn l-2009 u l-PI, l-eżekuzzjonijiet tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping bi prezzijiet baxxi jikkuntrastaw ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni.
(183)
L-investigazzjoni turi b’mod ċar li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina intensifikaw l-effett tat-tnaqqis fl-attività ekonomika. Anki matul l-irkupru ekonomiku ġenerali, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tirkupra u terġa’ tikseb volumi ta’ bejgħ sinjifikanti u tilfet sehem sinjifikanti mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina kisbu aktar sehem mis-suq.
(184)
Għalhekk, għalkemm il-kriżi ekonomika setgħet ikkontribwixxiet għall-prestazzjoni ħażina tal-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, hija ma tistax titqies bħala li ħalliet impatt b’tali mod li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u s-sitwazzjoni dannuża ta’ dik l-industrija mġarrba matul il-PI.
3.10. Fatturi oħrajn
(185)
Assoċjazzjoni partikolari identifikat fatturi oħrajn li, fil-fehma tagħha, jistgħu jkissru r-rabta kawżali. Din il-parti rreferiet għall-kompetizzjoni fl-Unjoni (fuq il-bażi li l-prezzijiet fl-Unjoni jvarjaw b’mod konsiderevoli) u għar-rekwiżiti tas-saħħa u s-sigurtà tal-Unjoni, li qegħdin isiru aktar stretti, biex b’hekk jiġu kkawżati spejjeż ta’ produzzjoni akbar. Fatturi oħrajn iċċitati kienu jinkludu l-falsifikazzjoni minn ċerti manifatturi Ċiniżi u l-eżistenza ta’ ostakoli mhux tariffarji f’għadd ta’ swieq mhux tal-UE, li jfixklu l-esportazzjonijiet minn manifatturi tal-Unjoni.
(186)
Fir-rigward tal-argumentazzjoni tal-kompetizzjoni interkomunitarja, l-investigazzjoni ma wriet ebda rabta bejn il-ħsara, il-lokazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni u l-prezzijiet f’dak l-Istat Membru. F’dak li għandu x’jaqsam mar-rekwiżiti tas-saħħa u s-sigurtà tal-Unjoni, huwa innotat li dawn huma applikabbli għall-prodotti importati u dawk magħmula fl-Unjoni, biex b’hekk iħallu impatt fuq il-prezzijiet tal-operaturi kollha. Minħabba li ma ġiet sottomessa ebda informazzjoni li tissostanzja l-pretensjoni tal-falsifikazzjoni, l-effetti ta’ dik il-pretensjoni ma setgħux jiġu analizzati. Il-pretensjoni rigward l-eżistenza ta’ ostakoli mhux tariffarji f’għadd ta’ swieq mhux tal-UE ma setgħetx tinżamm: tali ostakoli jistgħu jipprevjenu lill-produtturi tal-Unjoni milli jisfruttaw il-potenzjal tal-esportazzjoni tagħhom, madankollu, hija ma tħalli ebda impatt fuq il-bejgħ dejjem jonqos fis-suq tal-Unjoni, jiġifieri, fejn qiegħda tiġi mġarrba l-ħsara.
(187)
Is-CCCLA identifikat fatturi oħrajn, jiġifieri n-nuqqas ta’ xogħol tas-sengħa fis-suq tal-Unjoni u l-ħsara li wieħed joħloqha b’idejh stess, fuq il-bażi li ċerti manifatturi tal-Unjoni jimportaw il-prodott ikkonċernat. Madankollu, abbażi tal-informazzjoni disponibbli, ġie konkluż li, b’mod ġenerali, l-industrija sħiħa tal-Unjoni kienet f’sitwazzjoni ħażina u l-fatt li l-għadd ta’ mudelli tan-negozju nfirex ma kkawża ebda ħsara lill-industrija tal-Unjoni u minflok għandu jiġi interpretat bħala mod li jikkumpensal-bejgħ dejjem jonqos fis-suq tal-Unjoni. Fir-rigward tan-nuqqas ta’ xogħol tas-sengħa fis-settur tal-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina fl-Unjoni, ebda parti interessata li tinsab fl-Unjoni ma sostniet li hija kkonċernata.
(188)
Importatur partikolari stieden lill-istituzzjonijiet biex janalizzaw l-impatt ta’ tipi oħrajn ta’ oġġetti ta’ fuq il-mejda u tal-kċina, bħall-plastik, l-aluminju, il-melamina u l-ħġieġ. Madankollu, ma ġiet sottomessa ebda informazzjoni li tissostanzja din it-talba. L-investigazzjoni ma setgħet tistabbilixxi ebda sejba dwar din il-kwistjoni.
(189)
Xi partijiet jorbtu l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni mas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni qabel il-perjodu kkunsidrat. F’dan ir-rigward, bosta importaturi allegaw li d-deterjorazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kienet diġà bdiet fil-perjodu bejn l-1975 u l-2002. Madankollu, ma kienx possibbli għall-analiżi tal-Kummissjoni li tmur daqshekk lura, fost l-oħrajn minħabba n-nuqqas ta’ disponibbiltà ta’ dejta affidabbli għal dak il-perjodu. Dak kien ukoll il-każ għal avveniment ieħor illi seħħ ħafna qabel il-perjodu kkunsidrat: l-għajnuna tal-Istat irċevuta mill-industrija tal-porċellana Ġermaniża u li, skont importatur li mhuwiex inkluż fil-kampjun, turi li l-industrija tal-Unjoni ma żiditx l-effikaċja tagħha (9).
