PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 360/2014
ze dne 9. dubna 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ferosilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 172/2008 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia (dále též „FeSi“) v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Egypta, Kazachstánu, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Ruska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“).
(2)
Opatření měla podobu valorického cla v sazbě stanovené na 31,2 % u dovozu z ČLR, s výjimkou společností Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), na 18,0 % u dovozu z Egypta, s výjimkou společnosti The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), na 33,9 % u dovozu z Kazachstánu, 5,4 % u dovozu z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a 22,7 % u dovozu z Ruska, s výjimkou továrny na slitiny železa ve městě Bratsk (17,8 %).
(3)
Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1297/2009 (3) zrušilo antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 172/2008 na dovoz FeSi pocházejícího z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.
(4)
Dne 30. listopadu 2009 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „prozatímní přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, kterou podal vyvážející výrobce v Rusku, akciová společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a akciová společnost Kuzneckije Ferrosplavi, která je s ní ve spojení (dále jen „ruská skupina“). Prováděcím nařízením (EU) č. 60/2012 (4) Rada ukončila částečný prozatímní přezkum na základě nedostatku důkazů týkajících se trvalé povahy změněných okolností. Ruská skupina zejména neprokázala, že její chování v oblasti tvorby cen je trvalé povahy. Dumpingové rozpětí stanovené pro ruskou skupinu v původním šetření proto nebylo změněno. Nabídka závazku ze strany ruské skupiny byla odmítnuta ze stejných důvodů.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 28. listopadu 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Euroalliages („dále jen žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby FeSi v Unii.
(6)
Žádost se týkala dvou zemí, ČLR a Ruska.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 28. února 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(9)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2012 (dále jen „dotčené období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a Rusku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce zemí vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR poskytl informace požadované v oznámení o zahájení a vyjádřil ochotu spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců v ČLR se nepoužije výběr vzorku. Po obdržení dotazníku se dotčený vyvážející výrobce rozhodl, že nebude dále spolupracovat. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.
(14)
V případě Ruska byli ke spolupráci při šetření přizváni všichni známí ruští výrobci, tj. továrny na slitiny železa ve městech Bratsk a Serov, NLMK a ruská skupina. Při tomto přezkumném šetření s Komisí spolupracovala pouze ruská skupina.
(15)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, od žádného z nich Komise neobdržela odpověď na dotazník. Usoudila proto, že při šetření nespolupracoval žádný dovozce v Unii, který není ve spojení.
(16)
Komise obdržela odpovědi na dotazník od šesti ze sedmi známých výrobců FeSi v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu výrobců v Unii se při přezkumném šetření nepočítalo s výběrem vzorku.
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Grupo FERROATLÁNTICA:
Ferroatlántica S.L. - Madrid, Španělsko
Ferropem - Chambéry, Francie
HUTA LAZISKA S.A. - Łaziska Górne, Polsko
OFZ a.s. - Istebné, Slovensko
TDR LEGURE d.o.o. - Ruše, Slovinsko
VARGON ALLOYS A.B. - Vargön, Švédsko
b)
Uživatelé v Unii:
Aperam SA - Lucembursko
Ugitech - Ugine, Francie
c)
Vyvážející výrobce v Rusku:
Ruská skupina:
Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále též „ČEMK, a. s.“) - Čeljabinsk, Rusko
Kuzneckije Ferrosplavi, a. s. (dále též „KF, a. s.“) - Novokuzneck, Rusko
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, Spojené státy americké
d)
Výrobci ve srovnatelné zemi:
Elkem AS, Oslo, Norsko
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norsko
Finnfjord AS, Finnsnes, Norsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčený výrobek je ferosilicium, v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházející z ČLR a Ruska.
(19)
Ferosilicium se vyrábí v elektrických obloukových pecích redukcí křemene pomocí uhlíkatých látek. Tento postup je energeticky náročný. Ferosilicium se prodává ve formě hrud, zrn nebo prášku o různé jakosti, která závisí na obsahu křemíku a nečistot (např. hliníku). Při obsahu křemíku 70 % a vyšším se jedná o FeSi vysoké čistoty. Při obsahu křemíku mezi 55 % a 70 % se jedná o FeSi střední čistoty a při obsahu křemíku nižším než 55 % o FeSi nízké čistoty. Dotčený výrobek se používá především jako redukční činidlo a jako legovací přísada v železářském a ocelářském průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že ferosilicium vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a FeSi vyráběné a prodávané v Norsku (dále jen „srovnatelná země“) - neboť ČLR není zemí s tržním hospodářstvím a během šetření nebyla prošetřena - a v Rusku má v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití jako FeSi vyráběné v ČLR a v Rusku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany obou dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
DOVOZ Z ČLR
1. Předběžné poznámky
(22)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto vzhledem k nulové spolupráci ze strany vyvážejících vývozců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(23)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi.
(24)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Jak je vysvětleno v 30. bodě odůvodnění níže, považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě jediného výrobku, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(25)
V případě, že se zjistilo, že nedošlo ke změně okolností, se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovalo stejným způsobem jako při stanovení dumpingu během původního šetření.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Norsko jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Norsko bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Protože žádná ze stran se k tomu nevyjádřila, dospělo se k závěru, že Norsko by mělo být opět zvoleno jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícími výrobci v Norsku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu z ČLR do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(28)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(29)
Běžná hodnota tak vyšla ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(30)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě nejspolehlivějších dostupných informací.
(31)
Nejprve byly z databáze dovozu Eurostatu získány údaje o objemu a dovozních cenách týkající se tří kódů KN uvedených v 18. bodě odůvodnění výše, to znamená s ohledem na rozdíly v kvalitě. Vzhledem k tomu se považovalo za vhodné stanovit vývozní cenu na základě průměru, přičemž údaje získané v souvislosti s kódy KN 7202 29 10 a 7202 29 90 byly přizpůsobeny obsahu křemíku kódu KN 7202 21 00. Tento postup je jedním z postupů navrhovaných v žádosti o přezkum za účelem odhadu celkového objemu dovozu v závislosti na kvalitě FeSi s obsahem křemíku 75 %. Objem a dovozní ceny výrobků uvedených tří kódů KN byly sjednoceny a zváženy, aby odpovídaly jednomu průměru
(32)
Tato průměrná dovozní cena na úrovni cen CIF byla nakonec upravena odečtením zejména nákladů na přepravu, aby se došlo k hodnotě ze závodu. Prodejní cena byla tedy stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě zaplacených cen nebo splatných cen, které jsou uvedeny ve statistice dovozu Eurostatu.
2.3 Srovnání a úpravy
(33)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení rovněž přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Na základě údajů v žádosti o přezkum vzhledem k nedostatku spolupráce čínských vyvážejících výrobců byly zejména provedeny úpravy, které zohledňují vývozní cla.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(34)
Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny s dodáním na hranice Unie před proclením činí 165 %.
(35)
Je však třeba poznamenat, že celkový objem dovozu dotčeného výrobku do Unie se po uložení původních opatření výrazně snížil a výše uvedené dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě sníženého objemu dovozu (tj. méně než 2 500 tun během období přezkumného šetření).
(36)
Proto bylo z důvodu úplnosti analýzy přezkoumáno chování čínských vyvážejících výrobců v oblasti tvorby cen na třech nejvýznamnějších trzích mimo EU, kterými jsou Japonsko, Jižní Korea a Spojené státy americké (dále jen „USA“).
(37)
Za tímto účelem byly pro stanovení cen čínského vývozu do Japonska, Jižní Korey a USA použity čínské údaje o vývozu. Srovnání s běžnou hodnotou stanovenou výše rovněž poukazuje na existenci dumpingu, který kolísá mezi 86 % a 92 %, podle země určení.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Výrobní kapacita ČLR
(38)
ČLR je zdaleka největším světovým výrobcem FeSi. Výrobní kapacita byla odhadnuta na 10-11 milionů tun ročně za období přezkumného šetření. Výrobní odvětví ČLR tedy využilo zhruba 50 % své výrobní kapacity. To znamená, že současná volná kapacita činí přibližně 5,5 milionů tun ročně, což představuje téměř sedminásobek celkové spotřeby v Unii. I přes přebytek stávající výrobní kapacity a na základě informací poskytnutých žadatelem se jeví, že kapacita v ČLR stále roste vzhledem k tomu, že jsou v současné době stavěny větší a efektivnější pece.
(39)
Nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na čínském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí výrazně zvyšovala, a mohla tedy vstřebat nárůst výroby v případě, že by byla využita volná kapacita čínských výrobců.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(40)
Po uložení konečných opatření v únoru 2008 se dovoz z ČLR soustavně snižoval, dosáhl okrajové úrovně a v období přezkumného šetření představoval méně než 1 % spotřeby v Unii. Po kulminaci dovozu, která činila přibližně 330 400 tun v roce 2007, se dovoz snížil na méně než 2 500 tun v roce 2012. Trh EU s FeSi však podle zjištěných úrovní cen nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní.
(41)
Jak je uvedeno výše, v ČLR existuje výrazný přebytek výrobní kapacity, což je silná motivace pro hledání alternativních trhů, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly. V důsledku přísných omezení vývozu, která uložila čínská vláda (tj. 25 % vývozní clo, 17 % DPH bez nároku na odpočet a vývozní licence), však celkový vývoz ČLR klesl z 1,5 milionu tun v období kulminace v roce 2007 na pouhé 0,4 milionu tun v roce 2009. Nicméně počínaje rokem 2010 došlo k oživení celkového vývozu, objem vývozu se zvýšil na 0,8 milionu tun a odhad vývozu na rok 2013 činil 0,7 milionu tun. Nejčerstvější údaje poukazují na setrvalou úroveň vývozu, jehož objem je vyšší než celková spotřeba v Unii.
(42)
Navzdory uvedeným omezením vývozu vyvezli čínští výrobci značný objem FeSi na světové trhy, které nepodléhají žádným omezením dovozu (tj. do Japonska, Jižní Korey a USA).
(43)
Na první pohled by asijský trh mohl být alternativou, která by absorbovala část nadbytku čínské výroby. Na základě informací od žadatele však nedávný vývoj na uvedeném trhu může vést k jeho menší atraktivitě pro čínský vývoz.
(44)
Na asijský trh totiž bude mít vážný dopad zahájení výroby dvou nových výrobců ferosilicia v Malajsii (jedná se o výrobce železných slitin Pertama a Sarawak). Odhaduje se, že malajská roční produkce ferosilicia se od roku 2014 zvýší o 420 000 tun a najde odbytiště v sousedních zemích jihovýchodní Asie, především v Japonsku, které spotřebuje 600 000 tun ferosilicia ročně. Produkce malajských výrobních zařízení bude mít negativní dopad na čínský vývoz do jihovýchodní Asie. Výrobci oceli v Japonsku a ocelárny v Jižní Koreji kromě toho již uzavřeli dohody o nákupu značných objemů ferosilicia ročně od nových malajských výrobců, čímž se vstup čínského vývozu na trh stává obtížnějším.
(45)
V připomínkách k poskytnutým informacím vyvážející výrobce uvedl, že malajská výroba je nadsazena. Po ověření bylo shledáno, že tato připomínka odpovídá skutečnosti, a proto byly údaje o malajské výrobě opraveny na 370 000 tun.
(46)
Proto se očekává, že nová malajská výroba znásobí konkurenci na tomto již nasyceném trhu, na němž mají v současnosti významný podíl ČLR a Rusko.
(47)
Omezenou přítomnost čínských výrobků na trhu Unie v období přezkumného šetření lze vysvětlit především omezením vývozu ze strany vlády ČLR, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění výše.
(48)
Atraktivní z hlediska absorpce nadbytečné výrobní kapacity čínských výrobců by rovněž mohly být ceny na trhu EU. Průměrná cena na trhu Unie v roce 2012 byla totiž přinejmenším stejné výše jako vývozní ceny čínských výrobců v hlavních zemích určení (Japonsko, Jižní Korea a USA), což činí trh Unie ještě přitažlivější v době, kdy se prodej v jiných odbytištích stává problematičtějším.
(49)
Je proto možné dospět k závěru, že Evropský trh, který je jedním z největších světových trhů, je nadále pro čínské výrobce atraktivní.
4. Závěr o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(50)
Na základě dostupné volné kapacity v ČLR a poměrně atraktivní úrovně cen na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení čínského vývozu dotčeného výrobku.
(51)
Vzhledem k současné a potenciální volné kapacitě v ČLR, skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a vzhledem k očekávanému tlaku na čínský vývoz v jihovýchodní Asii lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšili.
DOVOZ Z RUSKA
1. Předběžné poznámky
(52)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, při řízení spolupracovala pouze jedna skupina výrobců. Bylo však zjištěno, že ruská skupina přestavuje významný podíl celkové ruské výroby, tj. přibližně 78 % celkové ruské výroby FeSi a největší část vývozu FeSi pocházejícího z Ruska do Unie. Proto se dospělo k závěru, že informace poskytnuté ruskou skupinou v kombinaci s informacemi z jiných zdrojů, například s žádostí o přezkum a s dostupnou statistikou obchodu týkající se dovozu (Eurostat) je třeba využít k posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo opakování dumpingu.
(53)
Pro výpočet dumpingového rozpětí se společnosti, které jsou součástí ruské skupiny, tj. ČEMK, a. s., a KF, a. s., považují za společnosti ve spojení ve smyslu článku 143 celního kodexu (7), stejně jako při původním šetření. Proto bylo za použití níže uvedeného postupu vypočteno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Výše dumpingu se vypočítala pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce před určením váženého průměru dumpingu pro skupinu jako celek. Je třeba poznamenat, že tento postup se lišil od postupu použitého v původním šetření, kdy byl výpočet výše dumpingu proveden shrnutím všech údajů výrobních subjektů o výrobě a prodeji. Tento odlišný postup byl použit při prozatímním přezkumu. Změna okolností, která odůvodnila přijetí této změny postupu, byla změnou v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci jednotlivých výrobců v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(54)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Bylo rovněž přezkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tento přezkum byl proveden u typů dotčeného výrobku prodávaných vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly uznány za přímo srovnatelné s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(56)
Rovněž bylo zjišťováno, zda lze domácí prodej typů výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(57)
V případě typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(58)
Pokud objem ziskového prodeje takového typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(59)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(60)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které spolupracující vyvážející výrobci skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(61)
Během období přezkumného šetření se vývoz ruské skupiny do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti RFAI, která je v obchodním spojení s ruskou skupinou (dovozce ve spojení) a jež plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(62)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel byl použit skutečný procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích se použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(63)
Ruská skupina uvedla, že ke společnosti RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti stejného jednoho hospodářského subjektu, neboť obě společnosti jsou kontrolovány a řízeny stejnými osobami a jednají jako jeden hospodářský subjekt. Při stanovení vývozních cen by proto neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk této společnosti.
(64)
Otázka, zda obchodní spojení ruské skupiny a společnosti RFAI má podobu jednoho hospodářského subjektu či nikoli, není podstatná v souvislosti s úpravami za účelem určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9.
(65)
Proto, vzhledem k tomu, že prodej vývozu ruské skupiny se uskutečnil prostřednictvím přidružené společnosti (RFAI), musela být vývozní cena upravena odečtením přiměřeného rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, jak je jednoznačně stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Na tomto základě musí být toto tvrzení odmítnuto.
(66)
Vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení o existenci jednoho hospodářského subjektu, která znemožnila úpravu o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Uvedl rovněž, že i v případě, že by úpravy byly oprávněné, určená vývozní cena by zahrnovala pouze náklady související s dovozem uskutečněným společností RFAI a nespadaly by do ní prodejní, režijní a správní náklady spojené s vývozem jednoho hospodářského subjektu. Vyvážející výrobce nakonec uvedl, že nesouhlasí se zjištěním, že v tomto případě se nejedná o existenci jednoho hospodářského subjektu.
(67)
Existence jednoho hospodářského subjektu není v souvislosti s určením vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení podstatná. Pokud jsou splněny podmínky uvedené v čl. 2 odst. 1 a 9 základního nařízení, není rozsah kontroly nebo integrace pro posouzení oprávněnosti úprav podle čl. 2 odst. 9 podstatný (8). V čl. 2 odst. 9 základního nařízení se stanoví, že Komise v některých situacích určí vývozní cenu a upraví tuto určenou vývozní cenu, pokud jde o určitý počet parametrů, včetně případů, kdy u stran „vyšla najevo existence obchodního spojení“. Znění čl. 2 odst. 9 základního nařízení jasně stanoví, že „se provedou úpravy“ (podtržení přidala Komise). Komise ověřila, že společnost RFAI plnila veškeré funkce, které běžně plní dovozce v obchodním spojení v Unii. Společnost RFAI je skutečně úzce zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.). Podmínka požadovaná ohledně úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla tedy splněna a opravňovala k provedení úprav. Závěrem proto je, že provedené úpravy byly nutné podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(68)
Vyvážející výrobce uvedl, že z rozhodnutí ve věci Nikopolsky/Interpipe (9) vyplývá, že pokud vývozce a obchodník ve spojení tvoří jeden hospodářský subjekt, není možné provést úpravu vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Toto tvrzení je neopodstatněné. Uvedený rozsudek se skutečně týká úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o nominálních provizích obchodníka, jehož funkce jsou obdobné jako funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Uvedenou judikaturu nelze proto uplatnit na současný případ, vzhledem k tomu, že švýcarská společnost RFAI vykonává všechny funkce běžně vykonávané obchodníkem ve spojení. Existence jednoho hospodářského subjektu nemá stejné důsledky v případě úprav podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení a v případě vyžadovaných úprav podle čl. 2 odst. 9 zmíněného nařízení. Navíc není jisté, zda strany mohou žádat o úpravu o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Tato úprava se provede podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jsou-li strany v obchodním spojení.
