ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. června 2014
o státní podpoře S.A.26818 (C 20/10) (ex N 536/08 a NN 32/10), kterou Itálie poskytla ve prospěch společnosti SO.G.A.S. - Società per la gestione dell'aeroporto dello Stretto
(oznámeno pod číslem C(2014) 3571)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/944/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 27. října 2008 oznámily italské orgány Komisi záměr regionu Kalábrie poskytnout podporu ve formě kapitálových vkladů na vyrovnání finančních ztrát, které v letech 2004 a 2005 vznikly společnosti SO.G.A.S. S.p.A. - Società per la Gestione dell'Aeroporto dello Stretto (dále jen „SO.G.A.S.“ nebo „příjemce“), která provozuje letiště Reggio Calabria.
(2)
Během předběžného přezkumu Komise zjistila existenci jiných opatření podpory ve prospěch téhož příjemce, které mohly představovat protiprávní státní podpory. Tato opatření byla zahrnuta do vyšetřování Komise.
(3)
Komise byla informována o skutečnosti, že státní příspěvek byl ve skutečnosti poskytnut dříve, než Komise mohla posoudit jeho slučitelnost s vnitřním trhem, a případ zaevidovala jako neoznámenou podporu pod číslem NN 32/10.
(4)
Komise si vyžádala další informace o oznámeném opatření dopisy ze dne 27. listopadu 2008, ze dne 23. února 2009 a ze dne 19. května 2009, na které Itálie odpověděla dne 14. ledna 2009, dne 26. března 2009 a dne 9. října 2009.
(5)
Dopisem ze dne 20. července 2010 Komise informovala Itálii o rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci opatření podpory poskytnutých společnosti SO.G.A.S. (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
(7)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2010 příjemce předložil připomínky týkající se rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 20. prosince 2010 Komise tyto připomínky postoupila italským orgánům a poskytla jim příležitost se k připomínkám vyjádřit. Dne 29. dubna 2011 byly na opakovanou výzvu Komise ze dne 8. března 2011 doručeny připomínky Itálie. Komise neobdržela žádné další připomínky zúčastněných stran.
(8)
Italské orgány předložily připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 23. září 2010 a ze dne 15. prosince 2010.
(9)
Dopisem ze dne 30. března 2012 si Komise vyžádala další informace o posuzovaných opatřeních, které italské orgány následně poskytly dopisem ze dne 30. dubna 2012.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1. Příjemce
(10)
Příjemcem opatření je provozovatel letiště Reggio Calabria, společnost SO.G.A.S.
(11)
Společnost SO.G.A.S. je kapitálovou společností založenou podle italského práva v roce 1981, která je zcela ve vlastnictví veřejných subjektů.
(12)
Objem provozu řízeného letištěm stoupl z 272 859 cestujících v roce 2004 na 571 694 cestujících v roce 2012 (3).
2.2. Napadená opatření
(13)
Opatření oznámené Itálií se týká kapitálového vkladu ve výši 1 824 964 EUR uskutečněného regionem Kalábrie na vyrovnání ztrát, které společnosti SO.G.A.S. vznikly v letech 2004 a 2005.
(14)
V červnu 2005 a 2006 se veřejní akcionáři společnosti SO.G.A.S. rozhodli nahradit ztráty, které provozovateli letiště vznikly (1 392 900 EUR v roce 2005 a 2 257 028 EUR v roce 2006) v předchozích dvou letech, formou poměrných kapitálových vkladů. V této době region Kalábrie vlastnil 50 % kapitálu a zbývající akcie držely město Reggio Calabria, provincie Reggio Calabria, provincie Messina, město Messina, Obchodní komora Reggio Calabria a Obchodní komora Messina.
(15)
Podle informací, které měla Komise k dispozici v okamžiku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, provincie Reggio Calabria, město Messina, město Reggio Calabria a Obchodní komora Messina již poměrné kapitálové vklady provedly.
(16)
V roce 2006 vznikly provozovateli letiště další ztráty ve výši 6 018 982 EUR. V prosinci 2007 se akcionáři společnosti SO.G.A.S. rozhodli přeměnit rezervy společnosti na vlastní kapitál a snížit základní kapitál, aby pokryli zbývající ztráty. Výsledný kapitál byl však nižší než minimum stanovené italskými právními předpisy pro provozovatele letišť. Proto akcionáři společnosti SO.G.A.S. schválili zvýšení základního kapitálu o 2 742 919 EUR na úroveň požadovanou právními předpisy. Kapitálový vklad byl proveden přeměnou dluhopisů již upsaných některými akcionáři společnosti SO.G.A.S. v celkové výši 2 742 919 EUR. Region Kalábrie nepatřil k akcionářům, kteří drželi tyto přeměnitelné dluhopisy. V důsledku toho se podíl regionu Kalábrie ve společnosti snížil z 50 % na 6,74 %.
2.3. Orgán, který poskytuje podporu
(17)
Pokud jde o předmětná opatření, poskytl je region Kalábrie.
(18)
Jak již bylo vysvětleno výše, také provincie Reggio Calabria, město Reggio Calabria, provincie Messina, město Messina, Obchodní komora Reggio Calabria a Obchodní komora Messina poskytly společnosti SO.G.A.S. veřejné prostředky formou poměrných kapitálových vkladů určených k pokrytí ztrát vzniklých v letech 2004, 2005 a 2006 a ke zvýšení základního kapitálu na úroveň požadovanou právními předpisy.
2.4. Bilance
(19)
Italské orgány oznámily kapitálový vklad ve výši 1 824 964 EUR odpovídající podílu regionu Kalábrie na kapitálu společnosti SO.G.A.S., jak bylo rozhodnuto v červnu 2005 resp. 2006. Kromě toho, jak již bylo zdůrazněno, ztráty ve výši 1 824 964 EUR byly nahrazeny ostatními veřejnými akcionáři. Další kapitálový vklad ve výši 2 742 919 EUR byl proveden v prosinci 2007.
(20)
Celková dotace posuzovaných opatření proto činí 6 392 847 EUR.
2.5. Vnitrostátní soudní řízení
(21)
Jelikož se region Kalábrie rozhodl neprovést kapitálové vklady, na nichž se akcionáři usnesli v červnu 2005 a 2006 před schvalovacím rozhodnutím Komise, obrátila se společnost SO.G.A.S. na soud v Reggio Calabria. Soud rozhodl ve prospěch společnosti SO.G.A.S. a námitka regionu byla zamítnuta v květnu 2009.
(22)
Přestože italský soud uznal pravomoc Komise rozhodovat ve věci slučitelnosti státních podpor s vnitřním trhem, domníval se, že vnitrostátním soudům přísluší rozhodnout, zda opatření podpory představuje státní podporu či nikoliv. Soud rozhodl, že v daném případě se financování z veřejných zdrojů nepovažuje za státní podporu, neboť uvedené financování nemohlo narušit hospodářskou soutěž ani ovlivnit obchod mezi členskými státy. Soud dále konstatoval, že zásada investora v tržním hospodářství byla v daném případě dodržena, neboť nehledě na ztráty vzniklé v letech 2004 a 2005 v době poskytnutí podpory existovaly rozumné vyhlídky na dlouhodobou rentabilitu.
(23)
Region vznesl proti výroku soudu v Reggio Calabria námitku a uvedl, že opatření představuje státní podporu, a proto nemůže být provedeno dříve, než Komise přijme schvalovací rozhodnutí. V prosinci 2009 italské orgány informovaly Komisi, že námitka byla zamítnuta a že nemají žádné další procesní prostředky, aby zabránily poskytnutí příspěvku z veřejných zdrojů ve prospěch společnosti SO.G.A.S.
3. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(24)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení byla Komise předběžně toho názoru, že poměrné vklady regionu a ostatních veřejných akcionářů k pokrytí ztrát vzniklých v letech 2004 a 2005 i kapitálové vklady, na nichž se usnesli akcionáři společnosti SO.G.A.S. v prosinci 2007, představují státní podporu z těchto důvodů:
a)
spočívaly v převodu prostředků z řady regionálních a místních orgánů, tj. z regionu Kalábrie, provincie Reggio Calabria, města Reggio Calabria, provincie Messina a města Messina, a ze subjektů místní samosprávy, jako jsou Obchodní komora Reggio Calabria a Obchodní komora Messina, na společnost SO.G.A.S., a týkaly se tedy veřejných zdrojů a byly přičitatelné státu;
b)
nerespektovaly zásadu investora v tržním hospodářství, a proto poskytly selektivní výhodu společnosti SO.G.A.S.;
c)
mohly narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(25)
Komise měla předběžně za to, že napadená opatření jsou neslučitelná s vnitřním trhem. Komise především uvedla, že podle výslovného prohlášení Itálie společnost SO.G.A.S. není pověřena závazkem veřejné služby obecného hospodářského zájmu. Zadruhé Komise zdůraznila, že jak potvrdily italské orgány, opatření se nevztahovala na žádnou konkrétní investici letiště, a měla tedy předběžně za to, že slučitelnost opatření nemůže být posuzována na základě kritérií podle pokynů Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (4) (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005“). Zatřetí, přestože byla společnost SO.G.A.S. v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (5), italské orgány uvedly, že oznámená opatření nejsou součástí plánu restrukturalizace a že žádný plán tohoto druhu ve skutečnosti neexistuje. Konečně Komise měla za to, že opatření nejsou slučitelná s pokyny k regionální podpoře na období 2007-2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (6), které poskytují rámec pro posuzování podpor poskytnutých podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU.