(190)
L-eżaminazzjoni tal-fatturi magħrufa l-oħrajn li setgħu kkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni żvelat li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ u l-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(191)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat tajjeb l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping miċ-Ċina kkawżaw ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Rimarki preliminari
(192)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping ta’ ħsara, kienx hemm raġunijiet konvinċenti biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri antidumping provviżorji f’dan il-każ partikolari. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti tal-prodott ikkonċernat.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(193)
L-industrija tal-Unjoni tikkonsisti minn aktar minn 200 produttur, b’fabbriki li jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, li matul il-PI kienu jimpjegaw direttament aktar minn 25 000 fil-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili.
(194)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet ħsara materjali kkawżata mill-importazzjonijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping mill-pajjiż ikkonċernat matul il-perjodu tal-investigazzjoni. B’mod partikolari, l-indikaturi tal-ħsara relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħall-produzzjoni, il-profittabbiltà u r-redditu fuq l-investiment, urew xejra ta’ tnaqqis fil-perjodu kkunsidrat. L-SMEs kienu qegħdin isofru l-aktar: fil-perjodu kkunsidrat, huma kienu ilhom jagħmlu t-telf mill-2010. Fin-nuqqas ta’ miżuri, huwa kkunsidrat li l-isforzi li saru diġà fis-settur mhux ser ikunu biżżejjed sabiex tkun tista’ tiġi rkuprata s-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, li saħansitra tista’ tkompli tiddeterjora.
(195)
Is-sejbiet tal-investigazzjoni attwali mhumiex qegħdin jiġu diskussi minħabba l-fatt li ċerti produtturi tal-Unjoni sejrin aħjar minn oħrajn jew minħabba s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni qabel il-perjodu kkunsidrat.
(196)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ miżuri terġa’ tistabbilixxi kondizzjonijiet ta’ kummerċ effettivi u ġusti fis-suq tal-Unjoni. Din għandha tħalli impatt pożittiv ulterjuri fuq is-sitwazzjoni ekonomika u l-profittabbiltà ta’ dan is-suq.
(197)
Ċerti importaturi sostnew li jekk jiġu imposti miżuri, il-prodott ikkonċernat jisfa sostitwit minn tipi oħrajn ta’ prodotti (minn oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina manifatturati fl-Unjoni), bħal tessuti (eż. għal oġġetti li jistgħu jingħataw bħala rigal) jew oġġetti tal-plastik ta’ fuq il-mejda, biex b’hekk jispiċċaw jibbenifikaw setturi mhux relatati max-xogħol taċ-ċeramika. Madankollu, l-investigazzjoni ma setgħetx tikkonferma li tali sostituzzjoni tista’ tkun sinjifikanti.
(198)
Għalhekk, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina li joriġinaw miċ-Ċina tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-interess ta’ importaturi mhux relatati
(199)
Kif issemma fil-premessa (4) aktar ‘il fuq, ġie applikat proċess ta’ teħid ta’ kampjuni minħabba dak li jidher bħala għadd kbir ta’ importaturi mhux relatati.
(200)
B’mod ġenerali, matul il-PI, l-importaturi inklużi fil-kampjun akkwistaw il-provvisti tagħhom primarjament mill-pajjiż ikkonċernat u impjegaw madwar 350 ruħ fl-importazzjoni u l-bejgħ ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina. Huma kienu attivi f’tipi differenti ta’ prodotti, li jvarjaw minn oġġetti tal-porċellana li jingħataw bħala rigali u oġġetti tal-fuħħar tad-ditta għal oġġetti sempliċi ta’ fuq il-mejda għad-djar. Il-livell ta’ kooperazzjoni tagħhom kien ivarja. Pereżempju, l-akbar żewġ importaturi fil-kampjun, li għandhom ukoll attivitajiet ewlenin ta’ bejgħ bl-imnut, naqsu milli jipprovdu dejta sħiħa dwar il-profittabbiltà u l-marġini bejn il-prezzijiet tax-xiri u tal-bejgħ mill-ġdid lil klijenti mhux relatati u wieħed minnhom saħansitra ma tax aċċess għall-kontijiet tiegħu. Dawn il-partijiet ipprovdew biss prezzijiet tax-xiri għal trasferiment u/jew prezzijiet tal-bejgħ għal trasferiment. Għalhekk, għalkemm intalbet ripetutament, ma ġiet irċevuta ebda informazzjoni sinjifikanti li ppermettiet li ssir stima tal-marġini gross u nett rappreżentattiv tal-importaturi fuq il-prodott ikkonċernat għall-kampjun b’mod ġenerali.
(201)
Bl-istess mod, id-dejta pprovduta miż-żewġ importaturi/bejjiegħa bl-imnut inklużi fil-kampjun, billi kienet nieqsa f’ħafna aspetti, ma ppermettietx li ssir stima tal-marġini gross u nett tal-profitt tal-bejjiegħa bl-imnut tal-prodott ikkonċernat. Għalhekk, fuq il-bażi tal-kooperazzjoni tal-importaturi fil-kampjun, ma setgħet issir ebda determinazzjoni fir-rigward tal-kapaċità tal-katina tal-provvista tal-UE li tassorbi d-dazju antidumping propost u, konsegwentement, l-impatt ta’ dan id-dazju fuq il-prezz tal-bejgħ bl-imnut u, b’hekk, fuq il-konsumaturi.