(69)
Pokud jde o rozsah úprav, žádost týkající se částečných odečtů prodejních, správních a režijních nákladů a zisku nelze přijmout v případě, že vyvážející výrobce nepředložil příslušné důkazy. Úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení jsou úpravy, které umožňují určit vývozní cenu v těch nejběžnějších případech obchodního spojení. Celkové prodejní, správní a režijní náklady a zisk mohou být upraveny pouze částečně, a to na základě důkazů předložených vyvážejícím výrobcem v souvislosti s náklady, zejména pokud jde o náklady představující zvláštní výdaje, ke kterým došlo v souvislosti s jakoukoli činností, jež není přímo spojená s dovozem dotčeného výrobku mezi jeho dovezením a následným dalším prodejem.
(70)
Ruská skupina dále uvedla, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(71)
Z šetření především vyplynulo, že ceny dalšího prodeje dotčeného výrobku v Unii nezohledňovaly clo, které bylo zaplaceno v případě 99 % doložených transakcí. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo nebylo řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje ruské skupiny. Žádost ruské skupiny proto nebyla přijata a částka antidumpingového cla byla při určení vývozní ceny odečtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
2.3 Srovnání a úpravy
(72)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, na pojištění, na terminály a manipulaci, nákladů na úvěr a poplatky, pokud připadaly v úvahu a byly odůvodněné, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(74)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který je součástí ruské skupiny.
(75)
Dotčený vyvážející výrobce vyjádřil několik připomínek ohledně výpočtu dumpingového rozpětí.
(76)
Zaprvé, pokud jde o úpravu nákladů na křemenec nakoupený jednou vyrábějící společností, která je součástí skupiny, od jiné vyrábějící společnosti této skupiny, zpochybnil připočtení 5 % ziskového rozpětí k revidované kupní ceně. To zdůvodnil tím, že obě společnosti jsou členy stejného jednoho hospodářského subjektu.
(77)
Přestože argumentace jedním hospodářským subjektem je v souvislosti s úpravou nákladů na křemenec nepodstatná, uznává se, že transakce mezi stranami v obchodním spojení mohou být neziskové. Protože nedošlo k prodeji křemence externím stranám, nemohl být rovněž prokázán vznik zisku. Proto k ziskové přirážce upravených nákladů na křemenec nedošlo a dumping byl odpovídajícím způsobem znovu stanoven.
(78)
Druhá připomínka se týkala skutečnosti, že Komise uplatnila doporučení Orgánu WTO pro řešení sporů v případě sporu s Norskem týkajícím se lososa. V tomto případě doporučení znělo, aby, pokud domácí prodej typu určitého výrobku není reprezentativní, prodejní, správní a režijní náklady a zisk vzniklé při takových transakcích byly nicméně použity při určení běžné hodnoty. Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že uplatnění nového postupu při přezkumu před pozbytím platnosti nebylo přípustné vzhledem k tomu, že nedošlo k významné změně okolností.
(79)
Komise objasnila postup skupiny odborníků při sporu týkajícím se norského lososa ve slyšení poskytnutém vyvážejícímu výrobci, který se nadále domníval, že v případě doporučení skupiny odborníků se jednalo o porušení čl. 2 odst. 4 a 6 základního nařízení. Komise má však povinnost provádět tato rozhodnutí v rámci svých závazků vůči WTO. Uvedený postup se týká všech případů, nejen šetření zahájených podle článku 5 základního nařízení.
(80)
Na základě třetí připomínky Komise provedla opravy v případech, kdy náklady jednoho vyvážejícího výrobce skupiny byly porovnány s určitým prodejem jiného vyvážejícího výrobce.
(81)
Komise dále potvrzuje, že u obratu uplatnila úpravu o stejné poplatky jako na náklady na výrobu, přepravní náklady, náklady na pojištění a manipulační náklady, za účelem zkoušky ziskovosti a náklady na balení, za účelem stanovení dumpingového rozpětí.
(82)
Začtvrté vyvážející výrobce uvedl, že bylo chybné odečíst platné antidumpingové clo od vývozní ceny. Aby to dokázal, uvedl, že vývozní prodejní ceny byly v období přezkumného šetření o více než 100 % vyšší než v období původního šetření, což údajně dokazuje, že antidumpingové clo bylo zohledněno ve vývozní ceně. Kromě toho určitá běžná cla na dovoz a antidumpingová cla neměla být odečtena, neboť byla údajně zaplacena předem a spadala do dalšího období. A rovněž náklady na kancelářské prostory v Japonsku a švýcarské federální a kantonální daně z příjmu by neměly být Komisí zohledněny.
(83)
Důkazy poskytnuté vyvážejícím výrobcem nejsou v tomto případě a ohledně dotčeného výrobku přesvědčivé, pokud jde o dokázání, že antidumpingové clo bylo řádně zohledněno ve vývozní ceně. Cena při dalším prodeji a výrobní náklady od původního šetření značně vzrostly. Proto nelze nárůst vývozních cen přesvědčivě připsat údajnému zohlednění cla. Pro ilustraci nepřesvědčivosti předložených důkazů Komise porovnala vývozní ceny a náklady zboží, včetně antidumpingového cla, během období přezkumného šetření; při 99 % transakcích spojených s vývozem nebyla vývozní cena dostatečně vysoká, aby pokryla antidumpingové clo. I v případě, že se clo neodečte, nestačí to pro zpochybnění zjištění o podstatném dumpingu a pravděpodobnost přetrvání dumpingu tím nebyla ovlivněna. Tato skutečnost by proto neměla žádný dopad na výsledky současného šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(84)
Komise zjistila, že zaplacení zálohy na cla na dovoz a antidumpingová cla není možné a že tato cla se ukládají na dovoz. Skupina kromě toho používala celní sklad, což znamená, že clo bylo splatné teprve, když skutečně došlo k dovozu a prodeji. Na základě srovnání předvahy ze dne 31. prosince 2012 a auditorem ověřené účetní závěrky se navíc jasně ukázalo, že auditoři překlasifikovali údajnou zálohu na antidumpingové clo na skutečně zaplacené antidumpingové clo jako náklady ve výkazu zisků a ztrát.
(85)
Náklady na kancelářské prostory v Japonsku nesouvisely s dotčeným výrobkem, a proto neovlivnily výpočet Komise. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Uvedené švýcarské daně mohou být odečteny, pouze pokud se vztahují k dani z příjmu právnických osob; podle reakce na zveřejnění informací se o takový případ pravděpodobně jedná. Výpočet dumpingu byl proto odpovídajícím způsobem přizpůsoben.
(86)
Upravený úrok z půjčky poskytnuté společností, která je členem skupiny se sídlem na Britských Panenských ostrovech, byl opraven Komisí v reakci na tvrzení, podle kterého podobné půjčky mohou být poskytnuty pod tržní úrovní a v zásadě jsou smysluplné, pouze pokud je úrok z takové půjčky nižší než úrok požadovaný bankou. Komise dále potvrdila, že ziskové rozpětí v případě společnosti RFAI bylo uplatněno na čistou hodnotu fakturovanou v účetní měně společnosti a nevycházelo z cen CIF, k nimž byly přidány některé náklady.
(87)
Komise zohlednila výše uvedené a opravila výpočet založený na přijetí tvrzení o prodeji křemence v rámci skupiny, o půjčkách v rámci skupiny a o daních z příjmu uložených švýcarskými federálními a kantonálními orgány; tak bylo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveno na 43 %.
(88)
Je třeba připomenout, že z prozatímního přezkumu uvedeného ve 4. bodě odůvodnění vyplynulo, že dovoz ruské skupiny v období od října 2009 do září 2010 se uskutečnil za dumpingové ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(89)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu.
3.1 Výrobní kapacita Ruska
(90)
Rusko je druhým největším výrobcem FeSi ve světě. Podle společnosti pro výzkum trhu Metal Expert dosahuje výrobní kapacita Ruska, pokud jde o ferosilicium, zhruba 900 000 tun. Sem patří též výroba v pecích, které mohou vyrábět FeSi, ale i jiné druhy slitin železa. Výrobní zařízení dvou výrobců (společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat a továrna na slitiny železa ve městě Serov) totiž umožňuje přecházet od výroby FeSi k výrobě jiných druhů slitin železa v krátkém časovém úseku. Avšak zařízení ostatních ruských výrobců (továrna na slitiny železa ve městě Bratsk, společnosti NLMK a Kuzneckije Ferrosplavi) umožňuje pouze výrobu FeSi.
(91)
Po zveřejnění výsledků jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu výrobní kapacity Ruska jeho vlastní informace nebyly zohledněny. Avšak, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, hlavní použitý zdroj informací byly informace poskytnuté ruskou skupinou. Zpráva společnosti Metal Expert byla použita pro určení výrobní kapacity dalších ruských výrobců. Tento nárok tudíž není oprávněný.
(92)
Tento vyvážející výrobce dále uvedl, že výroba CHEMK, a. s. byla nesprávně posouzena, neboť podle něj je přecházení od jednoho typu výroby slitin železa k jinému typu výroby prakticky nemožné bez dalších významných nákladů a časových ztrát. Důkazy plynoucí z inspekcí na místě v prostorách CHEMK, a. s. poukazují na to, že pece této společnosti mohou přecházet z výroby jedné slitiny na výrobu jiné bez výše uvedených časových ztrát. Tento nárok tudíž není oprávněný.
(93)
Skutečná výroba v období přezkumného šetření byla odhadnuta na 633 000 tun (základ FeSi s obsahem křemíku 75 %), přičemž je k dispozici volná kapacita až 267 000 tun. Střízlivý přístup a zohlednění výrobní kapacity pro výrobu ostatních slitin železa vede k odhadu, že volná kapacita pro FeSi je nejméně 120 000 tun.
(94)
Ruská skupina uvedla, že odhad volné ruské kapacity byl proveden chybně, neboť Komise nezohlednila, že ruská skupina využívala 95-100 % své výrobní kapacity. Avšak, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, konzervativní přístup byl rovněž uplatněn zohledněním skutečné volné kapacity. Toto tvrzení se proto zamítá.
(95)
Ze zprávy společnosti Metal Expert vyplývá, že značnou volnou kapacitu lze vysvětlit výrazným poklesem domácí poptávky o 50 % mezi lety 2002 a 2009, která zůstala na stejné úrovni až do roku 2012. Výrobní kapacita tedy značně převyšuje poptávku na domácím trhu. Proto jsou ruští výrobci závislí na vývozu.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(96)
Trh EU je pro ruské vývozce i nadále atraktivní, přestože platí stávající opatření. Úroveň dovozu v období přezkumného šetření poukazuje na to, že ruský dovoz byl do určité míry ovlivněn uloženými antidumpingovými cly, jeho přítomnost však byla během období přezkumného šetření i nadále výrazná.
(97)
Jedna ze stran tvrdila, že trh Evropské unie s ferosiliciem bude pro celosvětového dodavatele, např. ruskou skupinu, nezajímavý a že existuje značný globální pokles dovozu, který pokračoval v roce 2012. Uvedená strana tvrdila, že tento trend se v budoucnosti nezmění. Analýza údajů o obchodu shromážděných Eurostatem v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení však poukazuje na to, že dovoz z Ruska byl v období 2010-2012 spíše stabilní.
98)
Při srovnání cen dotčeného výrobku vyvezeného do Evropské unie s cenami účtovanými za FeSi na trzích třetích zemí se navíc ukazuje, že ruská skupina stanovuje pro EU vyšší ceny, a to v závislosti na zemi určení.
(99)
Proto je třeba zamítnout tvrzení, že trh Unie není pro ruské výrobce atraktivní.
(100)
Jedna ze stran uvedla, že ruský trh je čím dál tím atraktivnější z důvodu několika nadcházejících projektů, např. zimních olympijských her v roce 2014, které podpoří domácí poptávku po oceli, a tím pádem se znásobí domácí spotřeba ferosilicia. V první řadě je však potřeba poukázat na to, že uvedená strana neposkytla žádné relevantní údaje nebo odhady týkající se dopadu zmíněných projektů na domácí spotřebu FeSi. V každém případě, pokud by k takovému vývoji skutečně došlo, jeho účinek by se již projevil v letech 2012 a 2013. Dostupné údaje však ukazují, že domácí spotřeba zůstává nezměněná. A konečně by působení uvedených projektů bylo v každém případě omezené a dočasné. K tomuto argumentu se proto nepřihlédlo. Jedna ze stran uvedla, že přebytek kapacity v Rusku je z velké části absorbován vývozem na trhy v Asii a USA. V období přezkumného šetření totiž ruští výrobci vyvezli do celého světa více než 73 % své výroby. Nicméně, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění, v Rusku stále existuje přebytek výrobní kapacity v důsledku poklesu domácí spotřeby, který poukazuje na silnou potřebu nalézt alternativní trhy, aby se vyrovnal ztrátový domácí prodej a absorbovala nadbytečná výrobní kapacita.
(101)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, na asijských trzích se znásobí konkurence z důvodu výstavby nových zařízení v Malajsii, která v roce 2014 zahájí výrobu přibližně 420 000 tun. Tato situace vývoz pocházející z Ruska určený pro asijský trh ještě ztíží.
(102)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, objem malajské výroby byl stanoven na 370 000 tun.
(103)
Navíc v USA, které jsou jedním z hlavních vývozních trhů, čelí ruští vývozci antidumpingovému šetření, v němž se ověřuje tvrzení o významných dumpingových rozpětích.
(104)
Proto lze dospět k závěru, že ruští vyvážející výrobci jsou značně závislí na vývozu na trhy třetích zemí, na nichž se zvýší konkurence. Uvedená skutečnost ještě zvýší atraktivitu trhu Unie pro zmíněné vyvážející výrobce.
4. Závěr o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(105)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku, ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a k očekávanému zvýšení kapacity na trhu jihovýchodní Asie lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
5. Závěr
(106)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí přetrvání dumpingu, pokud jde o FeSi pocházející z ČLR a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(107)
V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek sedm známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(108)
Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo šest výrobců v Unii. Odhaduje se, že dotčené společnosti představují přibližně 90 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě nesouvisejícího i souvisejícího objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracujícího výrobce (podle žádosti o přezkum) a údajů o dovozu od Erostatu na úrovni kódů KN.
(110)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 40 %. Mělo by se nicméně zohlednit, že rok zahájení posuzovaného období (2009) byl velice neúspěšný v důsledku negativních dopadů hospodářské krize. Přes částečné oživení po roce 2009 spotřeba v Unii stále nedosáhla úrovní, které byly zaznamenány v původním šetření, kdy spotřeba každý rok činila více než 850 000 tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
544 093
799 233
841 796
760 128
Index (2009 = 100)
100
147
155
140
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat
2. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z dotčených zemí
(111)
Objem dovozu z ČLR a Ruska a podíl tohoto dovozu na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že objem pocházející z ČLR je velmi nízký, dovoz z dotčených zemí nebyl posuzován souhrnně.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(112)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dumpingový dovoz do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem a příslušné podíly dovozu na trhu
2009
2010
2011
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
8 105
13 828
5 125
2 516
Index (2009 = 100)
100
171
63
31
Podíl na trhu (v %)
1,5
1,7
0,6
0,3
Index (2009 = 100)
100
116
41
22
Rusko
Objem dovozu (v tunách)
74 678
53 671
29 338
40 725
Index (2009 = 100)
100
72
39
55
Podíl na trhu (v %)
13,7
6,7
3,5
5,4
Index (2009 = 100)
100
49
25
39
Dotčené země celkem
Objem dovozu (v tunách)
82 783
67 499
34 463
43 241
Index (2009 = 100)
100
82
42
52
Podíl na trhu (v %)
15,2
8,4
4,1
5,7
Index (2009 = 100)
100
56
27
37
Zdroj: Eurostat
(113)
Objem dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období výrazně poklesl o 48 %. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 15,2 % v roce 2009 na 5,7 % v období přezkumného šetření. Následkem tohoto vývoje téměř ustal vývoz z ČLR na trh Unie. Ruští vyvážející výrobci však nadále vlastní značný podíl na trhu, což z Ruska činí čtvrtého největšího vývozce do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(114)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR snížila o 38 %. Během stejného období se průměrná cena dovozu z Ruska zvýšila o 31 %, nadále však zůstala nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
Průměrná cena dumpingového dovozu
2009
2010
2011
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
991
1 088
873
611
Index (2009 = 100)
100
110
88
62
Rusko
Průměrná cena (v EUR za tunu)
716
776
889
999
Index (2009 = 100)
100
108
124
140
Dotčené země celkem
Průměrná cena (v EUR za tunu)
742
840
887
976
Index (2009 = 100)
100
113
119
131
Zdroj: Eurostat
(115)
S cílem určit cenové podbízení během období přezkumného šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku spolupracujících výrobců v Unii účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými spolupracujícími ruskými výrobci prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o cla.