(26)
Pokud jde o kroky navržené vnitrostátnímu soudu proti odmítnutí regionu vyplatit svůj poměrný příspěvek před schválením Komisí ve smyslu pravidel pro státní podporu, Komise měla za to, že vzhledem k nadřazenosti práva Unie nad vnitrostátním právem, a pokud nebylo oznámení formálně staženo, má Itálie povinnost podrobit se ustanovení o pozastavení podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise měla za to, že k postoji, který zaujaly vnitrostátní soudy, tedy nemělo být přihlédnuto a že italské orgány neměly oznámené opatření provést, dokud probíhalo řízení o státní podpoře, z titulu převahy povinnosti pozastavení podle čl. 108 odst. 3 SFEU.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(27)
Komise obdržela připomínky pouze od společnosti SO.G.A.S. jakožto příjemce, které dokládají a doplňují argumentaci předloženou italskými orgány během formálního vyšetřovacího řízení.
4.1. Existence podpory
(28)
Příjemce tvrdí, že posuzovaná opatření nepředstavují státní podporu, protože nejsou splněny všechny předpoklady uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. Konkrétně příjemce trvá na tom, že opatření: i) neovlivňuje obchod mezi členskými státy nebo alternativně ii) neposkytuje selektivní hospodářskou výhodu společnosti SO.G.A.S. a iii) nenarušuje ani nemůže narušit hospodářskou soutěž.
(29)
Společnost SO.G.A.S. prohlašuje, že napadená opatření byla poskytnuta za běžných tržních podmínek, a jsou tedy slučitelná se zásadou investora v tržním hospodářství. Společnost dále tvrdí, že opatření jsou slučitelná s články 2446 a 2447 italského občanského zákoníku, které akcionářům akciové společnosti, jež vykázala ztráty přesahující třetinu kapitálu, ukládají povinnost pokrytí těchto ztrát za účelem zamezení likvidace společnosti. Nepokrytí ztrát provozovatele letiště ze strany akcionářů by navíc vedlo ke zrušení (ve smyslu článku 13 ministerského dekretu (D.M.) č. 521 ze dne 12. listopadu 1997) povolení provozovat část letiště Aeroporto dello Stretto, které bylo společnosti SO.G.A.S. uděleno podle článku 17 vládního dekretu (D.L.) č. 67/1997, a definitivní nemožnost, aby společnost získala povolení provozovat celé letiště, pro něž byla podána žádost Ministerstvu dopravy. Bylo by tedy rozumné se domnívat, že i soukromý akcionář, pokud by byl postaven před tuto alternativu, by pro zvýšení hodnoty vlastního podílu jednal stejně.
(30)
Příjemce připomněl, že soud v Reggio Calabria zadal nezávislé posouzení společnosti v červnu 2008 a že hodnota společnosti byla odhadnuta v rozmezí od 12 000 000 EUR do 17 000 000 EUR.
(31)
Za účelem zdůraznění vyhlídek na rentabilitu společnosti příjemce Komisi předložil průmyslový a finanční plán vypracovaný v říjnu 2008 externím poradcem jménem společnosti SO.G.A.S., který hypoteticky předpokládal obnovení rentability společnosti v roce 2013.
(32)
Společnost SO.G.A.S. dále vysvětlila, že v červenci 2007 bylo zveřejněno nabídkové řízení na částečnou privatizaci jejího základního kapitálu. V této souvislosti italsko-argentinské dočasné sdružení podniků (ATI) předložilo nabídku na odkup 35 % základního kapitálu společnosti SO.G.A.S. Tato nabídka byla akcionáři společnosti SO.G.A.S. považována za ekonomicky nevýhodnou. V březnu 2010 bylo zveřejněno nové nabídkové řízení na odkup 35 % akcií společnosti SO.G.A.S. Podle společnosti SO.G.A.S. dvě vyjádření zájmu obdržená v reakci na nové nabídkové řízení ukazují, společně s počáteční nabídkou ATI, že v tomto případě byla zásada investora v tržním hospodářství dodržena.
(33)
Dále příjemce považuje za chybnou připomínku Komise, podle níž cestující, kteří využívají letiště Aeroporto dello Stretto, mohou podle místa svého bydliště alternativně využít letiště Catania, Lamezia Terme a Crotone, a že napadená opatření tedy potenciálně mohou narušit hospodářskou soutěž na úrovni provozovatelů letišť.
(34)
Letiště Aeroporto dello Stretto a letiště Catania, Lamezia Terme a Crotone jsou regionálními letišti určenými pro přímé lety, jejichž spádové oblasti se nepřekrývají; letiště Aeroporto dello Stretto navíc nesoutěží s žádným jiným letištěm v Itálii nebo v Unii. Souhrn geografických a infrastrukturních zvláštností regionu Kalábrie údajně vylučuje jakékoli potenciální překrývání spádové oblasti letiště Aeroporto dello Stretto s dalšími italskými sousedícími letišti. Letiště Lamezia Terme se nachází ve vzdálenosti více než 130 km, v průměru přibližně jednu hodiny jízdy automobilem od letiště Aeroporto dello Stretto. Mezi letištěm Aeroporto dello Stretto a letištěm Crotone, která se nacházejí ve vzdálenosti přibližně tří hodin, neexistují žádné přímé vysokorychlostní spoje. Letiště Catania se nachází v jiném zeměpisném regionu, ve vzdálenosti více než 130 km, v průměru přibližně jednu hodinu a třicet/čtyřicet minut jízdy automobilem.
(35)
V této souvislosti poskytla společnost SO.G.A.S tabulku, která uvádí korelační koeficienty mezi tokem cestujících přilétajících na letiště Aeroporto dello Stretto a cestujících na letištích Lamezia Terme, Crotone a Catania. Tabulka ukazuje, že cestující na letišti Aeroporto dello Stretto představují novou složku regionální dopravy. Proto by případné uzavření letiště způsobilo částečný pokles poptávky po službách letecké dopravy spíše než její přerozdělení mezi ostatní letiště. Společnost SO.G.A.S. navíc předložila tabulku, která ukazuje, že posuzovaná opatření skutečně vytvořila novou poptávku po službách letecké dopravy v dané oblasti a přinesla pozitivní výhody jak pro letecké společnosti, které chtějí zavést nové spoje mezi letištěm Aeroporto dello Stretto a ostatními vnitrostátními a unijními letišti, tak pro další letiště, která musí čelit narůstající poptávce.
(36)
Společnost SO.G.A.S. dále odmítla předběžné posouzení Komise, podle kterého by opatření mohla narušit hospodářskou soutěž mezi leteckými linkami. Příjemce podotkl, že v tomto případě nebylo financování z veřejných zdrojů převedeno na žádnou leteckou společnost v podobě nižších přistávacích poplatků nebo zvýhodnění jiného druhu. Přistávací poplatky a jiné provozní podmínky letiště jsou stanovovány příslušnými orgány veřejné správy, aniž by provozovatel letiště měl jakoukoli diskreční pravomoc. Konečně příjemce tvrdil, že letiště Aeroporto dello Stretto obsluhovala převážně společnost Alitalia (která provozovala šest letů z celkového počtu osmi letů za den) a že nic nenasvědčovalo tomu, že by charteroví a nízkonákladoví přepravci měli zájem zavést nové odlety z letiště Aeroporto dello Stretto.
(37)
Společnost SO.G.A.S. uzavřela tvrzením, že při posuzování dopadů opatření na hospodářskou soutěž a na ovlivňování obchodu mezi členskými státy, Komise mohla více přihlédnout ke zvláštním okolnostem případu a vyloučit, že opatření představuje státní podporu.