(202)
Madankollu, l-ewwel nett, f’dak li għandu x’jaqsam mal-importaturi, il-maġġoranza vasta tal-importaturi li wieġbu għall-mistoqsijiet tat-teħid tal-kampjuni dwar l-importaturi rrapportaw marġini gross bejn il-prezz tax-xiri u l-prezz tal-bejgħ mill-ġdid li jvarja bejn 50 % u 200 %. Il-figuri vverifikati tal-importaturi puri fil-kampjun jikkonfermaw li tali marġini gross huma rappreżentattivi. It-tieni, id-dokumentazzjoni disponibbli għall-pubbliku tissuġġerixxi li l-katina tal-provvista fl-Unjoni (jiġifieri l-importaturi u l-mezzi sussegwenti) hija perfettament kapaċi li tadotta dazju antidumping bir-rata proposta, mingħajr ma tipperikola l-vijabbiltà tal-operaturi ekonomiċi kkonċernati. Skont pubblikazzjoni riċenti (10), magg taċ-ċeramika manifatturat fiċ-Ċina li jinxtara minn distributuri tal-UE għal USD 0.70 jispiċċa jinbiegħ bl-imnut, fl-UE, għal USD 3.50 - b’żieda fil-valur ta’ aktar minn 150 % għad-distributur jew għall-bejjiegħ bl-imnut. F’xenarju bħal dan, għal ħafna mill-importazzjonijiet, id-dazji antidumping kif proposti jirriżultaw fi ħlas addizzjonali ta’ € 0,16 (u ta’ € 0,36 għall-produtturi li ma jikkooperawx) għall-katina tal-provvista tal-UE li, b’mod ġenerali, għandha marġini gross ta’ € 2.08 fuq dan il-prodott partikolari. Madankollu, l-istħarriġ tas-suq tas-CBI tal-2009 dwar “l-oġġetti ta’ fuq il-mejda, l-oġġetti tal-kċina u swieq domestiċi oħrajn” imsemmi fil-premessa (112) aktar ‘il fuq jirrapporta proporzjonijiet ta’ prezzijiet CIF għall-konsumaturi fuq il-fruntiera tal-UE li jvarjaw bejn 2.6 u 5.3 (11). Fl-aħħar nett, l-importaturi/bejjiegħa bl-imnut inklużi fil-kampjun qatt ma indikaw li sejrin jeskludu l-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina mill-importazzjonijiet jew mill-bejgħ tagħhom jekk jiġu imposti dazji antidumping.
(203)
Meta wieħed iqis dak li ntqal hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ informazzjoni affidabbli oħra miksuba f’din l-investigazzjoni sa issa, huwa kkunsidrat b’mod provviżorju li l-katina tad-distribuzzjoni, b’mod ġenerali, inklużi l-importaturi, x’aktarx li tkun kapaċi tassorbi ż-żieda fil-prezzijiet CIF fil-livelli proposti mingħajr ebda problema kbira u li l-konsumaturi mhux probabbli jesperjenzaw żidiet fil-prezzijiet. Madankollu, għal darba oħra, il-partijiet interessati huma mistiedna b’mod espliċitu biex jissottomettu dejta addizzjonali, komprensiva u verifikabbli fuq din il-kwistjoni, li tagħti ċ-ċans li jkompli jiġi analizzat l-impatt tal-miżuri fuq il-katina tal-provvista u, eventwalment, fuq il-konsumaturi fil-fażi li jmiss ta’ din il-proċedura.
(204)
Is-sottomissjonijiet dwar l-interess tal-Unjoni waslu minn aktar minn 20 importatur mhux inklużi fil-kampjun, l-aktar intrapriżi żgħar, assoċjazzjoni tal-kummerċ Ewropew u Internazzjonali, assoċjazzjoni Svediża ta’ importaturi u bejjiegħa bl-imnut, assoċjazzjoni Olandiża ta’ importaturi mill-Lvant Imbiegħed u assoċjazzjoni bbażata fil-Ġermanja u netwerk ta’ importaturi. Tħassib komuni tal-importaturi kien li l-miżuri jinvolvu żidiet fil-prezzijiet tal-importazzjoni, tnaqqis (parzjali) tan-negozju tagħhom u, b’hekk, impatt negattiv fuqhom b’mod ġenerali f’termini ta’ marġini u profittabbiltà, fost l-oħrajn. Dawn l-argumenti ma setgħux jinżammu fuq il-bażi tal-konklużjonijiet milħuqa fil-premessa li jmiss u fil-premessa (202).
(205)
Bosta importaturi sostnew li l-impożizzjoni tal-miżuri kienet ser twassal biex jintilfu aktar impjiegi ma’ importaturi bħalhom milli kienu ser jinżammu impjiegi ma’ produtturi tal-Unjoni. Madankollu, din id-dikjarazzjoni hija kkontestata minn rappreżentazzjonijiet oħrajn ta’ importaturi, fejn huma sostnew li jistgħu jissostitwixxu l-oġġetti taċ-ċeramika b’oħrajn mhux magħmula miċ-ċeramika (bħal tessuti li jingħataw bħala rigali) jew li huma riedu li jakkwistaw aktar fl-Unjoni.
(206)
L-assoċjazzjoni Svediża kienet tal-fehma li l-miżuri ser ikollhom impatt negattiv fuq l-importaturi f’termini tal-ispejjeż sinjifikanti tal-amministrazzjoni u sabiex jinstabu r-riżorsi, f’każ li dawn tal-aħħar ikollhom isibu alternattivi għall-importazzjonijiet miċ-Ċina. Assoċjazzjoni tal-kummerċ Ewropew u Internazzjonali enfasizzat li t-tibdil tal-fornituri huwa diffiċli minħabba li l-importaturi jkunu investew ħafna fihom. Madankollu, dan ma jidhirx li huwa tħassib ewlieni ta’ ċerti importaturi, li jippreferu l-possibbiltà li jkunu jistgħu jbiddlu s-sorsi tal-provvisti. Barra minn hekk, il-fatt li l-prodotti offruti u l-konsum tal-Unjoni jinbidlu mal-moda jissuġġerixxi li l-ispejjeż għall-iżvilupp ta’ prodotti ġodda (minn fornituri ġodda) huma inerenti għal dan is-settur.