(116)
Vzhledem k tomu, že čínský vyvážející výrobce spolupracoval v přezkumném šetření, bylo cenové podbízení pro čínský vývoz určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(117)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu spolupracujících výrobců v Unii v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie mezi 6 % a 39 % v případě Ruska a ve výši 46 % v případě ČLR.
3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(118)
Objem dovozu z třetích zemí na trh Unie se během posuzovaného období zvýšil o 33 %, což způsobilo zvýšení spotřeby. Podíl na trhu dovozu z třetích zemí zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem 70 % spotřeby v Unii; mírně se snížil v období přezkumného šetření. Geografická skladba vývozu však byla proměnlivější vzhledem k výraznému růstu objemu dovozu a podílů na trhu Brazílie a Norska, které pravděpodobně využily především růst spotřeby.
(119)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 22 % a udržely se vysoko nad úrovní cen dovozu z Ruska a ČLR.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(120)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(121)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, náklady na jednotku, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2011, kdy výroba vzrostla o 178 %. Tato situace se udržela nezměněná i v období přezkumného šetření. Je třeba připomenout, že rok zahájení posuzovaného období byl výjimečný v důsledku hospodářské krize a byl poznamenán neobvykle nízkou úrovní výroby. Nehledě na výrazné oživení po roce 2009 je totiž třeba připomenout, že výroba výrobního odvětví Unie dosud nedosáhla původní úrovně z období původního šetření (rok 2003), za které byla zaznamenána výroba v množství 270 000 tun.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2009
2010
2011
OPŠ
Výroba (v tunách)
81 147
192 495
225 376
224 540
Index (2009 = 100)
100
237
278
277
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
(123)
Kapacita využití zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, během období přezkumného šetření mírně stoupla. Vzhledem k tomu, že v letech 2009-2011 výrazně rostla výroba, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 179 %. Tento vývojový trend se změnil v období přezkumného šetření, když se snížilo využití kapacity. Tato negativní změna nebyla nicméně způsobena snížením skutečné výroby, ale zvýšením samotné kapacity.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
301 456
301 456
299 914
324 884
Index (2009 = 100)
100
100
99
108
Využití kapacity (v %)
27
64
75
69
Index (2009 = 100)
100
237
279
257
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(124)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (stanovený na základě prodeje odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, i těm, kteří nejsou ve spojení) sledoval v letech 2009-2011 trend spotřeby. Další náhlý růst v období přezkumného šetření je výsledkem přesunutí prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, na odběratele v Unii, kteří ve spojení nejsou, což bylo zaznamenáno v letošním roce. Došlo k tomu v důsledku změny v podnikové struktuře jednoho výrobce v Unii.
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
OPŠ
Objem (v tunách)
60 257
113 048
122 860
191 525
Index (2009 = 100)
100
188
204
318
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
(125)
Jelikož objem prodeje na trhu Unie sledoval trend spotřeby, zůstal po počátečním nárůstu v roce 2010 podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
14
21
22
25
Index (2009 = 100)
100
155
165
187
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat
(126)
Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění, mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 40 %. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
c) Zaměstnanost a produktivita
(127)
V souvislosti s dotčeným výrobkem vzrostla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období o téměř 50 %. Tento nárůst počtu zaměstnanců byl spojen s ještě silnějším růstem produktivity, měřené výstupem (v tunách) na zaměstnance za jeden rok, která ve stejném období činila 86 %.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OPŠ
Počet zaměstnanců
701
869
1064
1042
Index (2009 = 100)
100
124
152
149
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
116
222
212
216
Index (2009 = 100)
100
191
183
186
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 37. a 87. bodě odůvodnění, dumpingové rozpětí u dovozu z dotčených zemí zůstalo nadále vysoké. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic. Dále je třeba poznamenat, že k příznivému vývoji dochází díky ochraně, kterou poskytují stávající antidumpingová opatření. V případě zrušení uvedených opatření by skutečné dumpingové rozpětí mělo výrazný dopad na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(129)
Průměrné prodejní ceny spolupracujících výrobců v Unii určené odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se zvýšily o 25 % v období 2009-2011 a v období přezkumného šetření opět klesly. V tomto pohybu cen se obecně odráží změny v nákladech na suroviny a energii ve stejném období. Podobný trend, tj. nárůst v období 2009-2011 a pokles v období přezkumného šetření, lze pozorovat u prodejních cen dovozu ze třetích zemí, které jsou držiteli značného podílu na trhu Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2009
2010
2011
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
1 136
1 282
1 421
1 151
Index (2009 = 100)
100
113
125
101
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
1 094
1 031
1 228
1 063
Index (2009 = 100)
100
94
112
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2,3
27,0
18,3
7,4
Peněžní tok (v EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investice (v EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Index (2009 = 100)
100
79
95
102
Návratnost investic (v %)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(131)
Ziskovost spolupracujících výrobců v Unii byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 bylo ziskové rozpětí velmi nízké, pro některé výrobce v Unii záporné; v roce 2010 se však začalo zvyšovat, společně s růstem spotřeby a prodeje. Je však třeba poznamenat, že v období přezkumného šetření se ziskové rozpětí snížilo, přestože objem prodeje spolupracujícího výrobního odvětví Unie (rovněž při zohlednění změn v podnikové struktuře) byl stabilní. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU.
(132)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl po celé posuzované období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2010; poté se ve dvou následujících letech výrazně zhoršil. Šetření rovněž prokázalo, že toto zhoršení týkající se peněžního toku bylo výraznější u menších výrobců v Unii. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví EU pokračovat v nezbytném samofinancování jeho činností ve stávající hospodářské situaci.
(133)
Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku během posuzovaného období měl dopad na schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat do jejich činností. Výsledkem je, že úroveň investic zůstává v posuzovaném období poměrně vysoká a stabilní. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic dosáhla kladných hodnot teprve po roce 2009. Avšak tento ukazatel následoval trend v oblasti ziskovosti a peněžního toku, v roce 2010 dosáhl rovněž vrcholu a v letech 2011-2012 plynule klesal.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky spolupracujících výrobců v Unii byly nadále dobré během větší části posuzovaného období, ke konci uvedeného období se začaly zhoršovat, zejména v období přezkumného šetření. Jak ukazuje tabulka 11, ziskovost prodeje EU značně klesla a peněžní tok výrobního odvětví Unie byl nižší než hodnota investic, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie bylo v období přezkumného šetření nuceno využít externího financování.
(135)
Ve stejné době byly zaznamenány obavy týkající se schopnosti získávat kapitál. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, mohl by uvedený faktor působit jako kritický aspekt oslabení výrobního odvětví Unie. V současné ekonomické situaci je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie obtížně nacházelo finanční prostředky, aby čelilo návratu dumpingového dovozu z dotčených zemí, a mohlo by velice rychle opět utrpět vážnou újmu. Tato možnost je zejména znepokojující, pokud jde o malé a střední podniky, které jsou součástí výrobního odvětví Unie.
g) Zásoby
(136)
Ačkoli konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o 32 %, snížil se úměrně úrovni výroby a výrobci jej nepovažují za nezvykle velký.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
23 946
21 214
26 117
31 504
Index (2009 = 100)
100
89
109
132
Zdroj: Odpovědi na dotazník
h) Náklady práce
(137)
Počet osob zaměstnaných spolupracujícími výrobci v Unii se v posuzovaném období zvýšil o téměř 50 %, průměrné mzdy těchto zaměstnanců byly v uvedeném období stabilní.
Tabulka 13
Náklady práce
2009
2010
2011
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance
(v EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Index (2009 = 100)
100
102
98
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník
ZÁVĚR K SITUACI VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(138)
Šetření ukázalo, že se dovoz levných dumpingových výrobků z dotčených zemí na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2008 snížil. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(139)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých finančních ukazatelů během období přezkumného šetření, například ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic, však situace výrobního odvětví Unie zůstává nestabilní.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(140)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(141)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování dotčených zemí v oblasti tvorby cen.
2. Spotřeba v Unii
(142)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozímu roku o 10 %. To zároveň znamená snížení o více než 25 % v porovnání s úrovní před krizí v roce 2007. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby oceli v Unii, přičemž lze v příštích letech očekávat další pokles. To bude náročné pro výrobní odvětví Unie, které se bude pohybovat ve velmi konkurenčním prostředí. Má se proto za to, že nelze připustit levný dumpingový dovoz z ČLR a Ruska. Takový dovoz bude vyvolávat tlak na snižování cen na trhu a narušovat hospodářskou soutěž a jeho důsledkem bude podstatná újma způsobená výrobcům v Unii.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování dotčených třetích zemí v oblasti tvorby cen
a) ČLR
(143)
Je třeba poznamenat, že celková výrobní kapacita dotčeného výrobku v ČLR se odhaduje na 10-11 milionů tun, což převyšuje celkovou spotřebu FeSi. Zároveň celkové využití kapacity činí přibližně 50 %.
(144)
Čínský vývoz FeSi do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stálý, dosáhl 0,8 milionu tun. Tato úroveň vývozu je především výsledkem omezení uvedených ve 41. bodě odůvodnění. Unie však tyto mechanismy nekontroluje a omezení vývozu může čínská vláda kdykoli zrušit, což by pro trh Unie představovalo vážnou hrozbu zaplavení čínským vývozem dotčeného výrobku.
(145)
I v případě, že omezení vývozu budou nadále v platnosti, je třeba zdůraznit, že stávající celosvětový objem vývozu ČLR převyšuje celkovou spotřebu v Unii.
(146)
Lze oprávněně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, v důsledku atraktivity trhu EU uvedené v bodech odůvodnění 40-49 by přinejmenším část stávajícího čínského vývozu byla přesměrována na trh Unie, zvláště proto, že již velmi brzy bude čelit znásobené konkurenci na svých obvyklých asijských trzích; tato konkurence bude důsledkem zvýšené výrobní kapacity v Malajsii, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění.
(147)
Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí v Asii s největší pravděpodobností učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro čínské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření byla ČLR významným vývozcem na trh Unie.
(148)
V neposlední řadě stávající úroveň čínských vývozních cen, rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a existence výrazného cenového podbízení potvrzují, že bez antidumpingových opatření se bude nekalá soutěž ze strany čínských vývozců opakovat a povede k podstatné újmě výrobního odvětví Unie.
b) Rusko
(149)
Během přezkumného šetření bylo určeno, že výroba dotčeného výrobku v Rusku v období přezkumného šetření činila 633 000 tun a výrobní kapacita se odhaduje na 900 000 tun. Z toho vyplývá přibližně 267 000 tun volné kapacity, která je sama o sobě dostatečná pro zásobení jedné třetiny poptávky Unie.
(150)
Pokud jde o ruský vývoz dotčeného výrobku, je třeba poznamenat, že Rusko v současné době vyváží 73 % své produkce. Kromě Unie jsou tradičními vývozními trhy Ruska USA, Japonsko a Jižní Korea. S ohledem na znásobenou konkurenci na asijských trzích, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, existují nepochybné náznaky, že většina těchto obchodních toků bude přesměrována do Unie, pokud budou zrušena antidumpingová opatření. Tento vývoj by mohl být ještě výraznější, pokud by v současnosti v USA probíhající antidumpingové šetření dovozu z Ruska (které vyplývá z šetření zahájeného v červenci 2013) vedlo k uložení opatření.
(151)
V tomto ohledu jeden vyvážející výrobce z Ruska uvedl, že uložení cla z ferosilicia pocházejícího z Ruska v USA je nepravděpodobné. S cílem podložit toto tvrzení byla předložena určitá neformální zjištění z probíhajícího šetření. Tento výrobce však na podporu svého tvrzení neposkytl žádné podložené důkazy a vzhledem k tomu, že antidumpingové šetření ze strany USA bylo zahájeno a stále probíhá, uložení opatření nelze vyloučit.
(152)
Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí na jejich hlavních vývozních trzích učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro ruské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření bylo Rusko významným vývozcem na trh Unie a je na tomto trhu stále přítomné navzdory opatřením, která platí již pět let.
(153)
V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že hrozba, kterou představuje objem ruského dovozu, zostřuje cenová politika Ruska na jeho vývozních trzích. Původní šetření i stávající šetření před pozbytím platnosti ukázala, že ruské dumpingové praktiky se zdají být strukturované, vzhledem k tomu, že vývozní ceny jsou soustavně nižší než ceny na ruském domácím trhu. Stávající šetření navíc potvrzuje, že ceny dovozu z Ruska se i nadále podbízejí prodejním cenám výrobců v Unii.
4. Závěr
(154)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v dotčených zemích, pokračování dumpingu a omezené schopnosti čínských a ruských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí, což zvyšuje atraktivitu trhu Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že v důsledku pravděpodobného čínského a ruského dovozu za dumpingové ceny by se zopakovala způsobená újma.
(155)
Neexistuje žádný důvod k domněnce, že lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením by zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun dovozu z dotčených zemí na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní.
(156)
V souvislosti s tím jsme obdrželi od ruského vyvážejícího výrobce připomínku, že přetrvání újmy nelze zakládat na pouhé možnosti přetrvání újmy, ale spíše na její pravděpodobnosti. Šetření však odhalilo řadu skutečností, včetně toho, že dumpingové praktiky ruských výrobců pokračují, a prokázalo rovněž existenci volné kapacity v Rusku. Skutečností dále zůstává, že spotřeba v Unii je v období přezkumného šetření nižší, než byla při původním šetření. V celosvětovém měřítku se pak očekává větší výstup daného výrobku, zejména na asijském trhu. Pokud se zváží všechny uvedené skutečnosti, lze nabýt poměrné jistoty, že na základě dostupných faktů by v případě pozbytí platnosti opatření bylo výrobní odvětví Unie opět poškozováno dumpingovým dovozem.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(157)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(158)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
V 154. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského a ruského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(160)
Při stávajícím šetření s Komisí spolupracovalo deset uživatelů v Unii (slévárny a výrobci oceli). Čtyři odpovědi tvořily připomínky obecné povahy a pouze šest uživatelů zaslalo úplné odpovědi na dotazník. Na základě takto získaných údajů bylo určeno, že náklady na dotčený výrobek měly v průměru přibližně 1 % dopad na celkové výrobní náklady uživatelů a nedosáhly výše 2 % u žádného spolupracujícího výrobce. Proto navzdory ztrátovosti některých uživatelů mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření ve ztrátě nelze jejich situaci přičítat antidumpingovým clům na dovoz FeSi.
(161)
Je třeba zohlednit, že podíl ČLR a Ruska na trhu během původního šetření činil přibližně 40 % trhu Unie a cla pro obě uvedené země se pohybovala mezi 15,6 % a 31,2 %. Možný dopad pozbytí platnosti uvedených cel by proto mohl být považován za úsporu nákladů v průměru nejvýše 0,1 % (vypočítáno na základě 40 % podílu na trhu zemí, na něž se opatření vztahují, a s průměrným valorickým clem 20 %). Proto je nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti cla mělo dopad na opětnou ziskovost uživatelů, kteří utrpěli ztráty v průběhu posledních dvou let posuzovaného období. V neposlední řadě vzhledem k charakteru dotčeného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(162)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Žádný z dovozců dotčeného výrobku neodpověděl na dotazník k výběru vzorku připojený k oznámení o zahájení přezkumu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
5. Závěr
(163)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(164)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(165)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz ferosilicia pocházejícího z ČLR a Ruska uložená nařízením (ES) č. 172/2008 zachována.
(166)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní výrobce.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nezaujal žádné stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia, v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Všechny ostatní společnosti
31,2
A999
Rusko
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Všechny ostatní společnosti
22,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. dubna 2014.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 360/2014
tad-9 ta' April 2014
li jimponi dazju ta' antidumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-ferrosiliċju li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u r-Russja, wara rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari 11(2), (5) u (6) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni ta' anti-dumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), permezz tar-Regolament (KE) Nru 172/2008 (2), impona dazju ta' antidumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-ferrosiliċju (“FeSi”) li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċi NM 7202 21 00, 7202 29 10 u 7202 29 90 li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”), l-Eġittu, il-Każakstan, dik li kienet ir-Repubblika Jugożlava tal-Maċedonja u r-Russja (“il-miżuri anti-dumping definittivi”).
(2)
Il-miżuri ħadu l-forma ta' dazju ad valorem stabbilit fi 31,2 % tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, bl-eċċezzjoni ta' Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) u Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., (29,0 %), fi 18 % fuq l-importazzjonijiet mill-Eġittu, bl-eċċezzjoni ta' The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), fi 33,9 % fuq l-importazzjonijiet mill-Kazakstan, f'5,4 % fuq l-importazzjonijiet minn dik li kienet ir-Repubblika Jugożlava tal-Maċedonja u fi 22,7 % fuq l-importazzjonijiet mir-Russja, bl-eċċezzjoni ta' Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1297/2009 (3) ħassar id-dazju ta' anti-dumping impost mir-Regolament (KE) Nru 172/2008 fuq importazzjonijiet ta' FeSi li joriġinaw minn dik li kienet ir-Repubblika Jugożlava tal-Maċedonja.