4.2. Slučitelnost podpory
(38)
Pokud jde o slučitelnost opatření ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, společnost SO.G.A.S. zdůraznila, že posuzované financování z veřejných zdrojů mělo za cíl udržet provozovatele letiště v chodu a rozvíjet některé hospodářské činnosti. Tento cíl byl údajně odůvodněn skutečností, že letiště malých rozměrů obecně nejsou schopna vytvářet dostatečné příjmy, aby pokryla všechny náklady nezbytné k tomu, aby bylo zaručeno dodržování bezpečnostních předpisů. Kromě toho letiště Aeroporto dello Stretto by vzhledem ke svým infrastrukturním charakteristikám a z toho vyplývajícím omezením uloženým úřadem ENAC (7) stěží mohlo přijímat charterové a nízkonákladové letecké společnosti.
(39)
Zejména na základě parametrů úřadu ENAC (Národní úřad pro civilní letectví) je letiště Aeroporto dello Stretto kvalifikováno jako letiště II. úrovně. Klasifikace provedená úřadem ENAC vychází spíše z velikosti infrastruktur než z objemu provozu cestujících a letiště s malým provozem nutí vynakládat stejné náklady na dodržování bezpečnostních předpisů jako letiště s více než jedním milionem cestujících ročně.
(40)
Bez posuzovaného financování z veřejných zdrojů by letiště bylo nuceno trh opustit s negativními důsledky pro mobilitu obyvatel na regionální úrovni. To by rovněž připravilo akcionáře o jakoukoli možnost návratnosti investice.
(41)
Konečně, nebo druhořadě, společnost SO.G.A.S. tvrdí, že jelikož se na tento případ vztahuje rozhodnutí Komise 2005/842/ES (8), napadená opatření mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti.
(42)
Společnost SO.G.A.S. tvrdila, že jelikož ve sledovaném období nepřevýšil roční počet cestujících na letišti jeden milion osob, jeho provozování jako celku představovalo službu obecného hospodářského zájmu podle čl. 2 odst. 1 písm. d) rozhodnutí 2005/842/ES. Společnost SO.G.A.S. navíc vysvětlila, že ve smyslu legislativního dekretu č. 250 ze dne 25. července 1997 si místní veřejné subjekty mohou ponechat podíly pouze v těch kapitálových společnostech, které poskytují služby obecného zájmu. Společnost SO.G.A.S. byla vždy ve vlastnictví kalábrijských a messinských místních veřejných subjektů, což údajně prokazuje povahu služby obecného hospodářského zájmu přiznanou provozování letiště. Aby společnost SO.G.A.S. prokázala, že provozování letiště představuje službu obecného hospodářského zájmu, předložila Komisi rozhodnutí města Reggio Calabria ze dne 27. července 2010 a ze dne 19. června 2010 odvolávající se na důležitost služeb letiště na regionální úrovni.
(43)
Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby je údajně omezena na nahrazení ztrát, které provozovateli letiště vznikly při poskytování služby obecného hospodářského zájmu, a je tedy v souladu se zásadami nezbytnosti a přiměřenosti podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí 2005/842/ES. Pokud jde o neexistenci aktu, který by skutečně pověřoval provozovatele letiště poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, společnost SO.G.A.S. navrhla sepsání návrhu dohody, aby se zamezilo jakékoli pochybnosti, pokud jde o letiště Aeroporto dello Stretto v souvislosti se splněním čtyř kumulativních podmínek uvedených v rozsudku ve věci Altmark (9).
5. PŘIPOMÍNKY ITALSKÝCH ORGÁNŮ
(44)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že v té době Itálie potvrdila, že společnost SO.G.A.S. nebyla oficiálně pověřena závazkem veřejné služby obecného zájmu, a proto nebylo možné posuzovat slučitelnost napadených opatření ve vztahu k pravidlům pro služby obecného hospodářského zájmu.
5.1. Povaha činnosti letiště jako služby obecného hospodářského zájmu
(45)
Během vyšetřování Itálie tvrdila, že posuzovaná opatření představují vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu společností SO.G.A.S. Podle italských orgánů se nedalo vyloučit, nebyl-li prokázán opak, že dodržování předpisů Unie v oblasti služeb obecného hospodářského zájmu může být v případě společnosti SO.G.A.S. potvrzeno prostřednictvím „následného hodnocení“.
(46)
Itálie se domnívá, že postoj Komise příliš upřednostňuje formální požadavky oproti věcným požadavkům na služby obecného hospodářského zájmu. Na podporu tohoto tvrzení Itálie poskytla rychlé zhodnocení čtyř kritérií rozsudku ve věci Altmark. Itálie prohlásila, že ve skutečnosti společnost SO.G.A.S. byla úkolem veřejné služby pověřena. Toto pověření bylo údajně potvrzeno, přímo i nepřímo, různými správními akty místních orgánů. V tomto smyslu Itálie poskytla zápis z usnesení rady města Reggio Calabria ze dne 17. října 2007, která rozhodla o subvencování ztrát provozovatele letiště, a rovněž zápisy ze zasedání rady města Reggio Calabria ze dne 16. června 2009 a ze dne 31. prosince 2009, které údajně ukazují, jak lze činnosti letiště považovat za službu obecného hospodářského zájmu. V zápisu ze zasedání rady města Reggio Calabria ze dne 17. října 2007 se skutečně uvádí, že „region Kalábrie považoval určité činnosti vykonávané letištěm v Reggio Calabria za nezbytné pro účely poskytování služby obecného hospodářského zájmu a společnosti SOGAS s.p.a. uložil řadu závazků veřejné služby, aby byla zaručena přiměřená ochrana obecného veřejného zájmu; v obdobných případech mohou veřejné orgány subvencovat dodatečné náklady subjektu, který provozuje letiště, vyplývající ze závazku veřejné služby, pokud nelze vyloučit, že provoz letiště jako celku lze považovat za hospodářskou službu obecného zájmu“.
(47)
Obecněji řečeno region Kalábrie přistoupil k Protokolu pro rozvoj letišť Lamezia Terme - Crotone - Reggio Calabria, z čehož vyplývá, že letištní služby mají povahu veřejných služeb zásadních pro hospodářský a společenský rozvoj regionu a že jako takové mohou být předmětem financování s využitím zdrojů Unie nebo zdrojů vnitrostátních či regionálních.
(48)
Itálie také zdůraznila, že dne 28. prosince 2008 provozovatel letiště požádal akcionáře, aby zajistili nahrazení ztrát právě z titulu závazku veřejné služby, a že žádný provozovatel by službu provozování letiště neposkytoval na základě čistě obchodních podmínek. První kritérium rozsudku ve věci Altmark je tedy údajně splněno.
(49)
Italské orgány tvrdí, že parametry vyrovnávací platby lze dobře vyvodit z rozvahy společnosti SO.G.A.S., v níž jsou provozní náklady uvedeny transparentně. Financování z veřejných zdrojů se tedy omezuje na pokrytí ztrát, aniž by byl přiznán jakýkoli zisk ve prospěch příjemce.
(50)
Pokud jde o třetí kritérium rozsudku ve věci Altmark, Itálie zdůraznila, že v případě veřejných služeb nemohou být zásahy veřejného akcionáře srovnávány se zásahy soukromého investora. Chování veřejných subjektů může být odůvodněno sledováním cíle veřejného zájmu, který jako takový nepřihlíží k uplatnění kritéria soukromého investora. Vzhledem k tomu, že v tomto případě chování veřejných akcionářů nebylo odůvodněno obchodními úvahami, není možné žádné srovnání s chováním tržního investora. Itálie dospěla k závěru, že třetí kritérium ve věci Altmark, které údajně naznačuje uplatnění kritéria soukromého investora, se na posuzovaný případ nevztahuje.
(51)
Konečně Itálie dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že činnost vykonávaná společností SO.G.A.S. má povahu služby obecného hospodářského zájmu, mohou být kapitálové vklady považovány na základě následného hodnocení za vyrovnávací platbu za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, a že tedy nepředstavují státní podporu.
5.2. Slučitelnost podpory
(52)
Itálie prohlásila, že i kdyby měla být dotčená opatření považována za státní podporu, musela by být považována za slučitelná podle čl. 2 odst. 1 rozhodnutí 2005/842/ES.
5.3. Neexistence narušení hospodářské soutěže
(53)
Itálie se odvolávala na bod 39 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, který stanoví, že „je málo pravděpodobné, aby financování poskytnutá malým regionálním letištím (kategorie D) narušila hospodářskou činnost nebo ovlivnila obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem“.