(207)
Bosta importaturi mhux inklużi fil-kampjun sostnew li l-fabbriki tal-Unjoni mhumiex interessati li jimmanifatturaw prodotti tad-ditta ta’ ħaddieħor. Madankollu, dan kien ikkontestat mill-eżitu tal-investigazzjoni fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun (li wera li fil-fatt huma kienu pproduċew prodotti tad-ditta għal partijiet terzi), mir-rappreżentazzjoni magħmula minn importatur ieħor u mill-fatt li bosta importaturi li jiddistribwixxu prodotti taħt id-ditta tagħhom qegħdin jakkwistaw parti mill-kollezzjoni varjata tagħhom fl-Unjoni.
(208)
Importatur wieħed mhux inkluż fil-kampjun esprima n-nuqqas ta’ rieda tiegħu li jaqsam ideat rigward il-produzzjoni, id-disinn tal-prodott u l-iżviluppi interni ma’ ċerti produtturi tal-Unjoni kompetituri li jimmanifatturaw oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina. Madankollu, l-investigazzjoni ma wrietx li dan kien tħassib ġenerali fost l-importaturi. Ta’ min jinnota li l-importatur ikkonċernat kellu tilwimiet legali ma’ xi manifatturi Ġermaniżi u li parti mill-kollezzjoni tiegħu tinsab f’kompetizzjoni diretta ma’ dik ta’ manifatturi tal-Unjoni.
(209)
Ċerti importaturi sostnew li huma ma jistgħux jakkwistaw prodotti minn manifatturi tal-Unjoni minħabba l-ispejjeż għoljin tagħhom, in-nuqqas ta’ kapaċità għal oġġetti tal-artiġjanat, in-nuqqas ta’ abbiltà li jiġu offruti ammonti żgħar ta’ produzzjoni, nuqqas ta’ flessibbiltà, nuqqas ta’ organizzazzjoni adegwata li sservi debitament lil dawk il-bejjiegħa bl-imnut kbar li joffru ħafna prodotti; u/jew in-nuqqas ta’ eżistenza ta’ xi proċessi tal-produzzjoni, kwalitajiet, tipi ta’ tiżjin jew forom. Dawn il-partijiet sostnew li l-problemi kienu partikolarment importanti fir-rigward ta’ oġġetti tal-artiġjanat u ta’ promozzjoni (pereżempju; fuħħar), ċerti prodotti tad-ditta mibjugħa taħt liċenzja, il-manifattura ta’ ċerti mudelli ta’ utilità rreġistrati u prodotti speċjali intiżi għall-catering u t-tiżjin (pereżempju; prodotti tal-porċellana f’volumi kbar). Xi wħud sostnew li ma għandhom ebda alternattiva ħlief li jimportaw il-prodotti miċ-Ċina. Madankollu, l-investigazzjoni sabet li ħafna mill-importaturi li kkooperaw fil-fatt jakkwistaw oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u/jew tal-kċina minn bosta sorsi, inklużi produtturi tal-Unjoni f’varjetà wiesgħa ta’ firxiet u kwalitajiet. Barra minn hekk, il-produtturi tal-Unjoni joffru varjetà wiesgħa ta’ prodotti u għandhom il-kapaċità tal-produzzjoni li jbiegħu aktar fis-suq tal-Unjoni.
(210)
Fil-qosor, jista’ jiġi konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri jista’ fil-fatt ikollha effett negattiv possibbli fuq is-sitwazzjoni finanzjarja ta’ ċerti importaturi. Madankollu, bħala medja, dan l-effett negattiv mhux mistenni li jkollu impatt finanzjarju sinjifikanti fuq is-sitwazzjoni globali tal-importaturi. B’mod ġenerali, huwa mistenni li dawn ikunu jistgħu jappoġġjaw (parzjalment) iż-żidiet fil-prezzijiet u/jew jgħaddu dan id-dover (parzjalment) lill-klijenti tagħhom (jiġifieri; bejjiegħa bl-ingrossa, distributuri, bejjiegħa bl-imnut), aktar u aktar minħabba li d-dazji jaffettwaw is-sors prinċipali fis-suq. Għal dawk l-importaturi li kkooperaw u li fl-istess ħin huma bejjiegħa bl-imnut, l-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat jirrappreżenta proporzjon żgħir ħafna tan-negozju globali tagħhom. L-informazzjoni sottomessa minn dawn il-partijiet ma ppermettietx li ssir kwantifikazzjoni xierqa ta’ kemm kienu kapaċi jassorbu ż-żieda fil-prezzijiet tax-xiri mil-livelli tad-dazju proposti iżda, kif spjegat fil-premessi (202)-(203), l-informazzjoni miġbura sa issa ma tissuġġerix li ser ikunu f’pożizzjoni li jagħmlu dan.
(211)
Għalhekk, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-impożizzjoni tal-miżuri fil-livelli proposti ma ħalliet ebda impatt negattiv sinjifikanti fuq is-sitwazzjoni tal-importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat.