(4)
Fit-30 ta' Novembru 2009, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) rċeviet talba għal rieżami interim parzjali (“ir-rieżami interim”) skont l-Artikolu 11(3) tar-Regolament bażiku, ippreżentata minn produttur esportatur mir-Russja, Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant u l-kumpanija relatata tiegħu Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (minn hawn 'il quddiem imsejħa konġuntement bħala “il-grupp Russu”). Il-Kunsill, bir-Regolament (UE) Nru 60/2012 (4) temm ir-rieżami interim parzjali fuq il-bażi ta' evidenza insuffiċjenti ta' natura dejjiema ta' ċirkostanzi mibdula. B'mod partikolari, il-grupp Russu ma weriex li l-imġiba tal-ipprezzar tiegħu kienet ta' natura dejjiema. Għalhekk, il-marġni ta' dumping stabbilit għall-grupp Russu fl-investigazzjoni oriġinali ma kienx emendat. L-offerta ta' impenn magħmula mill-grupp Russu ġiet miċħuda għall-istess raġunijiet.
2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(5)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż dwar l-iskadenza imminenti (5) tal-miżuri tal-antidumping definittivi fis-seħħ, fit-28 ta' Novembru 2012 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet minn Euroalliages (“l-applikant”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' FeSi.
(6)
It-talba kienet tikkonċerna dawn iż-żewġ pajjiżi li ġejjin: ir-RPĊ u r-Russja.
(7)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f'kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping u ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta' rieżami ta' skadenza
(8)
Wara li stabbiliet, wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza, il-Kummissjoni fit-28 ta' Frar 2013 ħabbret, permezz ta' avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (6) (“l-avviż ta' bidu”), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjoni
4.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u l-perjodu kkunsidrat
(9)
L-investigazzjoni ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza ta' dumping kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2012 sal-31 ta' Diċembru 2012 (“il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami” jew “PIR”). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza tal-ħsara kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sal-31 ta' Diċembru 2012 (“il-perjodu kkonċernat”).
4.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(10)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti, lill-produtturi l-oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, lill-importaturi mhux relatati, lill-utenti li hu magħruf li huma mħassbin, u lir-rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi, dwar it-tnedija tar-rieżami ta' skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż tal-bidu.
(11)
Il-partijiet kollha interessati, li talbu smigħ u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għalfejn għandhom jinstemgħu, ingħataw possibbiltà ta' smigħ.
(12)
Fid-dawl tan-numru apparentament kbir ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ u importaturi mhux relatati fl-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, ġie ppjanat it-teħid ta' kampjuni fin-notifika ta' bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta' kampjuni u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq kienu mitluba li jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-notifika ta' bidu lill-Kummissjoni.
(13)
Minħabba li kien biss produttur esportatur wieħed fir-RPĊ li pprovda l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta' bidu u esprima r-rieda tiegħu li jikkoopera mal-Kummissjoni, ġie deċiż li t-teħid ta' kampjuni ma jiġix applikat fil-każ tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ. Wara li rċieva l-kwestjonarju, il-produttur esportatur iddeċieda li ma jikkooperax aktar. Għalhekk, huwa meqjus li l-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma kkoopera fl-investigazzjoni.
(14)
Rigward ir-Russja, il-produtturi Russi magħrufa kollha ġew mistiedna jikkooperaw fl-investigazzjoni, jiġifieri Bratsk Ferroalloys, Serov Ferroalloy Plant, NLMK u l-grupp Russu. Grupp Russu wieħed biss ikkoopera mal-Kummissjoni fl-investigazzjoni ta' rieżami attwali.
(15)
Fir-rigward tal-importaturi mhux relatati, ma waslet l-ebda risposta għall-kwestjonarju. Għalhekk, huwa meqjus li l-ebda importatur mhux relatat fl-Unjoni ma kkoopera fl-investigazzjoni.
(16)
Tweġibiet għall-kwestjonarji waslu minn sitta mis-seba' produtturi ta' FeSi tal-Unjoni magħrufa. Minħabba n-numru relattivament limitat ta' produtturi tal-Unjoni, it-teħid ta' kampjuni ma kienx previst fl-investigazzjoni tar-rieżami.
(17)
Saru żjarat ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Spanja
Ferropem - Chambery, Franza
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, il-Polonja
OFZ a.s. - Istebne, is-Slovakkja
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, is-Slovenja
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, l-Isvezja
(b)
Utenti tal-Unjoni:
Aperam SA - Il-Lussemburgu
Ugitech - Ugine, Franza
(c)
Il-produttur esportatur fir-Russja:
Il-grupp Russu:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (“JSC CHEMK”) - Chelyabinsk, ir-Russja
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (“JSC KF”) - Novokuznetsk, ir-Russja
RFA International LP (“RFAI”) - Mishawaka, l-Istati Uniti
(d)
Il-produtturi fil-pajjiż analogu
Elkem AS, Oslo, in-Norveġja
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, in-Norveġja
Finnfjord AS, Finnsnes, in-Norveġja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(18)
Il-prodott ikkonċernat huwa ferrosiliċju li bħalissa jaqa' taħt il-kodiċi NM 7202 21 00, 7202 29 10 u 7202 29 90, li joriġina mir-RPĊ u r-Russja.
(19)
Il-produzzjoni ta' FeSi ssir fi fran b'ark elettriku permezz tat-tnaqqis tal-kwartz billi jintużaw prodotti li jifilħu għall-karbonju. Dan il-proċess huwa intensiv fl-enerġija. FeSi jinbiegħ fil-forma ta' biċċiet, frak jew trab u jeżisti fi kwalitajiet varji, skont is-siliċju u l-kontenut ta' impurità (eż. aluminju). FeSi b'kontenut ta' siliċju ta' 70 % u ogħla huwa meqjus bħala prodott ta' purità għolja. B'kontenut ta' siliċju ta' aktar minn 55 % u inqas minn 70 %, huwa prodott b'purità medja, u b'kontenut ta' siliċju ta' inqas minn 55 % huwa prodott ta' purità baxxa. Il-prodott ikkonċernat huwa essenzjalment użat bħala deossidifikant u bħala komponent għall-ħadid fl-industrija tal-ħadid u tal-azzar.
2. Prodott simili
(20)
Il-FeSi prodott u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-FeSi prodott u mibjugħ fin-Norveġja (“il-pajjiż analogu”) peress li r-RPĊ huwa pajjiż li ma għandux ekonomija tas-suq u ma ġiex investigat matul din l-investigazzjoni, u fir-Russja nstab li kellhom essenzjalment l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-istess użi bażiċi bħal FeSi prodott fir-RPĊ u fir-Russja u mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Għalhekk huma meqjusa simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA' DUMPING
(21)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti tkunx iktar probabbli li twassal għal kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati.
Importazzjonijiet mir-RPĊ
1. Kummenti preliminari
(22)
Kif iddikjarat fil-premessa (13) hawn fuq, l-ebda produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkooperaw fl-investigazzjoni. B'hekk, fin-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, l-analiżi globali, inkluż il-kalkolu tad-dumping, huwa bbażat fuq fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(23)
Għalhekk, il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping ġiet ivvalutata bl-użu tat-talba għal rieżami tal-iskadenza, flimkien ma' sorsi oħra ta' informazzjoni, bħalma huma l-istatistiċi tal-kummerċ dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet (il-Eurostat u d-dejta tal-esportazzjoni Ċiniża) u informazzjoni oħra disponibbli pubblikament.
(24)
In-nuqqas ta' kooperazzjoni affettwat il-paragun tal-valur normali mal-prezz tal-esportazzjoni ta' tipi differenti tal-prodott. Kif spjegat fil-premessa (30) hawn taħt, ġie meqjus xieraq li jiġi stabbilit kemm il-valur normali u kemm il-prezz tal-esportazzjoni fuq bażi globali, jiġifieri bbażati fuq prodott wieħed uniku, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(25)
Skont l-Artikolu 11(9) tar-Regolament bażiku, l-istess metodoloġija bħal dik użata sabiex jiġi stabbilit d-dumping fl-investigazzjoni oriġinali kienet segwita kull meta nstab li ma nbidlux iċ-ċirkostanzi.
2. Id-dumping ta' importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Id-determinazzjoni tal-Valur Normali
(26)
Fin-notifika ta' bidu, il-Kummissjoni stiednet il-partijiet interessati kollha biex jikkummentaw dwar il-proposta tagħha li tuża lin-Norveġja bħala pajjiż terz b'ekonomija tas-suq għall-iskop li jiġi stabbilit il-valur normali fir-rigward tar-RPĊ. In-Norveġja ntużat bħala pajjiż analogu fl-investigazzjoni oriġinali. Fin-nuqqas ta' kummenti minn kwalunkwe parti dwar dan l-aspett, ġie konkluż li n-Norveġja għandha tkun magħżula għal darba oħra bħala l-pajjiż analogu biex jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(27)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, l-ewwel ġie eżaminat jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti magħmul minn produtturi li kkooperaw fin-Norveġja kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali mir-RPĊ għall-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta' tali bejgħ domestiku kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ f'esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Fuq din il-bażi, instab li l-bejgħ domestiku fil-pajjiż analogu kien rappreżentattiv.
(28)
Sussegwentement il-Kummissjoni eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies bħala magħmul fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta' bejgћ domestiku lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku li kellu qligħ matul il-PIR.
(29)
Għalhekk, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, li ġie kkalkulat bħala prezz b'medja peżata tal-bejgħ domestiku bi qligħ li sar matul il-PIR.
2.2. Id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni
(30)
Kif iddikjarat fil-premessa (24) hawn fuq, il-produtturi esportaturi Ċiniżi ma kkooperawx fl-investigazzjoni. Għalhekk, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(31)
Il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjoni kienu l-ewwel estratti minn bażi tad-dejta ta' importazzjoni tal-Eurostat għat-tliet kodiċijiet tal-NM elenkati fil-premessa (18) hawn fuq, jiġifieri mad-distinzjoni tal-kwalità. Minħabba li kien meqjus xieraq li jiġi stabbilit il-prezz tal-esportazzjoni fuq bażi medja, id-dejta estratta għall-kodiċijiet NM 7202 29 10 u 7202291090 ġiet aġġustata għall-kontenut ta' siliċju tal-kodiċi NM 7202 21 00. Dan il-metodu huwa dak propost fit-talba għal rieżami biex jiġi stmat il-volum totali ta' importazzjonijiet fuq il-bażi tal-kwalità FeSi75. Il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjoni ta' dawn it-tliet kodiċijiet NM kienu aggregati u peżati biex jirriflettu medja waħda.
(32)
Fl-aħħar nett, dan il-prezz tal-importazzjoni medju fil-livell CIF kien aġġustat billi tnaqqsu b'mod partikolari l-ispejjeż tat-trasport biex wieħed jasal għall-valur tal-fabbrika. Il-prezz tal-bejgħ kien għaldaqstant stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, abbażi tal-prezz imħallas jew li jrid jitħallas skont kif irrappurtat fl-istatistiċi tal-importazzjoni tal-Eurostat.
2.3. Paragun u aġġustamenti
(33)
Il-paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi tal-prezz tal-fabbrika. Sabiex jiġi żgurat paragun ġust, tqiesu wkoll id-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. B'mod partikolari, saru aġġustamenti biex jirriflettu t-taxxi tal-esportazzjoni doganali, fuq il-bażi tad-dejta msemmija fit-talba għar-rieżami minħabba n-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi.
2.4. Dumping matul il-PIR
(34)
Fuq il-bażi ta' dan t'hawn fuq, il-marġni ta' dumping espress bħala perċentwali tal-prezz ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, instab li kien 165 %.
(35)
Madankollu, ta' min jinnota li l-volum tal-importazzjoni totali tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni naqas drastikament wara l-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali u li marġni ta' dumping imsemmi hawn fuq kien stabbilit fuq il-bażi ta' volum limitat ta' importazzjonijiet (jiġifieri inqas minn 2 500 tunnellata matul il-PIR).
(36)
Għalhekk, għall-kompletezza tal-analiżi, ġiet eżaminata wkoll l-imġiba fl-ipprezzar tal-produtturi esportaturi Ċiniżi fl-aktar tliet swieq importanti li mhumiex fl-Unjoni, jiġifieri l-Ġappun, il-Korea t'Isfel u l-Istati Uniti tal-Amerika (“l-Istati Uniti”).
(37)
Għal dak l-għan, iċ-ċifri ta' esportazzjoni Ċiniżi ntużaw sabiex jiġi stabbilit il-prezz tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn il-Ġappun, il-Korea t'Isfel u l-Istati Uniti. Il-paragun mal-valur normali stabbilit hawn fuq wera wkoll l-eżistenza ta' dumping, li jvarja bejn 86 % u 92 %, skont il-pajjiż tad-destinazzjoni.
3. Żvilupp tal-importazzjonijiet f'każ li jiġu revokati l-miżuri
3.1. Kapaċità tal-produttività fir-RPĊ
(38)
Ir-RPĊ hija bil-bosta l-akbar pajjiż produttur tal-FeSi fid-dinja. Il-kapaċità tal-produzzjoni kienet stmata li tkun ta' 10 sa 11-il miljun tunnellata fis-sena matul il-PIR. Għalhekk, l-industrija tar-RPĊ ħadmet f'madwar 50 % tal-kapaċità tal-produzzjoni tagħha. Dan ifisser li bħalissa hemm kapaċità żejda ta' madwar 5,5 miljun tunnellata fis-sena u li tirrappreżenta kważi seba' darbiet il-konsum totali tal-Unjoni. Minkejja din il-kapaċità żejda attwali u fuq il-bażi tal-informazzjoni pprovduta mill-applikant, jidher li l-kapaċità fir-RPĊ għadha tespandi hekk kif bħalissa qed jinbnew fran ikbar u aktar effiċjenti.
(39)
Ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-livell ta' konsum fis-suq domestiku Ċiniż jew fis-swieq ta' pajjiżi terzi jiżdied b'mod sinifikanti u b'hekk jassorbi ż-żieda fil-produzzjoni jekk tiġi użata l-kapaċità żejda tal-produtturi Ċiniżi.
3.2. Attrattività tas-suq tal-Unjoni
(40)
Wara l-impożizzjoni ta' miżuri definittivi fi Frar 2008, l-importazzjonijiet mir-RPĊ naqsu b'mod stabbli u saru marġinali, tant li kienu jirrappreżentaw inqas minn 1 % tal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR. Wara quċċata ta' importazzjonijiet ta' madwar 330 400 tunnellata fl-2007, l-importazzjonijiet naqsu għal inqas minn 2 500 tunnellata fl-2012. Madankollu, is-suq tal-UE għal FeSi jibqa' attraenti għall-esportazzjonijiet Ċiniżi, ibbażat fuq il-livelli ta' prezzijiet osservati.
(41)
Kif imsemmi hawn fuq, hemm kapaċità żejda fil-produzzjoni importanti fir-RPĊ li tissuġġerixxi inċentiv qawwi biex jinstabu swieq alternattivi biex jassorbu dan l-eċċess ta' kapaċità tal-produzzjoni. Madankollu, minħabba diversi restrizzjonijiet fuq l-esportazzjoni imposti mill-gvern Ċiniż (jiġifieri dazju tal-esportazzjoni ta' 25 %, 17 % VAT mhux rimborsabbli u liċenzji ta' esportazzjoni), b'mod globali l-esportazzjonijiet Ċiniżi naqsu minn quċċata ta' 1,5 miljun fl-2007 sa 0,4 miljun tunnellata biss fl-2009. Madankollu, mill-2010, kienet osservata qabża fl-esportazzjonijiet globali u l-volum tal-esportazzjonijiet żdied għal 0,8 miljun tunnellata u kien stmat għal 0,7 miljun tunnellata fl-2013. L-iktar ċifri riċenti jindikaw livell sostnut ta' esportazzjonijiet, li l-volum tagħhom huwa ogħla mill-konsum kollu tal-Unjoni.
(42)
Minkejja dawk ir-restrizzjonijiet fl-esportazzjoni, il-produtturi Ċiniżi esportaw volum sinifikanti ta' FeSi lil swieq madwar id-dinja mhux suġġetti għall-ebda restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni (jiġifieri l-Ġappun, il-Korea t'Isfel u l-Istati Uniti).
(43)
Mal-ewwel daqqa t'għajn, is-suq Asjatiku jista' jkun alternattiva sabiex tiġi assorbita parti mill-produzzjoni żejda Ċiniża. Madankollu, skont l-informazzjoni ppreżentata mill-applikant, l-iżviluppi riċenti f'dak is-suq jistgħu jagħmluh inqas attraenti għall-esportazzjonijiet Ċiniżi.
(44)
Tabilħaqq, is-suq Asjatiku jkun serjament affettwat bid-dħul fil-produzzjoni ta' żewġ proġetti ġodda tal-ferrosiliċju fil-Malasja (Pertama Ferroalloys u Sarawak Ferroalloys plants). Huwa stmat li l-produzzjoni annwali tal-ferrosiliċju tal-Malasja se tiżdied b'420 000 tunnellata mill-2014 u se jinbiegħ lil pajjiżi ġirien fl-Asja tax-Xlokk, speċjalment lill-Ġappun, li jeħtieġ 600 000 tunnellata ta' ferrosiliċju kull sena. Il-produzzjoni tal-faċilitajiet ta' produzzjoni tal-Malasja se jkollhom impatt negattiv fuq l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-Asja tax-Xlokk. Barra minn hekk, il-produtturi tal-azzar Ġappuniżi u l-funderiji tal-azzar tal-Korea t'Isfel diġà daħlu fi ftehimiet għax-xiri ta' volumi sinifikanti ta' ferrosiliċju fis-sena mill-produtturi Malasjani ġodda, b'hekk isir iktar diffiċli għall-esportazzjonijiet Ċiniżi biex jidħlu fis-suq.
