SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/1794
ze dne 6. října 2015,
kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES, 2009/38/ES a 2002/14/ES a směrnice Rady 98/59/ES a 2001/23/ES, pokud jde o námořníky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 153 odst. 1 písm. b) a e) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 153 Smlouvy o fungování Evropské unie mohou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem směrnicemi stanovit minimální požadavky, které se uplatní postupně a jejichž cílem je zlepšování pracovních podmínek a informování pracovníků a konzultace s nimi. Tyto směrnice nesmějí působit nepřiměřené náklady ani vytvářet správní, finanční a právní překážky bránící zakládání a rozvoji malých a středních podniků, které jsou hnací silou udržitelného růstu a vytváření nových pracovních míst.
(2)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES (4), 2009/38/ES (5) a 2002/14/ES (6) a směrnice Rady 98/59/ES (7) a 2001/23/ES (8) buď některé námořníky ze své oblasti působnosti vylučují, nebo členským státům toto vyloučení umožňují.
(3)
Komise ve svém sdělení ze dne 21. ledna 2009 nazvaném „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ zdůraznila význam zřízení integrovaného právního rámce za účelem posílení konkurenceschopnosti námořního odvětví.
(4)
Vyloučení nebo možnost vyloučení námořníků z působnosti uvedených směrnic jim může bránit v plném výkonu jejich práv na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání, nebo plný výkon těchto práv omezit. Není-li toto vyloučení nebo jeho možnost odůvodněna objektivními důvody a s námořníky není zacházeno stejným způsobem, je třeba ustanovení umožňující takové vyloučení zrušit.
(5)
Současný právní stav, který je zčásti důsledkem zvláštních rysů námořnického povolání, vede k nerovnému zacházení s touž kategorií pracovníků ze strany různých členských států v závislosti na tom, zda uplatňují všeobecná a volitelná vyloučení, jež jim umožňují platné právní předpisy, či nikoliv. Značný počet členských států těchto volitelných vyloučení nevyužil nebo jich využil pouze v omezeném rozsahu.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 10. října 2007 s názvem „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ uvedla, že tato politika je založena na jasném uznání toho, že všechny záležitosti týkající se evropských moří a oceánů jsou navzájem propojeny, a že mají-li politiky související s mořem dosáhnout kýžených výsledků, musí být vypracovávány ve vzájemném propojení. Rovněž vyzdvihuje potřebu zvýšit počet a kvalitu pracovních příležitostí v námořním odvětví pro občany Unie a význam zlepšení pracovních podmínek na palubě plavidel, mimo jiné investicemi do výzkumu, vzdělávání, odborné přípravy, zdraví a bezpečnosti.
(7)
Tato směrnice je v souladu se strategií Evropa 2020 a jejími cíli v oblasti zaměstnanosti a se strategií, kterou Komise stanovila ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2010 s názvem „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“.
(8)
Tzv. modrá ekonomika se značnou měrou podílí na hospodářství Unie, pokud jde o pracovní místa a hrubou přidanou hodnotu.
(9)
V souladu s čl. 154 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie konzultovala Komise se sociálními partnery na úrovni Unie otázku možného zaměření akce Unie v této oblasti.
(10)
Sociální partneři v námořním odvětví v rámci svého sociálního dialogu dosáhli společné dohody, která je pro tuto směrnici velmi důležitá. V této společné dohodě se podařilo nalézt vhodnou rovnováhu mezi potřebou zlepšit pracovní podmínky námořníků a potřebou přihlížet ke zvláštním rysům tohoto odvětví.
(11)
Vzhledem ke zvláštní povaze námořního odvětví, a zejména ke zvláštním pracovním podmínkám pracovníků, na něž se vztahují vyloučení, která tato směrnice ruší, je nezbytné přizpůsobit některá ustanovení směrnic pozměněných touto směrnicí zvláštním rysům tohoto odvětví.