4. L-interess ta’ setturi ekonomiċi oħrajn
(212)
Bosta importaturi allegaw li l-impożizzjoni tal-miżuri probabbilment taffettwa b’mod negattiv lill-imsieħba kummerċjali tal-importaturi, li jvarjaw minn intrapriżi tad-dekorazzjoni u l-irfinar għal bejjiegħa bl-ingrossa, distributuri jew bejjiegħa bl-imnut. F’dan ir-rigward, huma sostnew li l-impożizzjoni tal-miżuri tista’ tikkawża aktar telf ta’ impjiegi man-‘negozji subordinati’ tagħhom, bħal disinjaturi jew ħaddiema tal-loġistika min-numru ta’ impjiegi miżmuma/maħluqa mill-industrija tal-Unjoni. Xi importaturi allegaw ukoll li s-settur tal-oġġetti li jingħataw bħala rigali, l-industrija tar-reklamar, l-industriji tal-lukandi u tal-catering, is-settur tal-catering kollettiv u l-konsumaturi kummerċjali b’mod ġenerali sejrin jiġu affettwati wkoll direttament minn nuqqas ta’ prodotti. Dan iwassal għal żieda fil-kompetizzjoni tal-prezzijiet fi żmien qasir fil-livell tal-ħwienet li joffru skontijiet kbar. L-istituzzjonijiet li ġeneralment ikollhom jissieltu sabiex ilaħħqu mal-baġits tagħhom, bħal stabbilimenti tal-kura tas-saħħa, jispiċċaw ibatu wkoll. Barra minn hekk, xi partijiet sostnew li l-miżuri antidumping jinvolvu nuqqas ta’ materja prima għax-xogħol artistiku u kreattiv, bħal dak li jsir minn dawk li jpinġu fuq il-porċellana jew fil-workshops tax-xogħol artiġjanali.
(213)
Dawn it-talbiet kollha nstabu li ma kienux ġustifikati. Minn naħa, id-dikjarazzjonijiet ta’ dawn l-importaturi jidhru li jikkontradixxu dawk il-punti fir-rappreżentazzjonijiet tagħhom fejn jissuġġerixxu li huma jistgħu jissostitwixxu oġġetti taċ-ċeramika b’oħrajn li mhumiex magħmula miċ-ċeramika (bħal tessuti li jingħataw bħala rigali), biex b’hekk f’dak il-każ ikollhom jirrikorru għall-imsieħba kummerċjali tagħhom tas-soltu msemmija hawn fuq. Barra minn hekk, jista’ jkun mistenni li n-‘negozji subordinati’ għall-industrija tal-Unjoni jispiċċaw jibbenifikaw mill-impożizzjoni ta’ tali miżuri. Min-naħa l-oħra, l-investigazzjoni ma setgħetx tikkonkludi li ser ikun hemm nuqqas ta’ prodotti jekk l-importazzjonijiet miċ-Ċina jsibu ruħhom jikkompetu bi prezzijiet li mhumiex oġġett ta’ dumping. Il-miżuri huma mfasslin b’tali mod li mistennija joħolqu kondizzjonijiet ugwali għall-fornituri kollha tal-oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina - u mhux li jillimitaw indebitament l-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat. Fir-rigward taż-żieda suġġerita fil-kompetizzjoni tal-prezzijiet, dan jista’ jidher ukoll bħala effett pożittiv, pereżempju, minn dawk l-istituzzjonijiet li ġeneralment ikollhom jissieltu sabiex ilaħħqu mal-baġits tagħhom, bħall-istabbilimenti tal-kura tas-saħħa.
(214)
L-assoċjazzjoni Svediża kienet tal-fehma li l-miżuri ser ikollhom impatt ekonomiku negattiv fuq is-setturi tal-bejgħ bl-ingrossa u tal-bejgħ bl-imnut fl-Isvezja. Hija kkalkolat tnaqqis ta’ 2-3 % fl-impjiegi (l-aktar għaż-żgħażagħ) u ta’ 20 % fl-importazzjonijiet. Madankollu, l-impatt suġġerit jidher li kien esaġerat. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li ħadd mill-importaturi, li fl-istess ħin huma wkoll bejjiegħa bl-imnut u li għamlu rappreżentazzjonijiet fil-kuntest tal-investigazzjoni, ma indika li l-prodott sħiħ ser jiġi eskluż mill-firxa ta’ prodotti tagħhom jekk jiġu imposti xi miżuri antidumping. Il-proġezzjonijiet tax-xogħol magħmula minn wieħed minnhom f’każ li jiġu imposti l-miżuri huma bażikament l-istess bħal fil-każ fejn ma jiġux imposti miżuri.
(215)
Is-CCCLA semmiet studju Daniż li jgħid li għal kull Euro li jiksbu l-produtturi tal-Unjoni mill-ħarsien tal-kummerċ, il-kumpaniji utenti fl-Unjoni għandhom iħallsu sa aktar minn 60 darba ta’ dak l-ammont. Madankollu, din id-dikjarazzjoni hija ġenerali ħafna, mhijiex relatata speċifikament ma’ din l-investigazzjoni u ma hemm ebda evidenza li turi li dan fil-fatt ser ikun l-impatt f’din l-investigazzjoni.