(54)
Italské orgány také uvedly, že činnosti letiště nejsou ziskové. Tato okolnost je údajně doložena skutečností, že ačkoliv se původnímu záměru provést částečnou privatizaci společnosti dostalo široké publicity, tento postup nakonec neměl kladný výsledek. Vzhledem k tomu, že potenciální investoři by museli přijmout závazek náhrady ztrát předpokládaných pro následující období, jak bylo stanoveno v průmyslovo-finančním plánu zveřejněném v nabídkovém řízení, a že jediná obdržená nabídka nebyla považována za ekonomicky výhodnou, je zjevné, že předmětná činnost je svou povahou předurčena k vytváření ztrát. Kromě toho skutečnost, že nabídku nepředložil žádný zájemce, který by převzal celou potenciální ztrátu, ale pouze ztrátu v předem stanoveném rozsahu, údajně prokazuje neexistenci trhu lákavého pro investory, tedy skutečnost, která by tehdy vylučovala, že opatření mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.
6. PŘIPOMÍNKY ITÁLIE K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(55)
Dopisem ze dne 27. dubna 2012 italské orgány předložily jménem regionu Kalábrie vlastní vyjádření k připomínkám společnosti SO.G.A.S. vzneseným během vyšetřování.
(56)
Itálie podpořila argumenty předložené příjemcem, včetně argumentů týkajících se povahy posuzovaných opatření jako služeb obecného hospodářského zájmu, a doplnila, že právě z titulu této povahy nemohou být opatření považována za státní podporu.
(57)
Povaha opatření navíc údajně není taková, aby mohla narušit hospodářskou soutěž a/nebo ovlivnit obchod mezi členskými státy.
7. POSOUZENÍ PODPORY
7.1. Existence podpory
(58)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li SFEU jinak.
(59)
Kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 jsou kumulativní. Aby tedy bylo možné stanovit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutné prověřit existenci všech výše uvedených podmínek. Zejména finanční podpora:
a)
je poskytována státem nebo ze státních prostředků;
b)
zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby;
c)
narušuje nebo by mohla narušit hospodářskou soutěž;
d)
ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(60)
V rozsudku ve věci Flughafen Leipzig-Halle (10) Tribunál prohlásil, že výstavba a provozování civilního letiště představují činnost hospodářské povahy. Jediná výjimka se týká určitých činností, které zpravidla spadají do výkonu veřejné moci, a nemohou být tedy považovány za hospodářskou činnost. Financování těchto činností státem nespadá do oblasti pravidel státní podpory. Není tedy pochyb, že společnost SO.G.A.S. představuje společnost ve smyslu právních předpisů v oblasti státních podpor, neboť provozuje letiště Aeroporto dello Stretto a nabízí placené letištní služby hospodářským subjektům (zejména leteckým společnostem) přítomným na uvedeném letišti.
7.1.1. Státní prostředky
(61)
Pojem státní podpory zahrnuje jakékoli zvýhodnění poskytnuté přímo nebo nepřímo, financované z veřejných zdrojů a poskytnuté samotným státem nebo zprostředkujícími subjekty působícími na základě pravomocí, které jim byly státem svěřeny. Zahrnuje to tedy i všechny podpory poskytnuté regionálními nebo místními subjekty členských států nezávisle na jejich statutu nebo jejich označení (11).
(62)
Ve 27. a 28. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že posuzované opatření spočívá v převodu prostředků z řady regionálních a místních orgánů na společnost SO.G.A.S. Komise tedy měla za to, že dotčená opatření se týkají veřejných zdrojů a jsou přičitatelná státu. Dále měla Komise za to, že zdroje italských obchodních komor představují státní prostředky. Jelikož obchodní komory jsou veřejnými subjekty podléhajícími veřejnému právu, které je považuje za nedílnou součást veřejné správy, a jsou pověřeny určitými veřejnými funkcemi, Komise měla za to, že jejich rozhodnutí jsou přičitatelná Itálii. Na základě toho je třeba zdroje Obchodní komory Messina považovat za veřejné zdroje a jejich převod lze přičítat státu. Itálie ani zúčastněné třetí strany tento předběžný výsledek během vyšetřování nenapadly.
(63)
Komise proto potvrzuje, že všechna posuzovaná opatření jsou poskytnuta ze státních prostředků a jsou přičitatelná státu.
7.1.2. Selektivní hospodářská výhoda
(64)
Financování z veřejných zdrojů je selektivní, neboť z něj má prospěch pouze jedna společnost: SO.G.A.S. V tomto konkrétním případě to zahrnuje ztráty vzniklé společnosti při provozování její běžné činnosti.
(65)
Komise se domnívá, že pokud výstavba a provoz letištní infrastruktury představují činnosti hospodářské povahy, financování z veřejných zdrojů poskytnuté provozovateli takovéto infrastruktury na pokrytí nákladů, které by za normálních okolností měl nést provozovatel, představuje hospodářské zvýhodnění pro společnost SO.G.A.S., neboť posiluje její pozici na trhu a brání silám přítomným na trhu, aby mohly běžně fungovat (12).
(66)
Komise podotýká, že zatímco v předběžné fázi Itálie tvrdila, že letiště nebylo formálně pověřeno poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, v návaznosti na přijetí rozhodnutí o zahájení řízení Itálie svůj postoj změnila a tvrdila, že dotčené financování z veřejných zdrojů skutečně představuje veřejnou vyrovnávací platbu za plnění závazku veřejné služby (13).
(67)
Aby bylo možné stanovit, zda vyrovnávací platba za poskytování služby obecného hospodářského zájmu představuje zvýhodnění ve smyslu článku 107 SFEU, Soudní dvůr v rozsudku ve věci Altmark vymezil tato kritéria (14):
1)
podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány (dále jen „první kritérium rozsudku ve věci Altmark“);
2)
parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem (dále jen „druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark“);
3)
vyrovnání nepřesahuje meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností (dále jen „třetí kritérium rozsudku ve věci Altmark“);
4)
není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností (dále jen „čtvrté kritérium rozsudku ve věci Altmark“).
7.1.2.1. První kritérium rozsudku ve věci Altmark
(68)
První podmínka rozsudku ve věci Altmark se shoduje s požadavkem na jasné pověření a vymezení služby obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 SFEU (15).
(69)
Především čl. 106 odst. 2 SFEU se použije výlučně na „podniky pověřené poskytováním“ služby obecného hospodářského zájmu. Soudní dvůr opakovaně zdůraznil nezbytnost pověřovacího aktu (16). Takovýto akt je skutečně nezbytný pro vymezení povinností podniku a státu. Pokud oficiální pověřovací akt neexistuje, konkrétní úkol podniku není znám a nelze určit spravedlivou vyrovnávací platbu (17). Nezbytnost jasného vymezení služby obecného hospodářského zájmu je tedy nedílnou a podstatnou součástí konceptu pověření, a vychází proto přímo z čl. 106 odst. 2 SFEU. Pověření podniku k poskytování služby musí být také logicky doprovázeno jejím vymezením.
(70)
Ve sdělení o službách obecného zájmu z roku 2001 Komise již zdůraznila souvislost mezi vymezením pověření a nezbytností a přiměřeností vyrovnávací platby za služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU (18). Bod 22 sdělení vysvětluje, že „v každém případě musí být, v zájmu umožnění uplatnění výjimky uvedené v čl. 106 odst. 2, jasně vymezen úkol veřejné služby a musí být výslovně zadán úkonem orgánu veřejné moci […] Tato povinnost je nutná k zajištění právní jistoty, jakož i transparentnosti ve vztahu k občanům a nezbytná k tomu, aby Komise mohla provést své hodnocení proporcionality“. Pověření a vymezení jsou tedy nezbytnými logickými předpoklady pro jakékoli významné posouzení přiměřenosti vyrovnávací platby. Soudy Evropské unie totiž opakovaně zdůraznily nutnost jasného vymezení závazku veřejné služby pro uplatnění výjimky uvedené v rozsudku ve věci Altmark iv čl. 106 odst. 2 SFEU (19).
(71)
Rámec pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2005 (20) potvrzuje toto pojetí. Na základě bodu 8 rámce může Komise prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem vyrovnávací platby za veřejnou službu, které představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, za podmínek stanovených v samotném rámci. Tyto podmínky zahrnují zejména pověření službou obecného hospodářského zájmu prostřednictvím jednoho nebo více úředních aktů uvádějících přesnou povahu a délku trvání závazků veřejné služby, ukazatele pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby a rovněž ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena (bod 13 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2005).