(12)
S ohledem na technologický vývoj posledních let, zejména pokud jde o komunikační technologie, by požadavky týkající se informování a projednávání měly být aktualizovány a měly by být uplatňovány co nejvhodněji, včetně využitím nových technologií dálkové komunikace, zvýšením dostupnosti internetu a zajištěním jeho rozumného využití na palubě plavidel, s cílem zlepšit provádění této směrnice.
(13)
Práva námořníků, na něž se vztahuje tato směrnice a jež členské státy udělily ve vnitrostátních právních předpisech, kterými provádějí směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES, by neměla být dotčena. Provádění této směrnice by nemělo sloužit k ospravedlnění jakéhokoli zhoršení stavu, který v členských státech existuje ke dni vstupu této směrnice v platnost.
(14)
Cílem Úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006 je dosáhnout důstojných pracovních a životních podmínek pro námořníky stanovením zdravotních a bezpečnostních norem a spravedlivých podmínek pro zaměstnání a odbornou přípravu a současně zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž pro vlastníky lodí prostřednictvím celosvětového uplatňování uvedené úmluvy, jakož i zaručit rovné podmínky na mezinárodní úrovni, pokud jde o některá, nikoliv však všechna práva zaměstnanců, bez ohledu na státní příslušnost nebo stát vlajky plavidla. Uvedená úmluva, směrnice Rady 2009/13/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (10) a 2013/54/EU (11) stanoví práva námořníků na důstojné pracovní podmínky v široké škále oblastí, stanoví soudržná práva a ochranu při práci námořníků a přispívají k rovným podmínkám, a to i uvnitř Unie.
(15)
Unie by měla usilovat o zlepšení pracovních a životních podmínek na palubách lodí a využívat potenciálu inovací k zatraktivnění námořního odvětví pro námořníky z Unie, včetně mladých pracovníků.
(16)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zlepšení pracovních podmínek námořníků a jejich informování a projednávání s nimi, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(17)
Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména pak právo na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání v podniku. Tato směrnice by měla být provedena v souladu s těmito právy a zásadami.
(18)
Směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2008/94/ES
V článku 1 směrnice 2008/94/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Členské státy mohou, pokud je tak již v jejich vnitrostátních právních předpisech stanoveno, i nadále vyloučit z oblasti působnosti této směrnice zaměstnance v domácnosti zaměstnané fyzickou osobou.“
Článek 2
Změny směrnice 2009/38/ES
Směrnice 2009/38/ES se mění takto:
1)
V článku 1 se zrušuje odstavec 7.
2)
V čl. 10 odst. 3 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, který je členem posádky námořního plavidla, je oprávněn účastnit se schůze zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo všech dalších schůzí pořádaných podle postupů stanovených v čl. 6 odst. 3, není-li v době konání dané schůze na moři nebo v přístavu země jiné než země, v níž má dopravní společnost své sídlo.
Schůze se pokud možno pořádají tak, aby byla usnadněna účast členů nebo jejich náhradníků, kteří jsou členy posádek námořních plavidel.
V případech, kdy se člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, jenž je členem posádky námořního plavidla, nemůže schůze zúčastnit, musí být zvážena možnost případného využití nových informačních a komunikačních technologií.“
Článek 3
Změna směrnice 2002/14/ES
V článku 3 směrnice 2002/14/ES se zrušuje odstavec 3.
Článek 4
Změny směrnice 98/59/ES
Směrnice 98/59/ES se mění takto:
1)
V čl. 1 odst. 2 se zrušuje písmeno c).
2)
V čl. 3 odst. 1 se za druhý pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„Jestliže se návrh na hromadné propouštění týká členů posádky námořního plavidla, oznámí zaměstnavatel tuto skutečnost příslušnému orgánu státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje.“
Článek 5
Změna směrnice 2001/23/ES
V článku 1 směrnice 2001/23/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Tato směrnice se vztahuje na převod námořního plavidla, které je součástí převodu podniku, závodu nebo části podniku nebo závodu ve smyslu odstavců 1 a 2, jestliže se nabyvatel nachází nebo převedený podnik, závod nebo část podniku nebo závodu zůstává v oblasti územní působnosti Smlouvy.