(45)
Fil-kummenti tiegħu għall-iżvelar, il-produttur esportatur stqarr li l-produzzjoni Malasjana kienet esaġerata. Wara verifika, dan il-kumment ġie kkunsidrat xieraq u għalhekk, il-produzzjoni tal-Malasja ġiet ikkoreġuta għal madwar 370 000 tunnellata.
(46)
Għalhekk, huwa mistenni li l-produzzjoni addizzjonali tal-Malasja se żżid il-kompetizzjoni f'dan is-suq diġà saturat fejn ir-RPĊ u r-Russja llum għandhom sehem sinifikanti mis-suq.
(47)
Il-preżenza mnaqqsa ta' prodotti Ċiniżi fis-suq tal-Unjoni matul il-PIR hija spjegata prinċipalment mir-restrizzjoni tal-esportazzjonijiet imposta mill-gvern Ċiniż imsemmija fil-premessa (41) hawn fuq.
(48)
Il-prezzijiet fis-suq tal-UE jaġixxu wkoll bħala attrazzjoni biex jassorbu l-kapaċità żejda tal-produtturi Ċiniżi. Tabilħaqq, il-medja tal-prezz tas-suq tal-Unjoni fl-2012 kien tal-inqas għoli daqs il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produtturi Ċiniżi lejn il-pajjiżi ta' destinazzjoni prinċipali tagħhom (il-Ġappun, il-Korea t'Isfel u l-Istati Uniti), li tenfasizza aktar l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni meta l-bejgħ lejn destinazzjonijiet oħra jsir aktar problematiku.
(49)
Għalhekk jista' jiġi konkluż li s-suq Ewropew, wieħed mill-akbar madwar id-dinja, jibqa' attraenti għall-produtturi Ċiniżi.
4. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' ssoktar ta' dumping
(50)
Il-kapaċità żejda disponibbli fir-RPĊ u l-livell tal-prezz relattivament attraenti fis-suq tal-Unjoni jwasslu għall-konklużjoni li hemm riskju ta' żieda fl-esportazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat jekk il-miżuri fis-seħħ jitħallew jiskadu.
(51)
Minħabba l-kapaċità żejda attwali u potenzjali li tinsab fir-RPĊ, u l-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja, u bil-pressjoni mistennija ta' esportazzjonijiet Ċiniżi fl-Asja tax-Xlokk, wieħed jista' jikkonkludi li l-esportaturi Ċiniżi x'aktarx iżidu aktar l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni bi prezzijiet baxxi ħafna jekk il-miżuri tal-anti-dumping jitħallew jiskadu.
IMPORTAZZJONIJIET MIR-RUSSJA
1. Kummenti preliminari
(52)
Kif iddikjarat fil-premessa (14), grupp wieħed biss ta' produtturi esportaturi kkooperaw fil-proċedura. Madankollu, instab li l-grupp Russu jirrappreżenta proporzjon sinifikanti tal-produzzjoni totali Russa, jiġifieri bejn wieħed u ieħor 78 % tal-produzzjoni ta' FeSi totali tar-Russja u għall-maġġoranza tal-importazzjonijiet ta' FeSi li joriġinaw mir-Russja lejn l-Unjoni. Għalhekk, kien ikkunsidrat li l-informazzjoni pprovduta mill-grupp Russu, flimkien ma' sorsi oħra bħat-talba għal rieżami u statistiċi kummerċjali disponibbli fuq l-importazzjoni (mill-Eurostat) kellhom jintużaw sabiex tiġi vvalutata l-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping.
(53)
Għall-kalkolu tal-marġni tad-dumping, il-kumpaniji li jagħmlu parti mill-grupp Russu JSC CHEMK u JSC KF huma kkunsidrati bħala relatati skont it-tifsira tal-Artikolu 143 tal-Kodiċi Doganali (7), bħal fl-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk, ġie kkalkulat marġni tad-dumping uniku għall-grupp kollu billi ntużat din il-metodoloġija li ġejja. Ġie kkalkulat l-ammont tad-dumping għal kull produttur esportatur individwali qabel ġie ddeterminat marġni tad-dumping peżat għall-grupp sħiħ. Għandu jiġi nnotat li din il-metodoloġija kienet differenti mill-metodoloġija applikata fl-investigazzjoni oriġinali, fejn il-kalkolu tad-dumping sar billi ġew aggregati l-produzzjoni u l-bejgħ tad-dejta tal-entitajiet li jipproduċu. Il-metodoloġija differenti kienet użata fir-rieżami interim terminat. Il-bidla fiċ-ċirkostanzi li kienet tiġġustifika l-bidla fil-metodoloġija hija dovuta fl-istruttura korporattiva tal-grupp li tippermetti l-identifikazzjoni tal-produtturi individwali fi ħdan il-grupp fir-rigward il-bejgħ u l-produzzjoni.
2. Id-dumping ta' importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Id-determinazzjoni tal-Valur Normali
(54)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku l-ewwel ġie eżaminat jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti magħmul minn produtturi esportaturi li kkooperaw kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta' tali bejgħ domestiku kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ f'esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(55)
Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Din l-eżaminazzjoni saret għat-tipi ta' prodotti, mibjugħa minn produttur esportatur fis-suq domestiku, li nstabu li huma komparabbli direttament ma' tip ta' prodott mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott partikolari tqies rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum totali ta' dak it-tip ta' prodott mibjugħ mill-produttur esportatur fis-suq domestiku lil klijenti indipendenti kienx jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali ta' bejgħ tat-tip ta' prodott komparabbli tiegħu esportat lejn l-Unjoni.
(56)
Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku ta' dan it-tip ta' prodott jistax jitqies bħala bejgħ li sar fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta' bejgћ domestiku lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku li kellu qligħ għal kull tip tal-prodott ikkonċernat esportat matul il-PIR.
(57)
Għal dawk it-tipi ta' prodotti fejn aktar minn 80 % bħala volum ta' bejgħ fis-suq domestiku tat-tip ta' prodott kienu ogħla mill-prezz u l-prezz ta' bejgħ b'medja peżata ta' dak it-tip kien daqs jew aktar mill-prezz ta' unità ta' produzzjoni, il-valur normali, skont it-tip ta' prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet domestiċi reali tal-bejgħ kollu tat-tip ikkonċernat, irrispettivament minn jekk dak il-bejgħ sarx bi qligħ jew le.
(58)
Meta l-volum ta' bejgħ bi qligħ ta' dan it-tip ta' prodott kien jirrappreżenta 80 % jew inqas tal-volum ta' bejgħ totali ta' dak it-tip, jew meta l-prezz b'medja peżata ta' dak it-tip kien inqas mill-prezz unitarju tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-prezz b'medja peżata tal-bejgħ domestiku bi qligħ biss ta' dak it-tip magħmul matul il-PIR.
(59)
Fejn ma kien hemm l-ebda bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott partikolari u għal tipi ta' prodotti fejn il-bejgħ domestiku ma kienx biżżejjed, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(60)
Meta jinħadem il-valur normali skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku, l-ammonti għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u għall-qligħ ġew ibbażati, skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, fuq id-dejta effettiva marbuta mal-produzzjoni u l-bejgħ, fl-andament normali tal-kummerċ, tal-prodott simili, mill-produtturi esportaturi li kkooperaw jew fuq il-fatti disponibbli.
2.2. Id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni
(61)
Matul il-PIR, il-bejgħ b'esportazzjoni tal-grupp Russu lejn l-Unjoni sar permezz ta' RFAI, il-kumpanija assoċjata tiegħu (l-importatur relatat) li wettqet il-funzjonijiet kollha tal-importazzjoni b'konnessjoni mal-oġġetti li jiddaħħlu f'ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, jiġifieri l-funzjonijiet ta' importatur relatat.
(62)
Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku, fuq il-bażi tal-prezzijiet li bihom il-prodotti importati nbiegћu mill-ġdid gћall-ewwel darba lil xerrej indipendenti, aġġustati gћall-ispejjeż kollha li ġġarrbu bejn l-importazzjoni u l-bejgћ mill-ġdid, kif ukoll bħala marġni raġonevoli għal SG&A u għall-qligħ. Għal dan il-għan, il-perċentwali ta' SG&A effettiv kien użat fin-nuqqas ta' tagħrif ġdid minn importaturi indipendenti dwar il-qligħ akkumulat, sar użu mir-rata ta' qligħ applikata fl-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri 6 %.
(63)
Il-grupp Russu stqarr li RFAI għandha tiġi trattata bħala parti mill-istess entità ekonomika waħdanija (“SEE”) peress li t-tnejn huma kkontrollati u ġestiti mill-istess persuni, u l-kumpaniji jaġixxu bħala entità ekonomika waħdanija. B'konsegwenza ta' dan, meta jiġu ddeterminati l-prezzijiet tal-esportazzjoni l-ebda tnaqqis ma għandu jsir għal SG&A u l-qligħ ta' RFAI.
(64)
Jekk l-assoċjazzjoni bejn il-grupp Russu u RFAI ħadet il-forma ta' SEE jew le, huwa irrilevanti fil-kuntest ta' aġġustament tal-Artikolu 2(9) għall-iskopijiet ta' kostruzzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni.
(65)
Għalhekk, peress li l-bejgħ tal-esportazzjoni tal-grupp Russu sar permezz ta' kumpanija assoċjata (RFAI), il-prezz tal-esportazzjoni kellu jiġi aġġustat billi tnaqqas marġni raġonevoli għall-ispejjeż u l-qligħ ta' SG&A, kif stipulat b'mod espliċitu skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament Bażiku. Fuq din il-bażi, it-talba tal-applikant għandha tiġi rrifjutata.
(66)
Il-produttur esportatur irrepeta l-istqarrija dwar l-eżistenza ta' SEE u li dan żamm l-aġġustamenti għal SG&A u l-qligħ skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Hu stqarr ukoll li anke jekk l-aġġustamenti kienu ġġustifikati, il-prezz tal-esportazzjoni kostrutt għandu jinkludi biss spejjeż relatati ma' importazzjonijiet minn RFAI, u jeskludi l-ispejjeż kollha ta' SGA relatati mal-esportazzjonijiet tal-SEE. Fl-aħħar nett, hu stqarr li hu ma jaqbilx mas-sejba ta' nuqqas ta' eżistenza ta' SEE f'dan il-każ.
(67)
L-eżistenza ta' SEE hija irrilevanti fil-kuntest tal-kostruzzjoni ta' prezz ta' esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Sakemm il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikoli 2(1) u 2(9) tar-Regolament bażiku jintlaħqu, il-grad ta' kontroll jew integrazzjoni huwa irrilevanti għall-valutazzjoni tal-legalità tal-aġġustamenti skont l-Artikolu 2(9) (8). L-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku jeħtieġ li l-Kummissjoni tibni, f'ċerti sitwazzjonjiet, prezz tal-esportazzjoni, u li taġġusta dan il-prezz tal-esportazzjoni għal ċertu numru ta' parametri, inkluż fejn il-partijiet “jidhru li jkunu assoċjati”. Il-kliem tal-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku huwa ċar fis-sens li “jsir aġġustment” (sottolinear miżjud mill-Kummissjoni). Il-Kummissjoni vverifikat li RFAI wettqet il-funzjonijiet kollha li normalment jitwettqu minn importatur assoċjat fl-Unjoni. Tabilħaqq, RFAI hija involuta mill-qrib fl-attività internazzjonali tal-grupp (assistenza lill-konsumaturi, loġistika u skedar tal-konsenji, xiri ta' oġġetti kapitali u materjali prima ewlenin, eċċ.). B'hekk il-kundizzjoni meħtieġa għal aġġustment skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku ntlaħqet, biex b'hekk tiġġustifika l-aġġustamenti magħmula. Għalhekk, huwa konkluż li l-aġġustamenti magħmula kienu rikjesti fuq il-bażi tal-Artikolu 2(9) tar-Regolament Bażiku.
(68)
Il-produttur esportatur sostna li jsegwi mid-deċiżjoni f'Nikopolsky/Interpipe (9) li jekk l-esportatur u n-negozjant relatat jikkostitwixxu SEE, aġġustament għall-prezz tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku mhuwiex permess. Din l-istqarrija mhijiex fondata. Tabilħaqq, din id-deċiżjoni tikkonċerna aġġustament magħmul skont l-Artikolu 2(10)(i) għall-kummissjonijiet nominali rċevuti minn negozjant li l-funzjonijiet tiegħu huma simili għal dawk ta' aġent li jaħdem fuq bażi ta' kummissjoni. Din il-każistika hija allura irrilevanti għall-kawża attwali, fejn il-kumpanija Svizzera RFAI twettaq il-funzjonijiet kollha li normalment huma mwettqa minn importatur relatat. L-eżistenza ta' SEE m'għandhiex l-istess impatt fuq l-aġġustamenti skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku bħala f'relazzjoni ma' aġġustamenti mitluba skont l-Artikolu 2(9) ta' dak ir-Regolament. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda diskrezzjoni dwar jekk jistax jiġi mitlub aġġustament għal marġni raġonevoli għal spejjeż u qligħ tal-SG&A. Aġġustament bħal dan isir skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku meta l-partijiet jkunu assoċjati.
(69)
Rigward l-għan tal-aġġustament, l-istqarrija konċernanti t-tnaqqis parzjali tal-SG&A u l-qligħ ma tistax tiġi aċċettata, fin-nuqqas ta' evidenza rilevanti ppreżentata mill-produttur esportatur. L-aġġustamenti skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku huma dawk inerenti fil-kostruzzjoni ta' prezz ta' esportazzjoni fl-iktar każijiet komuni ta' assoċjazzjoni. Jekk l-SG&A u l-qligħ globali kellhom jiġu aġġustati biss parzjalment, modifika bħal din ikollha tkun ibbażata fuq l-evidenza pprovduta mill-produttur esportatur f'relazzjoni mal-ispejjeż, b'mod partikolari, dwar jekk dawn l-ispejjeż jikkostitwixxux spejjeż speċjali akkumulati f'relazzjoni ma' kwalunkwe attività mhux direttament relatata mal-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid sussegwenti.
(70)
Il-grupp Russu stqarr ukoll li l-ebda tnaqqis tad-dazju fuq l-antidumping ma għandu jsir fil-kalkolu tal-prezz tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 11(10) tar-Regolament bażiku, peress li d-dazju huwa rifless kif xieraq fil-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid u l-prezzijiet tal-bejgħ sussegwenti fl-Unjoni.
(71)
L-investigazzjoni stabbiliet b'mod partikolari li l-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni ma jirriflettux id-dazju mħallas għal 99 % tat-tranżazzjonijiet irrappurtati. Għaldaqstant, jista' jiġi konkluż li d-dazju fuq l-antidumping ma kienx rifless kif xieraq fil-prezzijiet tal-bejgħ mill-ġdid tal-grupp Russu. B'riżultat ta' dan, din it-talba tal-grupp Russu ma setatx tiġi aċċettata u l-ammont tad-dazji tal-anti-dumping ġie mnaqqas meta kienu qed jiġu maħdumin il-prezzijiet tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku.
2.3. Paragun u aġġustamenti
(72)
Il-paragun bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi tal-prezz tal-fabbrika. Sabiex jiġi żgurat paragun ġust, tqiesu d-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(73)
Saru aġġustamenti għall-ispejjeż tat-trasport, l-ispejjeż tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż terminali u tal-immaniġġjar, l-ispejjeż tal-kreditu, u l-kummissjonijiet, fejn dawn kienu applikabbli u ġġustifikati, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
2.4. Dumping matul il-PIR
(74)
Skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku, il-valur normali b'medja peżata tqabbel mal-prezz b'medja peżata tal-esportazzjoni għat-tip ta' prodott skont kif joħroġ mill-fabbrika għal kull produttur esportatur li kkoopera li huwa parti mill-Grupp Russu.
(75)
Il-produttur esportatur ikkonċernat għamel numru ta' stqarrrijiet rigward il-kalkolazzjoni tal-marġni tad-dumping.
(76)
L-ewwel nett, rigward l-aġġustament tal-prezz ta' kwarżit mixtri minn kumpanija li tipproduċi tal-grupp mill-kumpanija l-oħra li tipproduċi tal-grupp, iż-żieda ta' marġni ta' qligħ ta' 5 % mal-prezz tax-xiri rieżaminat kien ikkontestat. L-argument użat huwa li ż-żewġ kumpaniji huma membri tal-istess entità ekonomika unika.
(77)
Għalkemm l-argument SEE huwa irrilevanti fil-kuntest tal-aġġustament tal-prezz tal-kwarżit, huwa kkonfermat li t-tranżazzjonijiet bejn partijiet relatati jistgħu jsiru mingħajr realizzazzjoni ta' qligħ. Fin-nuqqas ta' bejgħ ta' kwarżit lil partijiet esterni, l-eżistenza ta' kwalunkwe qligħ tista' wkoll ma tiġix murija. Bħala konsegwenza, il-marġni tal-qligħ tal-prezz tal-kwarżit aġġustat tħalla barra u d-determinazzjoni tad-dumping riveduta kif xieraq.