(216)
Fornitur ta’ azzjonijiet ta’ promozzjoni speċjali tal-bejjiegħa bl-imnut lil bejjiegħa bl-imnut ewlenin madwar id-dinja sostna li n-negozju tiegħu kien jeħtieġ kwantitajiet kbar fuq perjodi qosra għal promozzjonijiet ta’ bejgħ bl-imnut li jdumu għaddejjin għal ftit xhur. Skont din il-parti, li tixtri madwar żewġ terzi tal-prodotti tagħha mill-Ażja, primarjament iċ-Ċina, dazju sinjifikanti jispiċċa jeqred l-abbiltà tagħha li tbiegħ il-prodotti li ġġib bi prezzijiet promozzjonali fil-ġejjieni. Għandu jiġi rikonoxxut li d-dazji antidumping jistgħu jaffettwaw b’mod negattiv lil dan it-tip ta’ negozju. Madankollu, l-għan tad-dazji mhuwiex li jeskludu l-merkanzija Ċiniża mis-suq. Barra minn hekk, matul dawn l-aħħar tliet snin, il-produtturi tal-Unjoni kienu jkopru 33 % ta’ dik li din il-parti mmarkat bħala domanda volatili.
(217)
F’dan l-istadju provviżorju, huwa għalhekk konkluż li l-benefiċċji li jinkisbu bil-prevenzjoni tal-ħsara għall-bqija ta’ din l-investigazzjoni permezz tal-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat ma jistgħux jingħelbu mill-effett potenzjalment negattiv tagħha fuq ċerti setturi ekonomiċi oħrajn.
5. L-interess tal-konsumaturi (familji)
(218)
Ħadd mill-partijiet li jirrappreżentaw direttament l-interessi tax-xerrejja finali, bħal assoċjazzjonijiet tal-konsumaturi, ma għamel xi rappreżentazzjoni.
(219)
Madankollu, fid-dawl tad-dejta disponibbli għall-pubbliku, kif issemma fil-premessa (202) aktar ‘il fuq, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-miżuri fil-livell tad-dazju propost ser jiġu assorbiti mill-katina tal-provvisti u, għalhekk, ma għandhomx jirriżultaw fi prezzijiet ogħla għall-konsumaturi fil-livell tal-bejgħ bl-imnut.
(220)
Skont is-CCCLA u bosta partijiet li jirrappreżentaw l-interessi tal-importaturi u tal-bejjiegħa bl-imnut, jekk jiġu imposti dazji antidumping, ikunu l-konsumaturi tal-UE l-aktar li jbatu. Fl-Unjoni, il-konsumaturi bi dħul baxx jirrappreżentaw l-ogħla sehem tal-konsumaturi u ser jiġu kkonfrontati għal għażla aktar limitata u prezzijiet ogħla għal ebda valur addizzjonali u dan fi żmien ta’ ekonomija tal-UE fraġli. Allegatament, dan il-prodott għandu limiti psikoloġiċi tal-prezzijiet li ‘l fuq minnhom il-konsumaturi ma jkunux lesti li jixtru. Ċerti tipi tal-prodott ma jibqgħux jidhru fis-suq jew jiġu sostitwiti minn materjali oħrajn bħal plastik, melamina, metall jew injam. B’mod ġenerali, dawn l-għażliet ikunu prodotti li jagħmlu aktar ħsara lill-ambjent. Ġie ddikjarat ukoll li l-għażla ser tkun ukoll limitata minħabba li l-importazzjonijiet ikkonċernati li jilħqu aktar minn 60 % tad-domanda jitneħħew mis-suq tal-Unjoni, filwaqt li nuqqas ta’ provvista twassal għal żieda fil-prezzijiet. Bl-istess mod, xi partijiet sostnew li l-klijenti jagħmlu x-xiri tagħhom fil-viċinanzi tagħhom, iżda li l-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux u ma jridux iservu prodotti bi spiża baxxa fil-faċilitajiet tal-provvista lokali. Il-fatt li l-produtturi Ġermaniżi jistgħu joffru volumi ta’ standard akbar għal prezz baxx ma jissodisfax lis-suq tal-Unjoni, li jirrikjedi varjetà skont il-moda u x-xejriet dejjem jinbidlu. Xi rappreżentazzjonijiet jenfasizzaw li jekk l-importazzjonijiet Ċiniżi jibqgħu fis-suq tal-Unjoni, dawn x’aktarx li jkunu f’volumi sostanzjalment aktar baxxi u bi prezzijiet ogħla b’mod sinjifikanti, primarjament minħabba l-pagi ogħla fiċ-Ċina u d-dazji addizzjonali. Ġie ddikjarat ukoll li jekk il-prodott ma jkunx affordabbli, il-ġenerazzjonijiet il-ġodda ma jidrawx ifittxu dan il-prodott.
(221)
Fir-rigward tat-talbiet marbuta ma’ għażla aktar limitata, huwa innotat li l-investigazzjoni żvelat li l-industrija tal-Unjoni qiegħda toffri firxa wiesgħa ħafna ta’ prodotti mmirati għal diversi segmenti tas-suq u mezzi ta’ distribuzzjoni. Il-miżuri mistennija jgħinu lill-industrija tal-Unjoni tisfrutta l-potenzjal sħiħ tagħha u tkompli tarrikkixxi s-suq bil-prodotti tagħha. Minbarra dan, ħadd mill-importaturi, li fl-istess ħin huma wkoll bejjiegħa bl-imnut, ma indika li jista’ jikkunsidra li jneħħi għal kollox il-prodott mill-firxa ta’ prodotti tiegħu jekk jiġu imposti dazji antidumping.