Tato směrnice se nepoužije, je-li předmětem převodu výhradně jedno nebo více námořních plavidel.“
Článek 6
Úroveň ochrany
Provádění této směrnice nesmí být za žádných okolností důvodem ke snížení obecné úrovně ochrany osob, na něž se tato směrnice vztahuje, kterou členské státy již poskytují v oblastech působnosti směrnic 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES.
Článek 7
Podávání zpráv Komisí
Komise po konzultaci s členskými státy a sociálními partnery na úrovni Unie předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění a uplatňování článků 4 a 5 do 10. října 2019.
Článek 8
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 10. října 2017. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 9
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 10
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 6. října 2015.
DIRETTIVA (UE) 2015/1794 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-6 ta' Ottubru 2015
li temenda d-Direttivi 2008/94/KE, 2009/38/KE u 2002/14/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, u d-Direttivi tal-Kunsill 98/59/KE u 2001/23/KE, fir-rigward tal-baħħara
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 153(2)(b) flimkien mal-Artikolu 153(1)(b) u (e) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (2),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (3),
Billi:
(1)
Skont l-Artikolu 153 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jistgħu, skont il-proċedura leġislattiva ordinarja, jadottaw, permezz ta' direttivi, rekwiżiti minimi għal implementazzjoni gradwali bil-ħsieb li jitjiebu l-kundizzjonijiet tax-xogħol u l-informazzjoni u l-konsultazzjoni tal-ħaddiema. Tali direttivi għandhom jevitaw li jimponu spejjeż sproporzjonati, jew restrizzjonijiet amministrattivi, finanzjarji u legali b'mod li jżommu lura l-ħolqien u l-iżvilupp ta' impriżi żgħar u ta' daqs medju li huma l-muturi tat-tkabbir sostenibbli u l-impjiegi.
(2)
Id-Direttivi 2008/94/KE (4), 2009/38/KE (5) u 2002/14/KE (6) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u d-Direttivi tal-Kunsill 98/59/KE (7) u 2001/23/KE (8), jew jeskludu lil ċerti baħħara mill-kamp ta' applikazzjoni tagħhom jew jippermettu lill-Istati Membri li jeskluduhom.
(3)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-21 ta' Jannar 2009 bit-titolu “L-iskopijiet strateġiċi u r-rakkomandazzjonijiet għall-politika tat-trasport marittimu tal-UE sal-2018”, il-Kummissjoni enfasizzat l-importanza li jiġi stabbilit qafas legali integrat sabiex is-settur marittimu jsir aktar kompetittiv.
(4)
L-eżistenza ta', u/jew il-possibbiltà li jiġu introdotti, esklużjonijiet jistgħu jipprevjenu lill-baħħara milli jgawdu b'mod sħiħ id-drittijiet tagħhom għal kundizzjonijiet tax-xogħol ġusti u għall-informazzjoni u l-konsultazzjoni, jew jillimitaw t-tgawdija sħiħa ta' dawk id-drittijiet. Sakemm l-eżistenza ta', u/jew il-possibbiltà li jiġu introdotti, esklużjonijiet mhijiex iġġustifikata għal raġunijiet oġġettivi u l-baħħara ma jiġux trattati b'mod ugwali, id-dispożizzjonijiet li jippermettu tali esklużjonijiet għandhom jitħassru.
(5)
Fil-preżent, is-sitwazzjoni legali, li teżisti sa ċertu punt b'riżultat tan-natura speċifika tal-professjoni tat-tbaħħir, twassal biex ħaddiema fl-istess kategorija jingħataw trattament differenti minn Stati Membri differenti, skont jekk japplikawx jew le l-eżenzjonijiet u l-esklużjonijiet fakultattivi permessi mil-leġislazzjoni fis-seħħ. Għadd sinifikanti ta' Stati Membri għamlu użu limitat biss, jew ebda użu, minn dawk l-esklużjonijiet fakultattivi.