(72)
Rovněž sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (21) z roku 2011 vysvětluje, že služba obecného hospodářského zájmu a závazek veřejné služby musí být předem jasně vymezeny. Podle bodu 51 uvedeného sdělení „aby mohl být uplatněn čl. 106 odst. 2 Smlouvy, musí být poskytováním služby obecného hospodářského zájmu pověřen nejméně jeden podnik. Dotyčné podniky musejí být tudíž státem pověřeny zvláštním úkolem. Také podle prvního kritéria judikatury Altmark musí být podnik pověřen plněním povinností veřejné služby. Aby se tudíž zabezpečil soulad s judikaturou Altmark, je nutné pověření veřejnou službou, které vymezí povinnosti dotyčných podniků a orgánů“. Následující bod 52 stanoví, že veřejná služba musí být svěřena jedním nebo více akty, které musí obsahovat alespoň náplň a délku trvání závazků veřejné služby; o který podnik a případně o které území se jedná; povahu výhradních nebo zvláštních práv přiznaných podniku daným orgánem; ukazatele pro výpočet, kontrolu a hodnocení vyrovnávací platby a ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí její navrácení.
(73)
Italské orgány však tvrdí, že přístup Komise je příliš formální a že společnost SO.G.A.S. skutečně byla službou obecného hospodářského zájmu pověřena, přičemž se z velké části opírají o dokumenty datované po přijetí posuzovaných opatření.
(74)
Podle Itálie lze kvalifikaci provozování letiště Aeroporto dello Stretto jako služby obecného hospodářského zájmu dovodit z četných regionálních usnesení, která uvádějí veřejný zájem letištních služeb a jejich podpůrnou úlohu při hospodářském rozvoji regionu. Žádné z výše uvedených regionálních usnesení však výslovně nevymezuje údajný úkol veřejné služby, kterým byl pověřen provozovatel letiště, ani pravidla upravující příslušnou vyrovnávací platbu. Komise dále uvádí, že dotčené akty byly zveřejňovány od roku 2007, a jsou tedy datovány po údajném zavedení služeb obecného hospodářského zájmu, neboli po činnosti letiště v období let 2004 až 2006. Itálie navíc Komisi neposkytla žádný dokument, který by byl datovaný před rokem 2004 a vymezoval rozsah předpokládaného závazku veřejné služby uloženého příjemci.
(75)
Komise se proto domnívá, že v daném případě nebyl příjemce údajnou službou obecného hospodářského zájmu řádně pověřen.
(76)
Komise nemůže přijmout tvrzení italských orgánů, podle něhož může být poskytnuta oprávněná vyrovnávací platba za závazek veřejné služby i v případě, že služba nebyla předem kvalifikována jako služba obecného hospodářského zájmu a příjemce jí nebyl jako takovou pověřen předem. Pokud by to bylo možné, členské státy by mohly podle vlastního uvážení skutečnou potřebu uložení závazku veřejné služby posuzovat až následně. Jinými slovy, pokud by podniku vznikly finanční ztráty, členské státy by jej mohly pověřit závazkem veřejné služby, díky němuž by podniku mohla být poskytnuta vyrovnávací platba za účelem jeho udržení, a to nehledě na jakékoli předběžné posouzení skutečné potřeby poskytovat takovouto službu v obecném zájmu. Tento přístup je neslučitelný s podmínkou, podle níž službami obecného hospodářského zájmu musí být dotčený podnik pověřen prostřednictvím jednoho nebo více úředních aktů uvádějících zejména povahu a délku trvání závazku veřejné služby, ukazatele pro výpočet, kontrolu a hodnocení vyrovnávací platby, jakož i ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí její navrácení. Tvrzení italských orgánů, podle kterého jsou letištní služby zásadní pro hospodářský rozvoj regionu, nepostačuje k tomu, aby bylo možné se domnívat, že příjemce byl službou obecného hospodářského významu řádně pověřen, jelikož závazek veřejné služby a pravidla týkající se vyrovnávací platby nebyly vymezeny předem a transparentně.
(77)
Navíc přijetí postoje italských orgánů, podle něhož členské státy mohou službou obecného hospodářského zájmu pověřit následně, by znamenalo zvýhodnění těch států, které porušily povinnosti oznámení a pozastavení. Tyto státy by mohly tvrdit, že protiprávní státní podpora poskytnutá určitému podniku skutečně sloužila k náhradě nákladů na veřejnou službu náhodně poskytovanou příjemcem (aniž by však uvedená služba byla předem vymezena a podnik jí byl pověřen). Na druhé straně ty členské státy, které mají v úmyslu dodržovat oznamovací povinnost, by musely službu obecného hospodářského zájmu zadat a přesně vymezit předem, aby byla dodržena pravidla pro služby obecného hospodářského zájmu a judikatura ve věci Altmark.
(78)
Ve svém důsledku by to byl podnět k neoznamování nových státních podpor členskými státy, což by bylo v rozporu s ustálenou zásadou, podle níž členské státy, které státní podporu neoznámí, nemohou být zvýhodněny ve vztahu k členským státům, které oznámení provedou (22).
(79)
Komise v souhrnu dospěla k závěru, že první podmínka uvedená v rozsudku ve věci Altmark nebyla dodržena; dále se domnívá, že v daném případě nebyly dodrženy ani ostatní podmínky rozsudku ve věci Altmark, a to na základě níže uvedených úvah.
7.1.2.2. Druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark
(80)
V daném případě nebyl předem stanoven žádný z ukazatelů pro výpočet vyrovnávací platby. Takzvané pověřovací akty, na které se odvolávají italské orgány, podrobně nevysvětlují služby, které by měly být příjemcem poskytovány, ani nestanoví žádný mechanismus vyrovnávací platby za údajný veřejný úkol uložený příjemci.
7.1.2.3. Třetí kritérium rozsudku ve věci Altmark
(81)
Podle třetího kritéria rozsudku ve věci Altmark vyrovnání získané za plnění povinností veřejné služby nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části vynaložených nákladů, se zohledněním příslušných příjmů, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.
(82)
Komise nemůže přijmout tvrzení Itálie, podle kterého dotčené letiště pouze obdrželo financování z veřejných zdrojů nezbytné k plnění závazku veřejné služby, neboť toto financování bylo omezeno na vyrovnání provozních ztrát. Základní zásadou hodnocení přiměřenosti vyrovnávací platby je, že pouze čisté náklady vzniklé veřejnému provozovateli při plnění závazku veřejné služby mohou být podnětem k vyrovnávací platbě. Pokud nejsou povinnosti uložené příjemci jasně vymezeny, Komise nemůže jednoznačně stanovit náklady, které by měly být vzaty v úvahu pro účely výpočtu vyrovnávací platby.
(83)
I v případě, že by provozování letiště jako celku mohlo být klasifikováno jako služba obecného hospodářského zájmu, určité činnosti nepřímo spojené se základními činnostmi, které mimo jiné zahrnují výstavbu, financování, používání a pronájem prostor a nemovitostí využívaných jako kanceláře, sklady, hotely a průmyslové podniky v oblasti letiště, jakož i obchody, restaurace a parkoviště, by nespadaly do úkolu služby obecného hospodářského zájmu, a nemohly by tedy být subvencovány ve smyslu pravidel pro služby obecného hospodářského zájmu. Italské orgány neposkytly žádný důkaz o tom, že nebyly subvencovány činnosti nepřímo spojené se základními letištními činnostmi, podle bodu 34 a bodu 53 podbodu iv) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.
7.1.2.4. Čtvrté kritérium rozsudku ve věci Altmark
(84)
Čtvrté kritérium rozsudku ve věci Altmark stanoví, že aby vyrovnání nepředstavovalo státní podporu, musí být omezeno na nezbytné minimum. Toto kritérium se považuje za splněné, pokud je příjemce vyrovnání vybrán na základě řízení o zadání veřejné zakázky, nebo alternativně, pokud se vyrovnání vypočítá na základě nákladů efektivního podniku.
(85)
V daném případě příjemce nebyl vybrán v rámci řízení o zadání veřejné zakázky. Naproti tomu Itálie Komisi neposkytla ani žádný důkaz o tom, že úroveň vyrovnání byla určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený nezbytnými prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností. Podle mínění Komise tedy nelze vyvodit, že dotčené financování z veřejných zdrojů bylo určeno na základě nákladů efektivního podniku.
(86)
Komise tudíž nemůže dospět k názoru, že příjemce poskytoval dotčené služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek.
(87)
Pro úplnost Komise uvádí, že během vyšetřování příjemce také předložil tvrzení, podle kterého daná opatření byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Ačkoliv provozovateli letiště vznikly ztráty, dalo se rozumně předpokládat, že činnost přinese zisky.
(88)
V tomto ohledu Komise především podotýká, že na rozdíl od tvrzení příjemce, Itálie během vyšetřování neuváděla, že stát investoval do provozovatele letiště s předpokladem rentability, a že naopak tvrdila, že zásada investora v tržním hospodářství se na posuzovaný případ nevztahuje (viz (49). bod odůvodnění).