(222)
F’dak li għandu x’jaqsam mat-talbiet fuq prezzijiet ogħla, l-investigazzjoni għandha l-għan li toħloq kondizzjonijiet ugwali u mhux li teskludi l-merkanzija Ċiniża mis-suq tal-Unjoni. Ma jista’ jiġi stabbilit b’mod oġġettiv ebda limitu fuq il-prezzijiet li ‘l fuq minnu l-konsumaturi ma jixtrux dan it-tip ta’ prodott. Barra minn hekk, minħabba li l-importaturi sikwit ikunu marbuta minn listi ta’ prezzijiet għal mill-inqas sena waħda, b’mod ġenerali mhux mistenni li huma jkunu jistgħu jittrasferixxu ż-żidiet fil-prezzijiet lill-klijenti tagħhom fuq perjodu ta’ żmien qasir. Aktar importanti, minħabba l-livell tal-miżuri u d-differenza sinjifikanti bejn il-prezz tal-importazzjoni u l-prezz tal-bejgħ mill-ġdid, mhuwiex mistenni li l-utenti u l-konsumaturi jħallsu prezzijiet sostanzjalment ogħla - id-dazju jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-prezz tal-importazzjoni CIF u l-prezz tal-bejgħ bl-imnut huwa multiplu tal-prezz tal-importazzjoni. Għalhekk, id-dazju x’aktarx li jiġi assorbit mill-katina tal-provvista mill-importatur lill-konsumatur finali. F’każ li jkun hemm xi żidiet fil-prezzijiet, dawn ser ikunu żgħar u ma għandhomx iħallu impatt fuq l-għażla tal-konsumaturi. Mhuwiex mistenni li l-miżuri antidumping iwasslu biex il-ġenerazzjonijiet il-ġodda ma jixtrux oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina. Huwa innotat ukoll li l-investigazzjoni żvelat li l-industrija tal-Unjoni tista’ toffri prezzijiet kompetittivi.
(223)
Lanqas ma jista’ jiġi konkluż li l-miżuri ser ikollhom impatt sinjifikanti fuq il-materjali użati għall-oġġetti ta’ fuq il-mejda u tal-kċina. It-tip ta’ materjal mhux dejjem ikun il-fattur ewlieni li jwassal għall-għażla, pereżempju, ta’ oġġett taċ-ċeramika li jingħata bħala rigal. Madankollu, jidher ċar li l-interkambjalità tal-materjali mhux dejjem tkun possibbli: pereżempju, il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar materjali li jiġu f’kuntatt mal-ikel timponi ċerti rekwiżiti għal dawk il-materjali li jiġu f’kuntatt ma’ oġġetti tal-ikel. Ta’ min jinnota wkoll li importatur stabbilit sewwa, li huwa wkoll bejjiegħ bl-imnut, jaħseb ukoll li n-nies ser ikomplu jieklu minn platti taċ-ċeramika minflok minn platti magħmula minn tipi oħrajn ta’ materjali - u l-pjanijiet ta’ espansjoni tiegħu huma mfasslin kif xieraq.
(224)
It-talbiet rigward il-problemi tal-provvista ma jistgħux jiġu aċċettati minħabba li, minn naħa waħda, il-fatt li jinħolqu kondizzjonijiet ugwali bi prezzijiet ġusti mhuwiex ekwivalenti għat-tneħħija kompleta tal-importazzjonijiet miċ-Ċina. Għall-kuntrarju, il-parteċipanti kollha madwar id-dinja mistennija jibbenifikaw minn sitwazzjoni ta’ kummerċ aktar ġust. Min-naħa l-oħra, instab li l-fatt li bħalissal-industrija tal-Unjoni tista’ tforni terz tal-konsum totali tal-Unjoni ma jdgħajjifx l-importazzjonijiet miċ-Ċina f’każ li dawn jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li mhumiex oġġett ta’ dumping. Kemm l-eżekuzzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif ukoll il-fatt li din l-industrija ma kinitx qiegħda taħdem bil-kapaċità sħiħa tagħha matul il-perjodu kkunsidrat jissuġġerixxu li l-manifatturi tal-Unjoni jistgħu fil-fatt ibiegħu aktar fis-suq tal-Unjoni, f’każ li jitneħħew l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping. Fl-aħħar iżda mhux l-inqas, iċ-Ċina mhijiex l-uniku sors tal-importazzjonijiet fl-Unjoni.
(225)
Kemm studju Daniż imsemmi mis-CCCLA kif ukoll riċerka Svediża msemmija minn assoċjazzjoni Svediża jissuġġerixxu li l-miżuri antidumping b’mod ġenerali jħallu impatt kbir ħafna fuq il-konsumaturi. Madankollu, dawn id-dikjarazzjonijiet huma ġenerali ħafna, mhumiex relatati speċifikament ma’ din l-investigazzjoni u ma hemm ebda evidenza li turi li dan fil-fatt ser ikun l-impatt f’din l-investigazzjoni.
(226)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa konkluż b’mod provviżorju li, b’mod ġenerali, l-impożizzjoni tal-miżuri ma għandhiex tħalli impatt sinjifikanti fuq konsumaturi bħal familji.
6. Il-konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(227)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, ġie konkluż b’mod provviżorju li, b’mod ġenerali, abbażi tal-informazzjoni disponibbli li tikkonċerna l-interess tal-Unjoni, ma hemm ebda raġuni sinjifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina li joriġinaw miċ-Ċina.
(228)
Din il-konklużjoni ma tistax tiġi bbilanċjata mill-kunsiderazzjonijiet imressqa minn bosta partijiet, jiġifieri li d-dazji antidumping huma b’mod ġenerali għażla ta’ kompromess għall-isforzi tagħhom biex jittrasferixxu ċerti valuri tal-Unjoni lil pajjiżi li mhumiex fl-Unjoni, bħat-titjib tal-istandards soċjali tal-fornituri, it-tħaddim tat-tfal jew programmi ta’ żvilupp ambjentali u ġenerali. Dawn il-kwistjonijiet ma jistgħux idgħajfu l-mira li jinkiseb kummerċ miftuħ u ġust permezz tad-difiża tal-produzzjoni tal-Unjoni kontra distorsjonijiet tal-kummerċ internazzjonali bħad-dumping, permezz tal-applikazzjoni ta’ strumenti ta’ difiża tal-kummerċ skont il-liġi tal-UE u r-regoli tad-WTO.