(6)
Fil-Komunikazzjoni tagħha tal-10 ta' Ottubru 2007 bit-titolu “Politika Marittima Integrata għall-Unjoni Ewropea”, il-Kummissjoni ddeskriviet li tali politika hija msejsa fuq ir-rikonoxximent ċar tal-fatt li l-kwistjonijiet kollha relatati mal-oċeani u l-ibħra Ewropej huma marbuta ma' xulxin, u li biex jinkisbu r-riżultati mixtieqa, il-politiki li għandhom x'jaqsmu mal-ibħra għandhom jiġu żviluppati b'mod konġunt. Enfasizzat ukoll il-ħtieġa li jiżdied l-għadd tal-impjiegi marittimi kif ukoll il-kwalità ta' dawn l-impjiegi għaċ-ċittadinital-Unjoni, u l-importanza li jittejbu l-kundizzjonijiet tax-xogħol abbord, fost oħrajn bl-investiment fir-riċerka, l-edukazzjoni, it-taħriġ, is-saħħa u s-sigurtà.
(7)
Din id-Direttiva hija konformi mal-Istrateġija Ewropa 2020 u l-objettivi tagħha dwar l-impjiegi u mal-istrateġija ppreżentata mill-Kummissjoni fil-Komunikazzjoni tagħha tat-23 ta' Novembru 2010 bit-titolu “Aġenda għall-ħiliet ġodda u l-impjiegi: Kontribut Ewropew lejn livell massimu ta' impjiegi”.
(8)
L-hekk imsejħa ekonomija blu tirrappreżenta sehem sostanzjali tal-ekonomija tal-Unjoni f'termini ta' impjiegi u valur miżjud gross.
(9)
Skont l-Artikolu 154(2) TFUE, il-Kummissjoni kkonsultat lis-sħab soċjali fil-livell tal-Unjoni dwar x'direzzjoni tista' tieħu l-azzjoni tal-Unjoni f'dan il-qasam.
(10)
Fil-qafas tad-djalogu soċjali tagħhom, is-sħab soċjali fis-settur marittimu laħqu fehim komuni li huwa ta' importanza kbira għal din id-Direttiva. Dak il-fehim komuni jsib bilanċ tajjeb bejn il-ħtieġa li jittejbu l-kundizzjonijiet tax-xogħol tal-baħħara u l-ħtieġa li jitqiesu kif xieraq il-karatteristiċi speċifiċi tas-settur.
(11)
Minħabba n-natura partikolari tas-settur marittimu u l-kundizzjonijiet tax-xogħol partikolari tal-ħaddiema affettwati mill-esklużjonijiet imħassra b'din id-Direttiva, jeħtieġ li jiġu adattati xi wħud mid-dispożizzjonijiet tad-Direttivi li huma emendati b'din id-Direttiva biex jirriflettu l-ispeċifiċitajiet tas-settur ikkonċernat.
(12)
Meta jitqiesu l-iżviluppi teknoloġiċi ta' dawn l-aħħar snin, b'mod partikolari fir-rigward tat-teknoloġija tal-komunikazzjoni, ir-rekwiżiti dwar l-informazzjoni u l-konsultazzjoni għandhom jiġu aġġornati u applikati bl-aktar mod xieraq, inkluż bl-użu ta' teknoloġiji ġodda għall-komunikazzjoni mill-bogħod u permezz tat-titjib tad-disponibbiltà tal-Internet u billi jiġi żgurat l-użu raġonevoli ta' dan abbord, sabiex titjieb l-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva.
(13)
Id-drittijiet tal-baħħara koperti minn din id-Direttiva, li huma mogħtija mill-Istati Membri fil-leġislazzjoni nazzjonali li timplimenta d-Direttivi 2008/94/KE, 2009/38/KE, 2002/14/KE, 98/59/KE u 2001/23/KE ma għandhomx jiġu affettwati. L-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva ma għandhiex isservi biex tiġġustifika xi rigressjoni fir-rigward tas-sitwazzjoni li diġà tipprevali f'kull wieħed mill-Istati Membri.