(78)
Stqarrija oħra, it-tieni waħda, kienet tikkonċerna l-applikazzjoni mill-Kummissjoni tar-rakkomandazzjonijiet tal-Korp tas-Soluzzjoni tat-Tilwim tad-WTO fit-tilwima fuq is-salamun man-Norveġja. F'dik il-kawża, kien irrakkomandat li meta l-bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott partikolari ma jkunx rappreżentattiv, l-SGA u l-qligħ realizzat fuq dawk it-tranżazzjonijiet għandhom madankollu jintużaw fil-kostruzzjoni tal-valur normali. Il-produttur esportatur stqarr ukoll li l-applikazzjoni tal-metodoloġija l-ġdida f'rieżami ta' skadenza ma kinitx permessa peress li l-ebda kambjament sostanzjali taċ-ċirkostanzi ma jippermetti dan.
(79)
Il-Kummissjoni spjegat il-metodoloġija tal-Bord tas-salamun fi smigħ lill-produttur esportatur, li baqa' jara ksur tal-Artikoli 2(4) u 2)6) tar-Regolament bażiku fir-rakkomandazzjoni tal-Bord. Huwa madankollu, dover tal-Kummissjoni li timplimenta tali deċiżjonijiet fil-qafas tal-obbligi tad-WTO tagħha. Tali metodoloġija taffettwa l-każijiet kollha u mhux biss l-investigazzjonijiet miftuħa fuq il-bażi tal-artikolu 5 tar-Regolament bażiku.
(80)
Minħabba stqarrija oħra, it-tielet waħda, il-Kummissjoni ikkoreġiet għal dawk id-drabi fejn il-prezz ta' produttur esportatur tal-grupp kien imqabbel ma' ċertu bejgħ tal-produttur esportatur l-ieħor.
(81)
Il-Kummissjoni tkompli tikkonferma li d-dħul kien aġġustat mill-istess provvedimenti tal-prezz tal-produzzjoni, bħall-ispejjeż tat-trasport, l-assigurazzjoni u l-immaniġġjar, biex jiġi stabbilit it-test tal-profittabbilità, u l-ispejjeż tal-ippakkjar biex jiġu determinati l-marġini tad-dumping.
(82)
Fi stqarrija oħra, ir-raba' waħda, il-produttur esportatur jikkonsidra li d-dazju tal-antidumping fis-seħħ kien imnaqqas mingħajr ġustifikazzjoni mill-prezz tal-esportazzjoni. Sabiex dan il-punt jiġi ppruvat, huwa ddikkjarat li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-esportazzjoni kienu iktar minn 100 % iktar għoljin fil-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami mill-perjodu ta' investigazzjoni oriġinali fil-prezzijiet tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, ċerti dazji tal-importazzjoni u dazji tal-antidumping ma kellhomx jiġu mnaqqsa għax kienu allegatament imħallsa minn qabel u rreferuti għal perjodu futur. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni lanqas ma kella tqis il-prezzijiet għal uffiċċju fil-Ġappun u t-taxxi tad-dħul Federali u Kantonali Svizzeri.
(83)
L-evidenza pprovduta mill-produttur esportatur mhijiex konklussiva fil-kuntest ta' prova li d-dazju tal-antidumping kien rifless kif xieraq fil-prezz tal-esportazzjoni f'dan il-każ u għal dan il-prodott. Kemm il-prezzijiet ta' bejgħ mill-ġdid u kemm il-prezzijiet tal-produzzjoni żdiedu b'mod qawwi mill-investigazzjoni oriġinali. Għalhekk, iż-żieda fil-prezzijiet tal-esportazzjoni ma tistax tkun attribwita b'mod konklużiv mal-effett allegat tad-dazju. Sabiex jintwera n-nuqqas ta' konklusività tal-evidenza ppreżentata, il-Kummissjoni qabblet il-prezzijiet tal-esportazzjoni mal-prezz tal-oġġetti, inkluż id-dazju tal-antidumping, waqt il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami, u bħala rizultat 99 % tat-tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni ma għandhomx prezz tal-esportazzjoni għoli biżżejjed biex ikopri d-dazju tal-antidumping. Fl-aħħar nett, jekk id-dazju ma jiġix imnaqqas, dan ma jkunx biżżejjed biex tiġi eliminata s-sejba ta' dumping sostanzjali u ma jaffettwax il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' kontinwazzjoni ta' dumping lanqas. Għalhekk, ma jkollu l-ebda impatt fuq ir-riżultat tal-investigazzjoni ta' rieżami ta' skadenza attwali.
(84)
Il-Kummissjoni osservat li l-ħlas minn qabel ta' dazji tal-importazzjoni u dazji tal-antidumping huwa impossibbli u tali dazji huma intaxxati mal-importazzjoni. Barra minn hekk, il-grupp uża maħżen doganali, li jfisser li d-dazji kienu dovuti biss meta l-importazzjonijiet u l-bejgħ effettivament saru. Barra minn hekk, skont tqabbil tal-bilanċ ta' tqabbil preliminari tal-31 ta' Diċembru 2012 u l-kontijiet awditjati, ġie stabbilit b'mod ċar li l-awdituri kkwalifikaw mill-ġdid id-dazji tal-antidumping allegatament imħallsa minn qabel f'dazji tal-antidumping imħallsa effettivament bħala prezz fil-kont ta' qligħ u telf.
(85)
Il-prezzijiet tal-uffiċċju tal-Ġappun ma kinux relatati mal-prodott ikkonċernat u għalhekk ma affettwawx il-kalkolu magħmul mill-Kummissjoni. L-istqarrija b'hekk kienet rifjutata. Fl-aħħar nett, it-taxxi Svizzeri msemmija setgħu biss ikunu esklużi kieku rrelataw mat-taxxa tad-dħul korporattiva, li abbażi tar-risposta għall-iżvelar jidher li huwa l-każ. Il-kalkolu tad-dumping kien għalhekk aġġustat skont dan.
(86)
L-imgħax aġġustat fuq self magħmul minn kumpanija tal-grupp fil-Gżejjer Verġni Brittaniċi lil kumpanija tal-grupp oħra kien rieżaminat mill-Kummissjoni bħala risposta għall-istqarrija li tali self jista' jsir skont il-kundizzjonjiet tas-suq u essenzjalment jagħmel sens biss jekk l-imgħax fuq is-self ikun iktar baxx minn dak li jista' jittieħed minn bank. Il-Kummissjoni tkompli tikkonferma li l-marġni ta' qligħ għal RFAI kien applikat mal-valur tal-fattura netta fil-munita tal-kontabbiltà, u ma kienx ibbażat fuq CIF u li miegħu ġew miżjuda ċerti spejjeż.
(87)
Filwaqt li ġew ikkonsidrati l-konsiderazzjonijiet t'hawn fuq, u filwaqt li ġie rieżaminat il-kalkolu bbażat fuq l-aċċettazzjoni tal-istqarrijiet dwar il-bejgħ intragrupp tal-kwarżit, is-self intragrupp u t-taxxi tad-dħul Federali u Kantonali Svizzeri, il-marġni tad-dumping espress bħala perċentwali tal-prezz ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, ġie rieżaminat u misjub li huwa 43 %.
(88)
Għandu jiġi mfakkar li r-rieżami interim imsemmi fil-premessa (4) hawn fuq, ikkonkluda li l-importazzjonijiet tal-grupp Russu saru bi prezzijiet ta' dumping matul il-perjodu Ottubru 2009 sa Settembru 2010.
3. Żvilupp tal-importazzjonijiet f'każ li jiġu revokati l-miżuri
(89)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza tad-dumping waqt il-PIR, il-probabbiltà ta' tkomplija jew ta' rikorrenza tad-dumping ġiet investigata wkoll.
3.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni tar-Russja
(90)
Ir-Russja hija t-tieni l-akbar produttur ta' FeSi fid-dinja. Skont il-kumpanija ta' riċerka tas-suq Metal Expert, il-kapaċità tal-produzzjoni ta' FeSi fir-Russja tammonta għal madwar 900 000 tunnellata. Dan jinkludi l-produzzjoni minn fran li jistgħu jipproduċu FeSi iżda wkoll tipi oħra ta' ferroligi. Tabilħaqq, it-tagħmir tal-produzzjoni taż-żewġ produtturi (jiġifieri JSC CHEMK u Serov Ferroalloy Plant) jippermetti bdil bejn FeSi u tipi oħra ta' ferroligi f'perjodu qasir ta' żmien. It-tagħmir tal-produtturi Russi l-oħra, però, (jiġifieri Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK u JSC KF) jippermetti biss il-produzzjoni ta' FeSi.
(91)
Wara l-iżvelar, l-uniku produttur esportatur li kkoopera stqarr li l-informazzjoni tiegħu stess ġiet eliminata mill-kalkolu tal-kapaċità tal-produzzjoni tar-Russja. Madankollu, kif imsemmi fil-premessa (52), is-sors primarju tal-informazzjoni użat kien dak ipprovdut minn dan il-grupp Russu. Ir-rapport ta' Metal Expert intuża biex tiġi stabbilita l-produzzjoni tal-kapaċitajiet tal-produtturi Russi l-oħra. Din l-istqarrija b'hekk hija miċħuda.
(92)
Barra minn hekk, dan il-produttur esportatur stqarr li l-produzzjoni ta' JSC CHEMK ġiet ivvalutata ħażin, peress li ddikjara li hija virtwalment impossibbli, biex jaqleb minn produzzjoni tal-ferroligi għall-oħra mingħajr spejjeż addizzjonali sinifikanti u dewmien fil-ħin. Madankollu, l-evidenza misjuba waqt il-verifika fuq il-post fil-bini ta' JSC CHEMK turi li l-fran ta' JSC CHEMK jistgħu jaqilbu minn ferroliga għal oħra mingħajr id-dewmien deskritt hawn fuq. Din l-istqarrija b'hekk hija miċħuda.
(93)
Il-produzzjoni effettiva matul il-PIR kienet stmata li kienet madwar 633 000 tunnellata (bażi FeSi75) b'kapaċità żejda disponibbli sa 267 000 tunnellata. Bl-użu ta' approċċ konservattiv u billi titqies il-kapaċità tal-produzzjoni użata għall-produzzjoni tal-ferroligi l-oħra, il-kapaċità żejda għal FeSi hija mill-inqas 120 000 tunnellata.
(94)
Il-grupp Russu stqarr li l-istima tal-kapaċità żejda Russa ġiet stabbilita ħażin peress li l-Kummissjoni ma kkonsidratx li l-grupp Russu kien qed jopera b'kapaċità ta' 95-100 % tal-kapaċità tal-produzzjoni tiegħu. Madankollu, kif imsemmi fil-premessa hawn fuq, approċċ konservattiv ġie segwit ukoll billi tqieset il-kapaċità żejda effettiva. Din l-istqarrija b'hekk hija miċħuda.
(95)
Fuq il-bażi tar-rapport ta' Metal Expert, il-kapaċità żejda għolja hija spjegata bi tnaqqis sinifikanti ta' 50 % fid-domanda domestika bejn l-2002 u l-2009, u baqgħet stabbli sal-2012. Il-kapaċità tal-produzzjoni għalhekk hija ħafna ikbar mid-domanda tas-suq domestiku. Il-produtturi Russi għalhekk jiddependu fuq l-esportazzjonijiet.
3.2. L-Attrattività tas-suq tal-Unjoni
(96)
Minkejja l-eżistenza tal-miżuri attwali, is-suq tal-UE għadu attraenti mal-esportazzjonijiet Russi. Il-livell ta' importazzjonijiet osservat matul il-PIR juri li l-importazzjonijiet Russi sa ċertu punt ġew affettwati mid-dazji tal-anti-dumping imposti, iżda kienu għadhom ferm preżenti matul il-PIR.
(97)
Parti waħda sostniet li s-suq tal-Unjoni Ewropea għal FeSi, ma jkunx attraenti għal fornitur globali, bħall-grupp Russu u li hemm fażi ta' tnaqqis globali konsiderevoli fl-importazzjonijiet li s'issa tkompliet fl-2012. Din iddikjarat li din ix-xejra mhix se terġa' lura fil-futur. Eżaminazzjoni ta' dejta tal-kummerċ miġbura mill-Eurostat u f'konformità mal-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku wriet, madankollu, li l-importazzjonijiet Russi kienu pjuttost stabbli matul il-perjodu 2010-2012.
(98)
Barra minn hekk, meta l-prezzijiet ta' esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat għall-Unjoni Ewropea jitqabblu mal-prezzijiet imposti għal FeSi fis-swieq ta' pajjiżi terzi, jirriżulta li l-prezzijiet tal-grupp Russu lejn l-UE huma ogħla, skont il-pajjiż destinatarju.
(99)
Għalhekk, l-allegazzjoni li s-suq tal-Unjoni mhux attraenti għall-produtturi Russi għandha tiġi miċħuda.
(100)
Parti waħda sostniet li s-suq Russu qed isir aktar u aktar attraenti fid-dawl ta' diversi proġetti li jmiss, bħal-Logħob Olimpiku tax-Xitwa fl-2014, li għandu jżid id-domanda domestika għall-azzar u għalhekk iżid il-konsum domestiku ta' FeSi. Madankollu, għandu jiġi nnutat li din il-parti ma pprovdiet l-ebda dejta rilevanti jew stima dwar l-impatt ta' dawn il-proġetti fuq il-konsum domestiku ta' FeSi. Fi kwalunkwe każ, jekk fil-fatt timmaterjalizza sitwazzjoni ta' din ix-xorta, dan l-effett kellu jkun diġà viżibbli matul l-2012 u l-2013. Madankollu, id-dejta disponibbli turi li l-konsum domestiku baqa' stabbli. Fl-aħħar nett, l-effett ta' dawn il-proġetti fi kwalunkwe każ ikun ta' natura limitata u temporanja. Għalhekk, dan l-argument huwa miċħud. Parti waħda allegat li l-kapaċità żejda fir-Russja hija fil-biċċa l-kbira assorbita minn esportazzjonijiet lejn is-swieq Asjatiċi u l-Istati Uniti. Fil-fatt, matul il-PIR il-produtturi Russi esportaw fid-dinja kollha aktar minn 73 % tal-produzzjoni tagħhom. Madankollu, kif imsemmi fil-premessa (93) hawn fuq, għad hemm kapaċità żejda tal-produzzjoni importanti fir-Russja minħabba konsum domestiku li qed jonqos, li jissuġġerixxi ħtieġa kbira li jinstabu swieq alternattivi biex jikkumpensaw għat-telf fil-bejgħ domestiku u biex jassorbu l-eċċess fil-kapaċità tal-produzzjoni.
(101)
Kif imsemmi fil-premessa (44) hawn fuq, il-kompetizzjoni se tiżdied fis-swieq Asjatiċi minħabba faċilitajiet ġodda mibnija fil-Malasja li se jibdew il-produzzjoni ta' madwar 420 000 tunnellata fl-2014. Din is-sitwazzjoni se tagħmel l-esportazzjonijiet Russi għas-suq Asjatiku aktar diffiċli.
(102)
Kif spjegat fil-premessa (45), il-produzzjoni tal-Malasja kienet riveduta għal madwar 370 000 tunnellata.
(103)
Barra minn hekk, fl-Istati Uniti, wieħed mis-swieq prinċipali tal-esportazzjoni tagħhom, l-esportaturi Russi diġà qed jittrattaw investigazzjoni tal-anti-dumping li dwarha l-petizzjoni allegat marġni tad-dumping sostanzjali.
(104)
Għalhekk, għandu jiġi konkluż li produtturi esportaturi Russi qed jiddependu fil-biċċa l-kbira fuq esportazzjonijiet lejn swieq ta' pajjiżi terzi fejn isseħħ aktar kompetizzjoni. Dan jagħmel is-suq tal-Unjoni aktar attraenti għalihom.
4. Il-konklużjoni dwar il-probabbiltà ta' tkomplija ta' dumping
(105)
Fid-dawl tas-sejbiet deskritti hawn fuq, wieħed jista' jikkonkludi li l-importazzjonijiet mir-Russja għadhom ikunu l-oġġett ta' dumping u li hemm probabbiltà kbira ta' tkomplija ta' dumping. Minħabba l-kapaċità żejda attwali u futura potenzjali fir-Russja u l-fatt li s-suq tal-Unjoni huwa wieħed mill-akbar swieq fid-dinja, u l-espansjoni mistennija tal-kapaċità fis-suq tal-Asja tax-Xlokk, wieħed jista' jikkonkludi li l-esportaturi Russi x'aktarx iżidu aktar l-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni bi prezzijiet ta' dumping jekk il-miżuri tal-anti-dumping jitħallew jiskadu.
5. Konklużjoni
(106)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet ta' hawn fuq huwa konkluż li hemm riskju sinifikanti u reali ta' tkomplija ta' dumping fir-rigward ta' FeSi li joriġina fir-RPĊ u r-Russja jekk il-miżuri eżistenti jitħallew jiskadu.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(107)
Matul il-PIR, il-prodott simili ġie mmanifatturat minn seba' produtturi magħrufa tal-Unjoni. Huma jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn 'il quddiem se jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
(108)
Kif indikat fil-premessa (16) hawn fuq, sitt produtturi tal-Unjoni pprovdew l-informazzjoni mitluba. Il-kumpaniji inkwistjoni huma stmati li jirrappreżentaw madwar 90 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni u s-sitwazzjoni tagħhom hija kkunsidrata rappreżentattiva għall-industrija tal-Unjoni.