(229)
Minkejja dak li ntqal hawn fuq, din il-valutazzjoni preliminari tista’ tirrikjedi aktar analiżi bir-reqqa wara l-kummenti tal-partijiet interessati.
G. MIŻURI ANTIDUMPING PROVVIŻORJI
1. Il-livell ta’ tneħħija tal-ħsara
(230)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji sabiex jiġi evitat li tiġi kkawżata aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(231)
Bil-għan li jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġini tad-dumping li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(232)
Meta jiġi kkalkolat l-ammont ta’ dazju meħtieġ sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, huwa kkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u li tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Kif spjegat fil-premessa (135) aktar ‘il fuq, marġini ta’ profitt ta’ 6 % tal-fatturat jitqies b’mod provviżorju bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li tikseb fin-nuqqas ta’ dumping dannuż.
(233)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkolat prezz mhux dannuż għall-industrija tal-Unjoni għall-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi tnaqqas il-profitt proprju mill-prezz fuq bażi ex-works u billi żdied il-marġini ta’ profitt ta’ 6 % imsemmi fuq mal-prezz ikkalkolat tal-bejgħ fuq bażi ta’ break-even tal-industrija tal-Unjoni.
(234)
Iż-żieda meħtieġa fil-prezz ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-prezz tal-importazzjoni b’medja peżata tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, mal-prezz mhux dannuż tal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF totali.
2. Miżuri provviżorji
(235)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, qiegħed jitqies li għandhom jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ fil-livell l-aktar baxx li nstab tal-marġini tad-dumping u tal-ħsara, skont ir-regola ta’ inqas dazju.
(236)
Fuq il-bażi ta’ dak li ntqal hawn fuq, ir-rati tad-dazju antidumping ġew stabbiliti, f’dan il-każ, fil-livell tal-marġini tad-dumping.
(237)
Ir-rati tad-dazju antidumping individwali tal-kumpanija speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (kuntrarju għad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħrajn kollha’) huma b’hekk esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mir-RPĊ u manifatturati mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati manifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija b’mod speċifiku fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenifikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-‘kumpaniji l-oħrajn kollha’.
(238)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju antidumping individwali tal-kumpanija (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (12) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u dak għall-esportazzjoni, assoċjata ma’, per eżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament jiġi emendat kif xieraq billi tiġi aġġornata l-lista ta’ kumpaniji li jkunu qegħdin jibbenifikaw minn rati tad-dazju individwali.
(239)
Sabiex jiġi żgurat infurzar tajjeb tad-dazju antidumping, il-livell tad-dazju residwu ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma jikkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(240)
Parti kkonċernata talbet biex il-miżuri, jekk ikun hemm, jiġu imposti fil-forma ta’ prezz minimu. Il-parti ddikjarat li d-dazji ad valorem jolqtu b’mod partikolari lil dawk il-klijenti li jixtru prodotti importati ta’ kwalità għolja u/jew ta’ piż kbir. Madankollu, l-investigazzjoni żvelat li ebda forma oħra ta’ miżuri ma setgħet tkun aktar xierqa, meta wieħed iqis il-firxa ta’ oġġetti li jaqgħu fl-ambitu tal-prodott.
(241)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-marġini tad-dumping u tal-ħsara stabbiliti u r-rati tad-dazju provviżorju huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ dumping
Marġini ta’ ħsara
Rata tad-dazju provviżorju
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd u Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd u Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd u CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd u Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Il-produtturi esportaturi l-oħrajn kollha li kkooperaw
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. DISPOŻIZZJONI FINALI
(242)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li fih il-partijiet interessati li jkunu għamlu lilhom infushom magħrufa fil-limitu taż-żmien speċifikat fin-notifika ta’ bidu jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Is-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni tad-dazji magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-iskop ta’ kwalunkwe miżura definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju antidumping provviżorju huwa permezz ta’ dan impost fuq l-importazzjonijiet ta’ oġġetti taċ-ċeramika ta’ fuq il-mejda u tal-kċina, esklużi skieken taċ-ċeramika, li bħalissa jaqgħu fl-ambitu tal-koċidi CN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 u ex 6912 00 90 (kodiċi TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 u 6912009010) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata ta’ dazju antidumping provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Kumpaniji elenkati fl-Anness I
26,6 %
B354
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
58,8 %
B999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju antidumping provviżorju speċifikati għall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 għandha tkun soġġetta għall-preżentazzjoni lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri ta’ fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk ma tiġi ppreżentata ebda fattura bħal din, għandu japplika d-dazju applikabbli għall-kumpaniji l-oħrajn kollha.
4. Ir-rilaxx taċ-ċirkolazzjoni ħielsa fl-Unjoni tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għad-dispożizzjoni ta’ sigurtà ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, fi żmien xahar mid-data tad-dћul fis-seћћ ta’ dan ir-Regolament, il-partijiet interessati jistgћu jagħmlu talba għall-iżvelar tal-fatti u tal-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagћhom ġie adottat dan ir-Regolament, jesprimu l-fehmiet tagћhom bil-miktub u japplikaw sabiex jinstemgћu b’mod orali mill-Kummissjoni.
2. Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgћu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dћul fis-seћћ tiegћu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Novembru 2012.