(89)
Zadruhé pro účely posouzení na základě zásady investora v tržním hospodářství je nezbytné stanovit, zda by se v obdobných podmínkách soukromý investor choval obdobně. Soudní dvůr rozhodl, že pokud chování soukromého investora, s nímž má být srovnáván zásah veřejného investora, který sleduje cíle hospodářské politiky, nezbytně není chováním běžného investora vkládajícího kapitál za účelem dosažení zisku ve více méně krátké době, musí být přinejmenším chováním soukromé holdingové společnosti nebo soukromého seskupení podniků, které sledují strukturální politiku, celkovou či oborovou, a jsou vedeny perspektivou dlouhodobější životaschopnosti (23). Pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci (24). Podle ustálené judikatury, pokud některý členský stát uplatní zásadu investora v tržním hospodářství během správního řízení, má v případě pochybností povinnost jednoznačně a na základě objektivních a ověřitelných skutečností prokázat, že prováděné opatření vydal v postavení akcionáře. Z těchto důkazů musí jednoznačně vyplývat, že dotyčný členský stát přijal před nebo současně s poskytnutím hospodářské výhody rozhodnutí uskutečnit prostřednictvím skutečně provedeného opatření investici v ovládaném veřejném podniku (25).
(90)
V tomto smyslu Komise nemůže přijmout tvrzení příjemce, podle kterého posuzovaná opatření byla dána perspektivami zisku společnosti představenými v podnikatelském záměru vypracovaném v roce 2008, jehož cílem bylo obnovení rentability, neboť tento plán byl dokončen poté, co již bylo o dotčených opatřeních rozhodnuto. Komise se domnívá, že soukromý investor by vložil nové finanční prostředky do společnosti, jejíž kapitál je nižší než zákonné minimum, což byl případ společnosti SO.G.A.S., pouze v případě, že by v okamžiku přijetí daného opatření mohl předpokládat obnovení rentability společnosti v rozumném časovém horizontu. Vzhledem k tomu, že ani italské orgány ani společnost SO.G.A.S. neposkytly konkrétní důkazy vztahující se k období posuzovaných opatření, které by prokázaly, že veřejné orgány měly v úmyslu uskutečnit investici a mohly od takovéto operace očekávat ekonomickou výkonnost přijatelnou pro soukromého investora, a rovněž s přihlédnutím k tomu, že Itálie výslovně potvrdila, že zásada investora v tržním hospodářství se na tento případ nevztahuje, Komise dospěla k závěru, že uvedená opatření zásadu investora v tržním hospodářství nedodržela.
7.1.2.5. Závěr
(91)
Komise má za to, že v daném případě nebyla dodržena žádná ze čtyř podmínek stanovených Soudním dvorem ve věci Altmark a že předmětná opatření nejsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Komise proto dospěla k závěru, že dotčená opatření, tj. kapitálové vklady, které měly nahradit ztráty vzniklé společnosti SO.G.A.S. v letech 2004, 2005 a 2006, poskytují provozovateli letiště hospodářskou výhodu.
7.1.3. Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy
(92)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, Itálie zdůraznila, že na základě pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 „je málo pravděpodobné, aby financování poskytnutá malým regionálním letištím (kategorie D) narušila hospodářskou činnost nebo ovlivnila obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem“. Citovaný text však odkazuje na posuzování slučitelnosti státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a jeho cílem není vyloučit, že financování malých letišť z veřejných zdrojů může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(93)
Kromě toho Komise připomíná, že bod 40 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 také stanoví, že „nad rámec těchto obecných informací není možné stanovit diagnózu přizpůsobenou různorodosti možných situací, zejména pro letiště kategorií C a D. Z tohoto důvodu musí být každé opatření, které by mohlo tvořit státní podporu letišti, oznámeno, aby bylo možné prověřit jeho vliv na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy a případně jeho slučitelnost“.
(94)
Letiště Aeroporto dello Stretto je jedno ze tří letišť regionu Kalábrie nacházející se na jižním konci italského poloostrova. Objem přepravy na letišti se konstantně udržuje pod hranicí jednoho milionu cestujících (26). V době provádění posuzovaného opatření tedy letiště patřilo do kategorie D „malá regionální letiště“ podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Počet cestujících odbavených letištěm se však v roce 2012 zdvojnásobil oproti roku 2004.
(95)
Komise uvádí, že trh provozování letišť, který zahrnuje malá regionální letiště, je trhem otevřeným hospodářské soutěži, na němž působí řada soukromých i veřejných podniků v celé Unii. Tento aspekt potvrzuje také skutečnost, že Itálie zamýšlela částečně privatizovat provozovatele letiště Aeroporto dello Stretto a že za tímto účelem v roce 2007 zveřejnila nabídkové řízení otevřené podnikům kteréhokoli členského státu Unie (viz (32). bod odůvodnění). Financování provozovatele letiště z veřejných zdrojů tedy může narušit hospodářskou soutěž na trhu provozování letištních zařízení. Vzájemně soutěžit mohou také letiště patřící do jiných spádových oblastí, aby přilákala cestující. Do jisté míry a pro určité cestující některé odlišné destinace skutečně jsou vzájemně zaměnitelné. Financování z veřejných zdrojů ve prospěch letišť proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod na trhu letecké dopravy v Unii.
(96)
V daném případě s přihlédnutím k tomu, že v době, k níž se vztahují skutečnosti, letiště Aeroporto dello Stretto provozovalo převážně vnitrostátní destinace a dvě mezinárodní trasy (Paříž a Malta) a že díky obdrženým finančním prostředkům mělo letiště možnost zůstat na trhu a významně rozšířit svou činnost, se Komise domnívá, že posuzovaná opatření mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
7.1.4. Závěr o existenci podpory
(97)
Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že kapitálové vklady poskytnuté společnosti SO.G.A.S. jejími vlastními veřejnými akcionáři k náhradě ztrát z období let 2004, 2005 a 2006 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.2. Oprávněnost podpory
(98)
Posuzovaná opatření byla provedena před formálním schválením ze strany Komise; Itálie proto nesplnila povinnost pozastavení podle čl. 108 odst. 3 SFEU.
7.3. Slučitelnost podpory
7.3.1. Slučitelnost ve smyslu pravidel pro služby obecného hospodářského zájmu
(99)
Společnost SO.G.A.S. tvrdí, že dotčená podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU.
(100)
Ustanovení čl. 106 odst. 2 uvádí, že „podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie“.
(101)
Tento článek zavádí výjimku ze zákazu poskytovat státní podporu podle článku 107 SFEU, pokud je podpora nezbytná a přiměřená, aby bylo zaručeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu za přijatelných hospodářských podmínek. Ve smyslu čl. 106 odst. 3 SFEU Komise dohlíží na uplatňování tohoto článku mimo jiné stanovením podmínek pro splnění kritérií nezbytnosti a přiměřenosti.
(102)
Do 31. ledna 2012 rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (dále jen „rámec pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2005“) (27) a rozhodnutí týkající se služeb obecného hospodářského zájmu z roku 2005 představovaly předpisy přijaté Komisí pro uplatnění výjimky podle čl. 106 odst. 2 SFEU.
(103)
Dne 31. ledna 2012 vstoupil v platnost nový balíček dokumentů o službách obecného hospodářského zájmu, který zahrnuje rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (dále jen „rámec pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011“) (28) a rozhodnutí Komise 2012/21/EU (29).
7.3.1.1. Slučitelnost ve smyslu rozhodnutí 2005/842/ES
(104)
Předmětná opatření byla poskytnuta v červnu 2004, v červnu 2005 a v prosinci 2007. Příjemce tvrdí, že na dotčená opatření se nevztahuje oznamovací povinnost na základě rozhodnutí 2005/842/ES.
(105)
Rozhodnutí 2005/842/ES prohlásilo za slučitelné státní podpory ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované ve vztahu ke službám obecného hospodářského zájmu podnikům splňujícím podmínky stanovené v samotném rozhodnutí. Rozhodnutí 2005/842/ES zejména prohlásilo za slučitelné státní podpory ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytnuté letištím, i) kde roční počet cestujících nepřevyšuje jeden milion osob, ii) jejichž obrat před zdaněním za všechny činnosti nepřesáhl v průběhu dvou finančních let předcházejících roku, kdy byl daný podnik pověřen poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, částku 100 milionů EUR, pokud roční vyrovnávací platba za dotčenou službu nepřesahuje 30 milionů EUR (30).
(106)
Rozhodnutí 2005/842/ES se vztahovalo pouze na podpory ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby ve vztahu ke skutečným službám obecného hospodářského zájmu. Aby bylo možné využít této výjimky, vyrovnávací platba za závazek veřejné služby v podobě poskytování služby obecného hospodářského zájmu musela rovněž splňovat zvláštní požadavky podle článků 4, 5 a 6 uvedeného rozhodnutí (31).