E. IS-SITWAZZJONI TAS-SUQ TAL-UNJONI
1. Konsum tal-Unjoni
(109)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi ta' bejgħ mhux relatati u relatati tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, stima għall-produttur li ma kkooperax (fuq il-bażi tat-talba għal rieżami) u dejta tal-importazzjoni mill-Eurostat, fuq il-livell tal-kodiċi NM.
(110)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum tal-Unjoni żdied b'40 %. Madankollu, għandu jittieħed kont tal-fatt li s-sena tal-bidu tal-perjodu kkunsidrat (2009) kienet sena ħażina ferm minħabba l-effetti negattivi tal-kriżi ekonomika. Minkejja rkupru parzjali wara l-2009, il-konsum tal-Unjoni xorta ma laħqitx il-livelli rreġistrati matul l-investigazzjoni oriġinali meta f'kull sena, il-konsum kien 'il fuq minn 850 elf tunnellata.
Tabella 1
Konsum
2009
2010
2011
PIR
Konsum (tunnellati)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indiċi (2009 = 100)
100
147
155
140
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal rieżami ta' skadenza, il-Eurostat
2. Il-volum, il-prezzijiet u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(111)
Il-volumi u l-ishma mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u r-Russja kienu analizzati abbażi tal-Eurostat u tad-dejta miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku. Meta jitqies li l-volumi mir-RPĊ huma baxxi ħafna, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati ma ġewx ivvalutati b'mod kumulattiv.
(a) Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(112)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet dumped lejn l-Unjoni nstabu li kienu żviluppati f'termini ta' volumi u ishma mis-suq kif ġej:
Tabella 2
Il-volum u l-ishma mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
2009
2010
2011
PIR
ir-RPĊ
Volum tal-importazzjonijiet (tunnellati)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indiċi (2009 = 100)
100
171
63
31
Sehem mis-suq (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indiċi (2009 = 100)
100
116
41
22
Ir-Russja
Volum tal-importazzjonijiet (tunnellati)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indiċi (2009 = 100)
100
72
39
55
Sehem mis-suq (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indiċi (2009 = 100)
100
49
25
39
Total ta' pajjiżi konċernati
Volum tal-importazzjonijiet (tunnellati)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indiċi (2009 = 100)
100
82
42
52
Sehem mis-suq (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indiċi (2009 = 100)
100
56
27
37
Sors: Il-Eurostat
(113)
Il-volumi ta' importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati naqsu b'mod konsiderevoli bi 48 % matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq tagħhom ukoll naqas minn 15,2 % fl-2009 għal 5,7 % fil-PIR. Bħala riżultat ta' din ix-xejra l-esportazzjonijiet Ċiniżi kważi waqfu milli jeżistu fis-suq tal-Unjoni. Il-produtturi esportaturi Russi madankollu għad għandhom sehem sostanzjali mis-suq, li jfisser li r-Russja hija r-raba' l-akbar esportatur lejn l-Unjoni.
(b) Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u twaqqigħ tal-prezzijiet
(114)
It-tabella ta' hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet dumped. Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezz medju tal-importazzjoni mir-RPĊ naqas bi 38 %. Il-prezz ta' importazzjoni medju mir-Russja żdied b'31 % matul dan il-perjodu iżda xorta baqa' taħt il-prezzijiet ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 3
Prezzijiet medji tal-importazzjonijiet dumped
2009
2010
2011
PIR
ir-RPĊ
Prezz medju (EUR/tunnellata)
991
1 088
873
611
Indiċi (2009 = 100)
100
110
88
62
Ir-Russja
Prezz medju (EUR/tunnellata)
716
776
889
999
Indiċi (2009 = 100)
100
108
124
140
Total ta' pajjiżi konċernati
Prezz medju (EUR/tunnellata)
742
840
887
976
Indiċi (2009 = 100)
100
113
119
131
Sors: Il-Eurostat
(115)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezzijiet matul il-PIR, il-prezzijiet tal-bejgħ b'medja peżata għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni li kkoperaw mitluba lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal-livell ta' kif joħorġu mill-fabbrika, tqabblu mal-prezzijiet b'medja peżata korrispondenti għal kull tip ta' prodott tal-importazzjonijiet dumped mill-produtturi Russi li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi CIF, b'aġġustamenti xierqa għad-dazji tad-dwana.
(116)
Minħabba li l-ebda produttur esportatur Ċiniż ma kkoopera fl-investigazzjoni tar-rieżami, it-twaqqigħ tal-prezz għall-esportazzjoni Ċiniża kien determinat b'paragun mal-prezzijiet b'medja peżata tal-produtturi tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, fuq bażi ta' kif ħarġu mill-fabbrika, mal-prezzijiet medji ta' esportazzjoni tal-esportazzjonijiet Ċiniżi fuq il-bażi CIF miksuba mill-Eurostat, b'aġġustamenti xierqa għad-dazji tad-dwana.
(117)
Ir-riżultat tal-paragun, meta espress bħala perċentwali tad-dħul tal-produtturi tal-Unjoni inklużi li kkooperaw matul il-PIR, wera marġni ta' twaqqigħ b'medja peżata fis-suq tal-Unjoni ta' bejn 6 u 39 % għar-Russja u 46 % għar-RPĊ.
3. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn mhux soġġetti għal miżuri
(118)
Il-volumi ta' importazzjoni minn pajjiżi terzi fis-suq tal-Unjoni żdied bi 33 % matul il-perjodu kkunsidrat li segwew it-tendenza ta' żieda fil-konsum. Is-sehem mis-suq ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi baqa' relattivament stabbli fil-perjodu kkunsidrat fil-livell ta' madwar 70 % tal-konsum tal-Unjoni, bi tnaqqis żgħir matul il-PIR. Madankollu, l-istruttura ġeografika tal-importazzjonijiet kienet aktar possibbli li tinbidel b'żieda notevoli ta' volumi importati u ishma mis-suq tal-Brażil u n-Norveġja, liema pajjiżi jidhru li bbenefikaw prinċipalment miż-żieda tal-konsum.
(119)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi żdiedu bi 22 % matul il-perjodu kkunsidrat u huma jibqgħu ħafna ogħla mill-livell ta' prezzijiet ta' importazzjoni mir-RPĊ u r-Russja.
4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(120)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi rilevanti kollha li għandhom x'jaqsmu mal-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(121)
Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni hija vvalutata abbażi ta' tali indikaturi bħall-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u t-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-kobor tal-marġni effettiv tad-dumping u l-irkupru minn dumping tal-passat, il-prezzijiet medji tal-bejgħ, prezz tal-unità, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila li jiżdied il-kapital, l-istokks u l-ispejjeż tax-xogħol.
(a) Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(122)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b'mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda kienet osservata partikolarment bejn l-2009 u l-2011 meta l-produzzjoni żdiedet b'178 %. Baqgħet stabbli wara fil-PIR. Huwa mfakkar li s-sena tal-bidu tal-perjodu kkunsidrat kienet eċċezzjonali minħabba l-kriżi ekonomika, għalhekk, kienet ikkaratterizzata minn livell tal-produzzjoni aktar baxx mis-soltu. Tabilħaqq, minkejja rkupru sinifikanti wara l-2009, għandu jiġi mfakkar li l-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha ma laħqitx il-livell tal-bidu tal-investigazzjoni oriġinali (sena 2003), meta l-produzzjoni kienet irrappurtata 'l fuq minn 270 elf tunnellata.
Tabella 5
Produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni
2009
2010
2011
PIR
Produzzjoni (tunnellati)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indiċi (2009 = 100)
100
237
278
277
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal rieżami
(123)
Il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet relattivament stabbli waqt il-perjodu kkunsidrat b'żieda żgħira fl-PIR. Hekk kif il-produzzjoni żdiedet b'mod sinifikanti fil-perjodu 2009-2011, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità wriet żieda ġenerali ta' 179 %. Din ix-xejra nbidlet fil-PIR, fejn l-utilizzazzjoni tal-kapaċità naqset. Din il-bidla negattiva madankollu ma rriżultatx mit-tnaqqis fil-produzzjoni effettiva iżda minn żieda fil-kapaċità nnifisha.
Tabella 6
Kapaċità tal-produzzjoni u utilizzazzjoni tal-kapaċità
2009
2010
2011
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indiċi (2009 = 100)
100
100
99
108
Utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
27
64
75
69
Indiċi (2009 = 100)
100
237
279
257
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal rieżami
(b) Volum ta' bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir
(124)
Il-volum ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (stabbilit fuq bażi ta' bejgħ kemm lil klijenti relatati kif ukoll lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni) segwa x-xejra tal-konsum bejn is-sena 2009 u s-sena 2011. Qabża f'daqqa ulterjuri fil-PIR tirriżulta minn bidla fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti relatati u mhux relatati fl-Unjoni li kienet innotata f'din is-sena. Dan kien dovut f'bidla fl-istruttura korporattiva ta' wieħed mill-produtturi tal-Unjoni.
Tabella 7
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati
2009
2010
2011
PIR
Volum (tunnellati)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indiċi (2009 = 100)
100
188
204
318
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal rieżami
(125)
Hekk kif il-volumi tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni segwew ix-xejra tal-konsum, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni wara l-ewwel qabża fl-2010 baqa' relattivament stabbli fil-perjodu meqjus b'xejra li qed tiżdied xi ftit.
Tabella 8
Sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni
2009
2010
2011
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni (%)
14
21
22
25
Indiċi (2009 = 100)
100
155
165
187
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarji, il-Eurostat
(126)
Kif indikat fil-premessa (111) ta' hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni kien qed jikber b'40 % bejn l-2009 u l-PIR. L-industrija tal-Unjoni rnexxielha tibbenefika minn dan it-tkabbir billi żżid il-volumi tal-bejgħ tagħha u tas-sehem tagħha mis-suq matul l-istess perjodu.
(c) L-impjiegi u l-produttività
(127)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni relatati mal-prodott ikkonċernat żdiedu b'madwar 50 % fil-perjodu kkunsidrat. Din iż-żieda fin-numru ta' impjegati kienet fl-istess ħin akkumpanjata minn żieda saħansitra ogħla ta' produttività, imkejla bħala produzzjoni (tunnellati) għal kull persuna impjegata kull sena, li kienet tammonta għal 86 % fl-istess perjodu.
Tabella 9
L-impjiegi u l-produttività
2009
2010
2011
PIR
Numru ta' impjegati
701
869
1064
1042
Indiċi (2009 = 100)
100
124
152
149
Produttività (unità/impjegat)
116
222
212
216
Indiċi (2009 = 100)
100
191
183
186
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal rieżami
(d) Id-daqs tal-marġni ta' dumping effettiv
(128)
Kif indikat fil-premessi (37) u (87) hawn fuq, il-marġnijiet ta' dumping tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati jibqgħu għoljin. L-analiżi tal-indikaturi tal-ħsara ressqet provi li l-industrija qed tirkupra minn prattiki preċedenti ta' dumping. Madankollu, l-irkupru huwa riċenti u kien osservat ċertu tnaqqis f'diversi indikaturi tal-ħsara bħalma huma l-profittabbiltà, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investiment fis-suq tal-Unjoni matul il-PIR. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li dan l-iżvilupp pożittiv isir taħt il-ħarsien tal-miżuri tal-anti-dumping attwali. Jekk il-miżuri jitħassru, l-impatt tal-marġnijiet tad-dumping effettivi fuq l-industrija tal-Unjoni jkun sinifikanti.
(e) Prezzijiet medji tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni u spejjeż tal-produzzjoni
(129)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni żdiedu b'25 % bejn l-2009 u l-2011 u mbagħad reġgħu naqsu fil-PIR. Dan iċ-ċaqliq tal-prezzijiet jirrifletti b'mod ġenerali l-bidliet fl-ispejjeż tal-materja prima u l-enerġija matul l-istess perjodu. Xejra simili jiġifieri żieda fil-perjodu ta' bejn l-2009 u l-2011 u tnaqqis fil-PIR, tista' tiġi osservata fil-prezzijiet tal-bejgħ tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi li għandhom l-akbar parti mis-suq tal-Unjoni.
Tabella 10
Il-prezzijiet u l-ispejjeż tal-bejgħ
2009
2010
2011
PIR
Prezz medju tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (EUR/tunnellata)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indiċi (2009 = 100)
100
113
125
101
Spiża għal kull unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indiċi (2009 = 100)
100
94
112
97
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(f) Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital
(130)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila li jżidu l-kapital tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
Tabella 11
Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redittu fuq l-investiment
2009
2010
2011
PIR
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
2,3
27,0
18,3
7,4
Il-fluss tal-flus (EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investimenti (EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indiċi (2009 = 100)
100
79
95
102
Redditu fuq l-investimenti (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(131)
Il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ġiet stabbilita billi ġie espress il-qligħ nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni bħala perċentwal tad-dħul rilevanti. Fl-2009, il-marġni ta' qligħ kien baxx ħafna, u wkoll negattiva għal xi produtturi tal-Unjoni; madankollu, bdiet tirkupra fl-2010, bi qbil ma' żieda fil-konsum u l-bejgħ. Għandu jiġi nnutat, madankollu, li fil-PIR il-marġni ta' qligħ qed tonqos minkejja l-fatt li l-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni li kkooperat (meta jitqiesu wkoll il-bidliet fl-istruttura korporattiva) baqgħu stabbli. Dan iqajjem tħassib dwar l-evoluzzjoni futura tal-marġni tal-qligħ tal-industrija tal-UE.
(132)
Il-fluss tal-flus, li hija l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja waħedha l-attivitajiet tagħha u li hija kkalkulata abbażi tal-operazzjonijiet, kienet pożittiva matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Madankollu, dan l-indikatur tjieb biss fl-2010; wara, fis-sentejn ta' wara, iddeterjora b'mod konsiderevoli. L-investigazzjoni wriet ukoll li d-deterjorament fil-fluss tal-flus kien aktar qawwi għall-produtturi minuri tal-Unjoni. Dan iqajjem tħassib dwar il-kapaċità tal-industrija tal-UE li tkompli għaddejja bil-bonn li tiffinanzja l-attivitajiet tagħha hi stess fil-kuntest ekonomiku attwali.
(133)
L-evoluzzjoni tal-profittabbilità u l-fluss tal-flus matul il-perjodu kkunsidrat affettwat il-kapaċità tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw li jinvestu fl-attivitajiet tagħhom. Bħala riżultat, il-livell ta' investiment jibqa' relattivament għoli u stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Ir-redditu fuq l-investiment, espress bħala l-qligħ f'perċentwali tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti, sar pożittiv biss wara l-2009. Madankollu, wara x-xejra fil-profittabbilità u l-fluss tal-flus kontanti, dan l-indikatur ukoll laħaq l-ogħla livell tiegħu fl-2010 u naqas b'mod kostanti fis-snin 2011-2012.
(134)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq jista' jiġi konkluż li, għalkemm il-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw baqgħet soda tul il-perjodu kkunsidrat, hija bdiet tiddeterjora lejn tmiem dak il-perjodu, b'mod partikolari matul il-PIR. Kif muri mit-Tabella 11, il-profittabbilità tal-bejgħ fl-UE naqset b'mod sinifikanti u l-fluss tal-flus iġġenerat mill-industrija tal-Unjoni kien aktar baxx mill-valur tal-investimenti, hekk li jindikaw li l-industrija kellha tirrikorri għal finanzjament estern fil-PIR.
(135)
Fl-istess ħin, ġie rrapportat tħassib dwar l-abbiltà li jinġabar kapital. Dan il-fattur jista' jikkostitwixxi element kritiku ta' fraġilità tal-industrija tal-Unjoni jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Fis-sitwazzjoni ekonomika preżenti, huwa probabbli li l-industrija tal-Unjoni jkollha l-problemi biex issib il-mezzi finanzjarji biex taffaċċja r-ritorn ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati u għal darba oħra tista' tiġi mitfugħa fi ħsara serja fi żmien qasir ħafna. Dan huwa ta' tħassib partikolari għall-SMEs li huma parti mill-industrija tal-Unjoni.
(g) L-istokkijiet
(136)
Għalkemm il-livell tal-istokkijiet tal-għeluq tal-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw żdied bi 32 % bejn l-2009 u l-PIR, huwa naqas bi proporzjon għal-livelli ta' produzzjoni u mhuwiex ikkunsidrat mill-produtturi bħala għoli b'mod anormali.
Tabella 12
Stokk tal-għeluq
2009
2010
2011
PIR
Stokk tal-għeluq (tunnellati)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indiċi (2009 = 100)
100
89
109
132
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(h) Spejjeż tax-xogħol
(137)
Filwaqt li l-għadd ta' nies impjegati mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw żdied bi kważi 50 % fil-perjodu kkunsidrat, il-pagi medji baqgħu stabbli tagħhom f'dan il-perjodu.
Tabella 13
Spejjeż tax-xogħol
2009
2010
2011
PIR
Spejjeż tax-xogħol medji għal kull impjegat
(EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indiċi (2009 = 100)
100
102
98
100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(138)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet ta' prodotti li huma l-oġġett ta' dumping bi prezz baxx mill-pajjiżi kkonċernati naqset fis-suq tal-Unjoni wara l-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali fl-2008. Dan ippermetta lill-industrija tal-Unjoni tikseb livell għoli ta' produzzjoni, iżżid il-volum tal-bejgħ tagħha, is-sehem mis-suq u l-profittabbiltà u ttejjeb is-sitwazzjoni finanzjarja globali tagħha.