(14)
Il-Konvenzjoni dwar ix-Xogħol Marittimu tal-2006 tal-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol għandha l-għan kemm li tikseb kundizzjonijiet tax-xogħol u tal-għajxien deċenti għall-baħħara billi tipprevedi standards għas-saħħa u s-sigurtà, regoli ġusti ta' impjieg u taħriġ professjonali, kif ukoll li tikseb kompetizzjoni ġusta għas-sidien tal-bastimenti permezz tal-applikazzjoni globali tagħha kif ukoll li tiggarantixxi kundizzjonijiet ekwi fuq livell internazzjonali fir-rigward ta' wħud mid-drittijiet, iżda mhux kollha, tal-impjegati, irrispettivament min-nazzjonalità jew il-bandiera tal-bastiment. Dik il-Konvenzjoni, id-Direttiva tal-Kunsill 2009/13/KE (9) u d-Direttivi 2009/16/KE (10) u 2013/54/UE (11) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill jistabbilixxu d-drittijiet tal-baħħara għal kundizzjonijiet ta' xogħol deċenti fuq firxa wiesgħa ta' oqsma, jipprovdu drittijiet u protezzjoni koerenti għall-baħħara fuq ix-xogħol, u jikkontribwixxu għal kundizzjonijiet ekwi inkluż fl-Unjoni.
(15)
L-Unjoni għandha tħabbrek biex ittejjeb il-kundizzjonijiet tax-xogħol u tal-għajxien abbord il-bastimenti, u biex tisfrutta l-potenzjal għall-innovazzjoni sabiex tagħmel lis-settur marittimu aktar attraenti għall-baħħara tal-Unjoni, inklużi ħaddiema żgħażagħ.
(16)
Minħabba li l-għan ta' din id-Direttiva, jiġifieri t-titjib tal-kundizzjonijiet tax-xogħol għall-baħħara u l-informazzjoni u l-konsultazzjoni tagħhom, ma jistax jinkiseb b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri, iżda jista', minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jinkiseb aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri, f'konformità mal-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. F'konformità mal-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Direttiva ma tmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jinkiseb dak l-għan.
(17)
Din id-Direttiva tirrispetta d-drittijiet fundamentali u tosserva l-prinċipji rikonoxxuti fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, b'mod partikolari d-dritt għal kundizzjonijiet tax-xogħol ġusti u għall-informazzjoni u l-konsultazzjoni fl-impriża. Din id-Direttiva għandha tiġi implimentata f'konformità ma' dawk id-drittijiet u ma' dawk il-prinċipji.
(18)
Għaldaqstant, id-Direttivi 2008/94/KE, 2009/38/KE, 2002/14/KE, 98/59/KE u 2001/23/KE għandhom jiġu emendati skont dan,
ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Emenda għad-Direttiva 2008/94/KE
L-Artikolu 1(3) tad-Direttiva 2008/94/KE huwa sostitwit b'dan li ġej:
“3. Fejn tali dispożizzjoni diġà tapplika fil-leġislazzjoni nazzjonali tagħhom, l-Istati Membri jistgħu jkomplu jeskludu mill-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Direttiva, is-servi domestiċi impjegati minn persuna fiżika.”.
Artikolu 2
Emendi għad-Direttiva 2009/38/KE
Id-Direttiva 2009/38/KE hija emendata kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 1, jitħassar il-paragrafu 7;
(2)
fl-Artikolu 10(3), jiżdiedu s-subparagrafi li ġejjin:
“Membru ta' korp speċjali tan-negozjati jew ta' Kunsill Ewropew tax-Xogħol, jew is-supplenti ta' tali membru, li huwa membru tal-ekwipaġġ ta' bastiment tal-baħar, għandu jkun intitolat li jipparteċipa f'laqgħa tal-korp speċjali tan-negozjati jew tal-Kunsill Ewropew tax-Xogħol, jew f'kull laqgħa oħra taħt kwalunkwe proċedura stabbilita skont l-Artikolu 6(3), meta dak il-membru jew is-supplenti ma jkunx fuq il-baħar jew f'port f'pajjiż ieħor għajr dak fejn hija domiċiljata l-kumpanija tat-tbaħħir, meta sseħħ il-laqgħa.