(107)
Článek 4 rozhodnutí 2005/842/ES stanoví, že službou obecného hospodářského zájmu musí být dotčený podnik pověřen prostřednictvím jednoho nebo více úředních aktů obsahujících zejména povahu a délku trvání závazků veřejné služby, ukazatele pro výpočet, kontrolu a hodnocení vyrovnávací platby, jakož i ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí její navrácení. Článek 5 rozhodnutí 2005/842/ES stanoví, že výše vyrovnávací platby musí být omezena rozsahem nezbytným pro úhradu nákladů vynaložených v souvislosti s plněním závazků veřejné služby, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený výnos. Konečně článek 6 rozhodnutí 2005/842/ES stanoví, že členské státy provádějí pravidelné kontroly směřující ke zjištění, zda podniky nedostávají vyrovnávací platby přesahující výši určenou podle článku 5.
(108)
Z důvodů vysvětlených v bodě 7.1.2.1 tohoto rozhodnutí Komise dospěla k závěru, že ani příjemce ani italské orgány neprokázaly, že společnosti SO.G.A.S. byl uložen jasně vymezený závazek veřejné služby. Kromě toho neprokázaly, že v takzvaných pověřovacích aktech, které přijaly, jsou jakkoli obsaženy ukazatele pro výpočet, kontrolu a hodnocení vyrovnávací platby a ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí její navrácení. Z toho vyplývá, že požadavky podle článků 4, 5 a 6 rozhodnutí 2005/842/ES týkající se právních aktů pověření nebyly splněny.
(109)
Komise se proto domnívá, že náhrada ztrát provozovatele letiště Aeroporto dello Stretto nebyla slučitelná s vnitřním trhem ani vyňata z oznamovací povinnosti podle rozhodnutí 2005/842/ES.
(110)
Navíc pokud neexistuje jasné vymezení závazku veřejné služby uloženého společnosti SO.G.A.S, nemůže být opatření považováno za slučitelné s vnitřním trhem a vyňaté z povinnosti oznámení předem podle čl. 10 písm. b) rozhodnutí 2012/21/EU. Komise proto posuzovala, zda může být opatření považováno za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu bodu 69 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011, který stanoví, že „Komise použije zásady stanovené v tomto sdělení na protiprávní podporu, o které rozhodne po 31. lednu 2012, i když byla podpora udělena před tímto datem“.
7.3.1.2. Slučitelnost ve smyslu rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011
(111)
Bod 16 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 stanoví nezbytné požadavky, aby mohlo být pověření službou obecného hospodářského zájmu považováno za platné. Zejména následující písm. a) bodu 16 stanoví, že v pověřovacím aktu musí být jasně uvedeny náplň a délka trvání závazků veřejné služby. Ze stejných důvodů již objasněných v bodě 7.1.2.1 tohoto rozhodnutí posuzovaná opatření podpory tedy nemohou být považována za slučitelná ve smyslu rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011. Zejména příjemce nebyl jasně pověřen provozováním letiště jako celku ve formě služby obecného hospodářského zájmu. Komise neobdržela žádný pověřovací akt, který by předem jednoznačně vymezoval službu obecného hospodářského zájmu, kterou byl příjemce pověřen, ani jeho právo na vyrovnávací platbu. Dále nebyly Komisi předloženy žádné důkazy o tom, že body 17 a 18 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 byly dodrženy.
(112)
Komise se tedy domnívá, že posuzované opatření podpory nemůže být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU.
(113)
Pro úplnost Komise zdůrazňuje, že bod 9 rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2011 stanoví, že vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu přiznaná podnikům, které jsou v obtížích, musí být posuzována podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
(114)
Během fáze předběžného posuzování Itálie skutečně tvrdila, že SO.G.A.S je podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Itálie však také tvrdila, že posuzovaná opatření nejsou součástí plánu restrukturalizace a že plán takovéto povahy neexistuje. Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise měla za to, že tato opatření nemohou být považována za slučitelná s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Během formálního vyšetřování již Itálie netvrdila, že provozovatel letiště se v okamžiku poskytnutí opatření podpory nacházel v obtížích, a že tedy podpory jsou slučitelné na základě výše uvedených pokynů.
(116)
Jelikož Komise neměla důkazy, které by jí umožnily posoudit slučitelnost předmětných opatření na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, nemůže tato opatření prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu výše uvedených pokynů.
7.3.2. Slučitelnost ve smyslu nových pokynů pro leteckou dopravu
(117)
Dne 31. března 2014 Komise přijala sdělení „Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností“ (dále jen „nové pokyny pro leteckou dopravu“) (32). Tyto pokyny se použijí na provozní podpory letišť poskytnuté do 31. března 2014.
(118)
Provozní podpora poskytnutá před vstupem nových pokynů pro leteckou dopravu v platnost by mohla být prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto podmínky:
-
příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je mimo jiné splněna, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (33),
-
potřeba státního zásahu: podpora se musí zaměřovat na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (34),
-
existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště (35),
-
přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (36),
-
zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (37).
(119)
Podle prohlášení italských orgánů okrajová zeměpisná poloha a nedostatečný rozvoj nákladní dopravy představují pro region Kalábrie vážný problém, zejména z důvodu nedostatku přiměřené infrastruktury. Itálie prohlásila, že posuzovaná opatření jsou součástí širšího projektu, jehož cílem je posílit dopravní síť v Kalábrii. Tato opatření by umožnila společnosti SO.G.A.S. zlepšit infrastrukturu a služby nabízené letištěm na základě nové regionální strategie, která se zaměřuje na posílení dopravní sítě a usnadnění přístupu do regionu.
(120)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že provozní podpora poskytnutá společnosti SO.G.A.S. přispěla k dosažení cíle společného zájmu zaměřeného na zlepšení přístupnosti, propojení a rozvoje regionů prostřednictvím rozvoje infrastruktury pro bezpečnou a spolehlivou leteckou dopravu.
(121)
Jak je uvedeno v nových pokynech pro leteckou dopravu, menší letiště by mohla mít s financováním vlastní činnosti bez veřejných zdrojů problémy. Podle bodu 118 nových pokynů pro leteckou dopravu letiště s ročním objemem přepravy nižším než 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt velkou část svých provozních nákladů. Objem přepravy na letišti Aeroporto dello Stretto se konstantně udržoval pod hranicí 700 000 cestujících. Komise se proto domnívá, že podpora je nezbytná, neboť umožnila zlepšit propojenost regionu Kalábrie, které by trh sám o sobě nenabídl.
(122)
Bez poskytnutí podpory by činnost příjemce byla významně omezena nebo dokonce ukončena. Zároveň podpora nepřekročila částku nezbytnou k pokrytí provozních ztrát, a byla tedy omezena na nezbytné minimum umožňující provádění činnosti, která je předmětem podpory.
(123)
Žádné jiné letiště se ve stejné spádové oblasti (38) nenachází, neboť jak již bylo vysvětleno, nejbližší letiště je vzdálené více než 130 kilometrů. Itálie dále potvrdila, že letištní infrastruktura byla k dispozici všem leteckým společnostem za nediskriminačních podmínek. Informace, které měla Komise k dispozici, ani připomínky zúčastněných stran předložené během vyšetřování nezpochybnily nediskriminační přístup k infrastruktuře.
(124)
Na základě těchto úvah Komise dospěla k závěru, že podmínky slučitelnosti vymezené novými pokyny pro leteckou dopravu byly splněny.
7.3.3. Závěr týkající se slučitelnosti podpory
(125)
Na základě posouzení, které předchází, Komise dospěla k závěru, že oznámené opatření podpory je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU.
(126)
Tento závěr formulovaný ve smyslu pravidel státní podpory nebrání použití jiných ustanovení unijního práva, včetně předpisů týkajících se životního prostředí.