(139)
Huwa għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-PIR. Madankollu, minħabba t-tnaqqis fil-konsum u d-deterjorament f'ċerti indikaturi finanzjarji matul il-PIR bħall-profittabbilità, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investiment is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha vulnerabbli.
F. Il-PROBABBILTÀ TAR-RIKORRENZA TAL-ĦSARA
1. Kummenti preliminari
(140)
Biex tiġi evalwata l-probabbiltà ta' rikorrenza ta' ħsara jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, l-impatt potenzjali tal-importazzjonijiet Ċiniżi u Russi fis-suq tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni kien analizzat skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament Bażiku.
(141)
L-analiżi ffokat fuq ix-xejra tal-konsum tas-suq tal-Unjoni, il-kapaċità żejda, il-flussi tal-kummerċ u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni, u l-imġiba tal-prezzijiet tal-pajjiżi kkonċernati.
2. Il-konsum fl-Unjoni
(142)
Il-konsum tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni naqas b' 10 % fil-PIR meta mqabbel mas-sena ta' qabel. Dan, fl-istess ħin, huwa tnaqqis ta' aktar minn 25 % meta mqabbel mal-livell ta' qabel il-kriżi tal-2007. Il-waqgħa fil-konsum tal-prodott ikkonċernat hija kkawżata minn tnaqqis fil-produzzjoni tal-azzar fl-Unjoni u jista' jkun mistenni tnaqqis ulterjuri fis-snin li ġejjin. Dan se jkun ta' sfida għall-industrija tal-Unjoni li se tkun taffronta ambjent kompetittiv ħafna. Huwa għalhekk ikkunsidrat li l-preżenza ta' importazzjonijiet dumped bi prezz baxx mir-RPĊ u r-Russja ma tistax tiġi tollerata. Hija se teżerċita pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet fis-suq u ser tfixkel il-kompetizzjoni u bħala konsegwenza se tikkawża ħsara materjali sostanzjali għall-produtturi tal-Unjoni.
3. Il-kapaċità żejda, il-flussi tal-kummerċ u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni, u l-imġiba tal-prezzijiet tal-pajjiżi kkonċernati
(a) Ir-RPĊ
(143)
Għandu jkun innutat li l-kapaċità totali tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat fir-RPĊ huwa stmat fl-ammont ta' 10-11 miljun tunnellata, li hija ogħla mill-konsum globali ta' FeSi. Fl-istess ħin l-użu tal-kapaċità globali jilħaq madwar 50 %.
(144)
L-esportazzjoni globali Ċiniża ta' FeSi kienet relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, f'livell ta' 0,8 miljun tunnellata. Dan il-livell ta' esportazzjonijiet huwa prinċipalment riżultat ta' restrizzjonijiet fuq l-esportazzjoni kif deskritt fil-premessa (41). Madankollu, l-Unjoni ma għandha l-ebda kontroll fuq dawn il-mekkaniżmi u r-restrizzjonijiet fuq l-esportazzjoni jistgħu jitneħħew mill-gvern Ċiniż fi kwalunkwe ħin, li jħalli s-suq tal-Unjoni taħt theddida serja li jinfaqa' bl-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat miċ-Ċina.
(145)
Anke jekk ir-restrizzjonijiet tal-esportazzjoni jibqgħu mhux mimsusa, għandu jiġi enfasizzat li l-volumi attwali ta' esportazzjonijiet globali Ċiniżi huma ogħla mill-konsum totali fl-Unjoni.
(146)
Jeżistu raġunijiet għaliex wieħed jista' jistenna, bħala konsegwenza tal-attrazzjoni tas-suq tal-UE deskritta fil-premessi (40 - 49) hawn fuq, li jekk il-miżuri jitħassru mill-inqas parti mill-esportazzjoni Ċiniża attwali tiġi diretta mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni, speċjalment li dalwaqt se tilħaq kompetizzjoni addizzjonali fis-swieq Asjatiċi tradizzjonali tagħha minħabba l-iżvilupp ta' kapaċità ta' produzzjoni addizzjonali fil-Malasja kif spjegat fil-premessa (44) hawn fuq.
(147)
L-iskadenza tad-dazji tal-anti-dumping flimkien ma' iktar kompetizzjoni ħarxa fl-Asja żgur se jagħmlu s-suq tal-Unjoni mira attraenti għall-esportaturi Ċiniżi. F'dan il-kuntest jiġi mfakkar li qabel l-impożizzjoni tal-miżuri ċ-Ċina kienet esportatur ewlieni lejn is-suq tal-Unjoni.
(148)
Fl-aħħar nett, il-livell attwali tal-prezzijiet ta' esportazzjoni Ċiniża, il-kobor tal-marġni tad-dumping misjub, u l-eżistenza ta' twaqqigħ tal-prezz sinifikanti jikkonferma li fin-nuqqas tal-miżuri tal-anti-dumping kompetizzjoni inġusta mill-esportazzjoni Ċiniża rikorrenti twassal għal ħsara materjali lill-industrija tal-Unjoni.
(b) Ir-Russja
(149)
Matul l-investigazzjoni tar-rieżami kien stabbilit li l-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat fir-Russja matul il-PIR kien jammonta għal 633 elf tunnellata filwaqt li l-kapaċità ta' produzzjoni huwa stmat għal 900 elf tunnellata. Dan iħalli madwar 267 elf tunnellata ta' kapaċità żejda, li fiha nfisha hija biżżejjed biex tipprovdi terz tad-domanda tal-Unjoni.
(150)
Fir-rigward tal-esportazzjoni Russa tal-prodott ikkonċernat għandu jiġi nnutat li r-Russja bħalissa qed tesporta 73 % tal-produzzjoni tagħha. Minbarra l-Unjoni, is-swieq ta' esportazzjoni tradizzjonali l-oħra tagħha huma l-Istati Uniti, il-Ġappun u l-Korea t'Isfel. Minħabba ż-żieda fil-kompetizzjoni fuq is-swieq Asjatiċi, kif deskritta fil-premessa (44) hawn fuq, hemm indikazzjonijiet qawwija li l-biċċa l-kbira ta' dawn il-flussi kummerċjali se jiġu diretti mill-ġdid lejn l-Unjoni f'każ li jitħassru l-miżuri tal-anti-dumping. Dan l-effett jista' jkun aċċentwat iktar jekk l-investigazzjoni tal-antidumping tal-Istati Uniti attwali dwar l-importazzjonijiet mir-Russja (bħala riżultat tal-investigazzjoni mibdija f'Lulju 2013) twassal għall-impożizzjoni tal-miżuri.
(151)
Fuq dan il-punt, produttur esportatur mir-Russja stqarr li l-impożizzjoni tad-dazji fl-Istati Uniti fuq il-ferrosiliċju li joriġina mir-Russja hija improbabbli. Numru ta' sejbiet mhux uffiċjali minn investigazzjoni attwali ġew ipprovduti sabiex jappoġġjaw din l-istqarrija. Madankollu, il-produttur ma jipprovdi l-ebda evidenza dokumentata li tappoġġja l-istqarrijiet tiegħu u peress li l-investigazzjoni tal-antidumping tal-Istati Uniti nbdiet u għada għaddejja, ma tistax tiġi eskluża impożizzjoni tal-miżuri.
(152)
L-iskadenza tad-dazji tal-anti-dumping flimkien ma' kompetizzjoni iktar ħarxa fis-swieq prinċipali ta' esportazzjoni tagħhom se jagħmlu s-suq tal-Unjoni mira attraenti għall-esportaturi Russi. F'dan il-kuntest qed jiġi mfakkar li qabel l-impożizzjoni tal-miżuri r-Russja kienet esportatur ewlieni lejn is-suq tal-Unjoni u għadha preżenti minkejja ħames snin tal-miżuri.
(153)
Fl-aħħar nett, għandu jiġi enfasizzat li t-theddida Russa f'termini ta' volumi hi supplimentata bil-politika tal-prezzijiet tagħha fis-swieq tal-esportazzjoni tagħha. Kemm l-investigazzjoni oriġinali u kemm ir-rieżami ta' skadenza attwali wrew li l-prattiki ta' dumping Russi jidhru li huma strutturali: il-prezz ta' esportazzjoni tiegħu huwa sistematikament taħt dak tas-suq domestiku Russu. Barra minn hekk, l-investigazzjoni attwali tikkonferma li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet Russi għadhom qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni.
4. Konklużjoni
(154)
Fid-dawl tas-sejbiet tal-investigazzjoni, jiġifieri l-kapaċità żejda disponibbli fil-pajjiżi kkonċernati, il-kontinwazzjoni tad-dumping u l-kapaċità limitata tal-esportaturi Ċiniżi u Russi li jbigħu fis-swieq ta' pajjiżi terzi ewlenin oħra li żżid l-attrattività tas-suq tal-Unjoni, huwa kkunsidrat li r-revoka tal-miżuri tista' ddgħajjef il-pożizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq prinċipali tagħhom u l-ħsara mġarrba terġa' sseħħ minħabba importazzjonijiet Ċiniżi u Russi probabbli bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
(155)
Ma hemm l-ebda raġuni biex wieħed jemmen li t-titjib tal-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni minħabba l-miżuri fis-seħħ tibqa' jew tissaħħaħ jekk il-miżuri jiġu revokati. Għall-kuntrarju, hemm kundizzjonijiet favorevoli għal bidla probabbli tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping u f'volumi konsiderevoli u li x'aktarx jipperikolaw l-iżviluppi pożittivi li ntlaħqu fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. L-importazzjonijiet dumped probabbli x'aktarx ikunu jistgħu jeżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u jġegħluha titlef sehem mis-suq u bħala konsegwenza jkollhom impatt negattiv fuq il-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni li għadha vulnerabbli.
(156)
Fuq dan il-punt, irċevejna kumment minn produttur esportatur Russu, li jargumenta li r-rikorrenza ta' ħsara ma tistax tkun ibbażata fuq is-sempliċi possibilità ta' rikorrenza ta' ħsara, iżda iktar minn hekk fuq il-probabilità tagħha. Madankollu, l-investigazzjoni wriet serje ta' elementi fattwali, inkluż il-fatt li prattiċi tad-dumping minn produtturi Russi ma waqfux jeżistu, u l-eżistenza ta' kapaċità żejda fir-Russja. Barra minn hekk, huwa fatt li l-konsum tal-Unjoni huwa iktar baxx matul il-PIR minn qabel l-investigazzjoni oriġinali. Fl-aħħar nett, fuq livell globali, hija mistennija iktar produzzjoni tal-prodott, speċjalment fis-suq Asjatiku. Dawn l-elementi ikkunsidrati f'daqqa jwasslu għal ċertezza raġonevoli li, fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, l-industrija tal-Unjoni terġa' tbati minn ħsara mill-importazzjonijiet dumped.
G. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(157)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b'mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(158)
Minħabba li din l-investigazzjoni hija rieżami tal-miżuri eżistenti, hija ppermettiet l-evalwazzjoni ta' kwalunkwe impatt negattiv mhux mistħoqq tal-miżuri tal-antidumping eżistenti fuq il-partijiet interessati.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(159)
Ġie konkluż fil-premessa (154) hawn fuq li l-industrija tal-Unjoni aktarx tesperjenza deterjorazzjoni serja tas-sitwazzjoni tagħha fil-każ li l-miżuri tal-anti-dumping jitħallew jiskadu. Għalhekk, il-kontinwazzjoni tal-miżuri għandha tkun ta' benefiċċju għall-industrija tal-Unjoni minħabba li l-produtturi tal-Unjoni għandhom ikunu kapaċi jżommu l-volumi tagħhom tal-bejgħ, is-sehem fis-suq, il-profittabbilità u s-sitwazzjoni ekonomika pożittiva ġenerali tagħhom. B'kuntrast, il-waqfien tal-miżuri jhedded serjament il-vijabbiltà tal-industrija tal-Unjoni għax hemm raġunijiet biex wieħed jistenna bidla tal-importazzjonijiet Ċiniżi u Russi lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping u f'volumi konsiderevoli li jikkawżaw rikorrenza ta' ħsara.
3. Interess tal-utenti
(160)
Fir-rieżami attwali, il-Kummissjoni rċeviet kooperazzjoni minn għaxar utenti fl-Unjoni (funderiji u produtturi tal-azzar). Erbgħa mit-tweġibiet kienu jikkonsistu minn kummenti ġenerali filwaqt li sitta biss inkludew tweġibiet sħaħ għall-kwestjonarju. Abbażi ta' din id-dejta ġie stabbilit li l-ispiża tal-prodott ikkonċernat għandu medja tal-impatt ta' madwar 1 % fuq l-ispiża totali tal-produzzjoni tal-utenti, u ma tilħaqx 2 % għall-ebda utent li kkoopera. Għalhekk, għalkemm uħud mill-utenti kienu qed jagħmlu telf matul l-2011 u l-PIR, dan ma jistax jiġi attribwit għall-eżistenza tad-dazji tal-anti-dumping fuq importazzjonijiet ta' FeSi.
(161)
Għandu jitqies li s-sehem mis-suq taċ-Ċina u r-Russja waqt l-investigazzjoni oriġinali kien madwar 40 % tas-suq tal-Unjoni, u d-dazji għal dawn iż-żewġ pajjiżi jvarjaw minn 15,6 % sa 31,2 %. Għalhekk, l-impatt potenzjali ta' skadenza tad-dazji jista' jiġi stmat bħala ffrankar tal-ispejjeż fuq medja mhux ogħla minn 0,1 % (ikkalkulata abbażi tas-sehem mis-suq ta' 40 % għall-pajjiżi fejn japplikaw il-miżuri u medja tad-dazju ad valorem ta' 20 %). Għal din ir-raġuni, huwa improbabbli li l-iskadenza tad-dazju jista' jkollha effett fuq ir-redditu lejn il-profittabbilità tal-utenti li jkunu ġarrbu telf matul l-aħħar sentejn tal-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, minħabba n-natura tal-prodott kif ukoll minħabba d-diversi sorsi ta' provvisti disponibbli fis-suq, l-utenti jistgħu faċilment jibdlu l-fornitur.
4. Interess tal-importaturi
(162)
L-importaturi kollha magħrufa ġew infurmati dwar il-bidu tar-rieżami. L-ebda importatur tal-prodott ikkonċernat ma wieġeb għall-kwestjonarju dwar it-teħid tal-kampjuni mehmuż mal-avviż ta' bidu. L-investigazzjoni żvelat li l-importaturi jistgħu faċilment jixtru minn sorsi differenti li huma attwalment disponibbli fis-suq, b'mod partikolari mill-industrija tal-Unjoni u minn esportaturi ewlenin ta' pajjiżi terzi li jbigħu bi prezzijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping. Barra minn hekk, fin-nuqqas ta' interess mill-importaturi, ġie konkluż li ma jkunx kontra l-interess tagħhom li jinżammu l-miżuri.
5. Konklużjoni
(163)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti għall-interess tal-Unjoni kontra ż-żamma tal-miżuri tal-antidumping attwali.
H. MIŻURI TAL-ANTIDUMPING
(164)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Ingħataw ukoll perjodu biex jissottomettu kummenti wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
(165)
Minn dak li ntqal hawn fuq, kif stipulat fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri tal-anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-ferrosiliċju li joriġinaw fir-RPĊ u r-Russja, imposti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 172/2008 għandhom jibqgħu fis-seħħ.
(166)
Sabiex jiġu minimizzati r-riskji ta' evażjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju, huwa kkunsidrat li huma meħtieġa miżuri speċjali f'dan il-każ biex jiżguraw l-applikazzjoni xierqa tad-dazji tal-antidumping. Dawn il-miżuri speċjali, li japplikaw biss għal kumpaniji li għalihom tkun introdotta rata individwali tad-dazju, jinkludu dan li ġej: il-preżentazzjoni lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri ta' fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness ta' dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati b'tali fattura gћandhom ikunu suġġetti gћad-dazju tal-antidumping residwu li japplika gћall-produtturi l-oћra kollha,
(167)
Il-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku ma tax opinjoni.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B'dan qed jiġi impost dazju tal-anti-dumping definittiv fuq importazzjonijiet tal-ferrosiliċju, li bħalissa huma kklassifikati fil-kodiċijiet NM 7202 21 00, 7202 29 10 u 7202 29 90 u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u r-Russja.
2. Ir-rata tad-dazju tal-antidumping definittiva applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1, u manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Rata tad-dazju tal-Anti-Dumping (%)
Kodiċi Addizzjonali TARIC
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Il-kumpaniji l-oħra kollha
31,2
A999
Ir-Russja
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Il-kumpaniji l-oħra kollha
22,7
A999
3. L-applikazzjoni tar-rati tad-dazju individwali speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 isseħħ bil-kundizzjoni li tiġi ppreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stipulati fl-Anness. Jekk ma tiġix ippreżentata fattura ta' dan it-tip, gћandha tapplika r-rata tad-dazju applikabbli gћall-“kumpaniji l-oћra kollha”.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta' April 2014.