Il-laqgħat għandhom ikunu skedati, meta jkun prattikabbli, biex jiffaċilitaw il-parteċipazzjoni ta' membri jew supplenti, li jkunu membri tal-ekwipaġġi ta' bastimenti tal-baħar.
F'każijiet fejn membru ta' korp speċjali tan-negozjati jew ta' Kunsill Ewropew tax-Xogħol, jew is-supplenti ta' tali membru, li huwa membru tal-ekwipaġġ ta' bastiment tal-baħar, ma jkunx jista' jattendi laqgħa, għandha titqies il-possibbiltà li jintużaw, fejn jista' jkun, teknoloġiji ġodda tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni.”.
Artikolu 3
Emenda għad-Direttiva 2002/14/KE
L-Artikolu 3(3) tad-Direttiva 2002/14/KE huwa mħassar.
Artikolu 4
Emendi għad-Direttiva 98/59/KE
Id-Direttiva 98/59/KE hija emendata kif ġej:
(1)
fl-Artikolu 1(2), jitħassar il-punt (c);
(2)
fl-Artikolu 3(1), jiddaħħal is-subparagrafu li ġej wara t-tieni subparagrafu:
“Meta s-sensji kollettivi previsti jkunu jikkonċernaw lil membri tal-ekwipaġġ ta' bastiment tal-baħar, min jimpjega għandu jinnotifika lill-awtorità kompetenti tal-Istat tal-bandiera mtajra mill-bastiment.”.
Artikolu 5
Emenda għad-Direttiva 2001/23/KE
L-Artikolu 1(3) tad-Direttiva 2001/23/KE huwa sostitwit b'dan li ġej:
“3. Din id-Direttiva għandha tapplika għal trasferiment ta' bastiment tal-baħar li huwa parti minn trasferiment ta' impriża, negozju jew parti minn impriża jew negozju fis-sens tal-paragrafi 1 u 2, dment li min lilu jsir it-trasferiment jinsab, jew l-impriża, in-negozju, jew parti minn impriża jew negozju ttrasferiti jibqgħu, fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni territorjali tat-Trattat.
Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika fejn l-oġġett tat-trasferiment jikkonsisti esklużivament minn bastiment tal-baħar wieħed jew aktar.”.
Artikolu 6
Livell ta' protezzjoni
L-implimentazzjoni ta' din id-Direttiva taħt l-ebda ċirkostanza ma tikkostitwixxi raġuni għal tnaqqis fil-livell ġenerali ta' protezzjoni tal-persuni koperti minn din id-Direttiva, diġà mogħtija mill-Istati Membri fl-oqsma koperti bid-Direttivi 2008/94/KE, 2009/38/KE, 2002/14/KE, 98/59/KE u 2001/23/KE.
Artikolu 7
Rapportar mill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni, wara konsultazzjoni mal-Istati Membri u s-sħab soċjali fil-livell tal-Unjoni, għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni tal-Artikoli 4 u 5 sal-10 ta' Ottubru 2019.
Artikolu 8
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa għall-konformità ma' din id-Direttiva sal-10 ta' Ottubru 2017. Huma għandhom immedjatament jinfurmaw lill-Kummissjoni b'dan.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri, dawn għandu jkun fihom referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati minn tali referenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi kif issir tali referenza għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet prinċipali tal-liġi nazzjonali li jadottaw fil-kamp ta' applikazzjoni kopert minn din id-Direttiva.
Artikolu 9
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 10
Destinatarji
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, is-6 ta' Ottubru 2015.