8. ZÁVĚR
(127)
Komise se domnívá, že Itálie provedla dotčenou podporu protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Na základě posouzení, které předchází, se však rozhodla k podpoře nevznést námitky, neboť podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a s novými pokyny pro leteckou dopravu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Itálie poskytla ve prospěch společnosti SO.G.A.S. S.p.A. (Società per la Gestione dell'Aeroporto dello Stretto) ve výši 6 392 847 EUR, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 11. června 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-11 ta' Ġunju 2014
dwar l-Għajnuna mill-Istat S.A.26818 (C 20/10) (ex N 536/08 e NN 32/10) li l-Italja wettqet favur SO.G.A.S. - Kumpanija għall-ġestjoni tal-ajruport ta' Stretto
(notifikata bid-dokument C(2014) 3571)
(It-test bit-Taljan biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/944/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA
wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), b'mod partikolari l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
wara li stiednet il-partijiet interessati jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom b'konformità mal-artikoli msemmija (1) u kkunsidrat l-osservazzjonijiet ippreżentati,
billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Fis-27 ta' Ottubru 2008 l-awtoritajiet Taljani nnotifikaw lill-Kummissjoni dwar l-intenzjoni tar-Reġjun ta' Calabria li jagħti għajnuna fil-forma ta' injezzjonijiet ta' kapital biex ikopri t-telf finanzjarju mġarrab fl-2004 u fl-2005 minn SO.G.A.S. S.p.A. - Kumpanija għall-Ġestjoni tal-Ajruport ta' Stretto (minn hawn 'il quddiem “SO.G.A.S.” jew “il-benefiċjarju”) li tiġġestixxi l-ajruport ta' Reggio Calabria.
(2)
Matul l-eżami preliminari l-Kummissjoni saret taf dwar l-eżistenza ta' miżuri oħra ta' appoġġ favur l-istess benefiċjarju li setgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali. Dawn il-miżuri kienu inklużi fl-investigazzjonijiet tal-Kummissjoni.
(3)
Wara li ġiet infurmata dwar il-fatt li l-għajnuna mill-Istat kienet fil-fatt ingħatat qabel ma hi setgħet tivvaluta l-kompatibilità tagħha mas-suq intern, il-Kummissjoni rreġistrat il-każ bħala għajnuna mhux innotifikata bin-numru NN 32/10.
(4)
Il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni dwar il-miżura notifikata bl-ittri tas-27 ta' Novembru 2008, tat-23 ta' Frar 2009 u tad-19 ta' Mejju 2009, li l-Italja wieġbet fl-14 ta' Jannar 2009, fis-26 ta' Marzu 2009 u fid-9 ta' Ottubru 2009.
(5)
Permezz ta' ittra tal-20 ta' Lulju 2010, il-Kummissjoni infurmat lill-Italja dwar id-deċiżjoni tagħha li tibda proċedura ta' investigazzjoni formali skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE dwar il-miżuri ta' għajnuna mogħtija lil SO.G.A.S. (minn hawn 'il quddiem “deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura”).
(6)
Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni li tibda l-proċedura kienet ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2). Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jissottomettu l-osservazzjonijiet tagħhom.
(7)
Permezz ta' ittra tad-19 ta' Novembru 2010, il-benefiċjarju ppreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu dwar id-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura. Fl-20 ta' Diċembru 2010 l-Kummissjoni ssottomettiet dawn l-osservazzjonijiet lill-awtoritajiet Taljani, u tagħthom l-opportunità li jikkummentaw dwarhom. Fid-29 ta' April 2011, wara tfakkira tal-Kummissjoni tat-8 ta' Marzu 2011, wasslu l-osservazzjonijiet tal-Italja. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda osservazzjoni oħra mill-partijiet interessati.
(8)
L-awtoritajiet Taljani ppreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom dwar id-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura b'ittri tat-23 ta' Settembru 2010 u tal-15 ta' Diċembru 2010.
(9)
Permezz ta' ittra tat-30 ta' Marzu 2012, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni dwar il-miżuri li kienu qed jiġu investigati, li eventwalment ġiet sottomessa mill-awtoritajiet Taljani permezz ta' ittra tat-30 ta' April 2012.
2. DESKRIZZJONI DETTALJATA TAL-MIŻURI
2.1. Il-benefiċjarju
(10)
Il-benefiċjarju tal-miżuri huwa l-kumpanija ta' ġestjoni tal-Ajruport ta' Reggio Calabria, SO.G.A.S.
(11)
SO.G.A.S. hija kumpanija pubblika li taqa' taħt il-liġi Taljana, stabbilita f'Marzu 1981 u tappartjeni kompletament lil entitajiet pubbliċi.
(12)
Il-volum ta' traffiku ġestit mill-ajruport żdied minn 272 859 passiġġier fl-2004 għal 571 694 passiġġier fl-2012 (3).
2.2. Il-miżuri kkontestati
(13)
Il-miżura notifikata mill-Italja dwar l-injezzjoni ta' kapital ta' EUR 1 824 964 mir-Reġjun ta' Calabria biex tkopri t-telf imġarrab minn SO.G.A.S. fl-2004 u fl-2005.
(14)
F'Ġunju tal-2005 u l-2006, l-azzjonarji pubbliċi ta' SO.G.A.S. ddeċidew li jagħmlu tajjeb għat-telf imġarrab mill-kumpanija maniġerjali tal-ajruport (EUR 1 392 900 u EUR 2 257 028 rispettivament) fis-sentejn ta' qabel, permezz ta' injezzjonijiet ta' kapital proporzjonali. Dak iż-żmien, ir-Reġjun ta' Calabria kellu 50 % tal-kapital, filwaqt li l-bqija kienu ishma miżmuma mill-Muniċipalità ta' Reggio Calabria, mill-Provinċja ta' Reggio Calabria, mill-Provinċja ta' Messina, mill-Muniċipalità ta' Messina, mill-Kamra tal-Kummerċ ta' Reggio Calabria u mill-Kamra tal-Kummerċ ta' Messina.
(15)
Abbażi tal-informazzjoni li kellha l-Kummissjoni fiż-żmien meta adottat id-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura, il-Provinċja ta' Reggio Calabria, il-Muniċipalità ta' Messina, il-Municipalità ta' Reggio Calabria u l-Kamra tal-Kummerċ ta' Messina kienu diġà għamlu injezzjonijiet ta' kapital proporzjonali.
(16)
Fl-2006 l-kumpanija maniġerjali tal-ajruport irreġistrat telf ieħor ta' EUR 6 018 982. F'Diċembru 2007 l-azzjonisti ta' SO.G.A.S. iddeċidew li jikkonvertu r-riżervi tal-kumpanija f'ekwità u li jwettqu tnaqqis tal-kapital tal-kumpanija biex ikopru l-bqija tat-telf. Il-kapital iddeterminat f'dan il-mod xorta kien inqas mill-ammont minimu preskritt mil-liġi Taljana għall-kumpanija maniġerjali tal-ajruport. L-azzjonisti ta' SO.G.A.S. sadanittant iddeċidew li jżidu l-kapital tal-kumpanija ta' EUR 2 742 919 għal-livelli konformi mal-obbligi legali. Iż-żieda fil-kapital twettqet permezz ta' konverżjoni tal-bonds li qabel kienu sottoskritti minn uħud mill-azzjonisti ta' SO.G.A.S., għal total ta' EUR 2 742 919. Minħabba li r-Reġjun ta' Calabria ma kienx parti mill-azzjonisti li kellhom tali bonds konvertibbli, is-sehem tiegħu tal-kapital tal-kumpanija naqas minn 50 % għal 6,74 %.
2.3. L-awtorità li tat l-għajnuna
(17)
Ir-Reġjun ta' Calabria huwa l-awtorità li wettqet il-miżuri msemmija.
(18)
Kif diġà spjegat hawn fuq, anki l-Provinċja ta' Reggio Calabria, il-Muniċipalità ta' Reggio Calabria, il-Provinċja ta' Messina, il-Muniċipalità ta' Messina, il-Kamra tal-Kummerċ ta' Reggio Calabria u l-Kamra tal-Kummerċ ta' Messina taw fondi pubbliċi lil SO.G.A.S. permezz ta' injezzjonijiet ta' kapital proporzjonali destinati biex ikopru t-telf irreġistrat fl-2004, fl-2005 u fl-2006 u biex iġibu l-kapital tal-kumpanija għal-livelli li jikkonformaw mal-obbligi tal-liġi.
2.4. Bilanċ
(19)
L-awtoritajiet Taljani nnotifikaw l-injezzjoni ta kapital ta' EUR 1 824 964 li jikkorrispondi għas-sehem tar-Reġjun ta' Calabria tal-kapital ta' SO.G.A.S., kif deċiż f'Ġunju tal-2005 u l-2006 rispettivament. Barra minn hekk, kif diġà enfasizzat, it-telf ekwivalenti għal EUR 1 824 964 kien eliminat mill-azzjonisti pubbliċi l-oħra. Injezzjoni oħra ta' kapital ta' EUR 2 742 919 twettqet f'Diċembru 2007.
(20)
L-allokazzjoni totali tal-miżuri li qed jiġu investigati tammonta għalhekk għal EUR 6 392 847.
2.5. Proċeduri ġudizzjarji nazzjonali
(21)
Minħabba li r-Reġjun ta' Calabria kien iddeċieda li ma jwettaqx l-injezzjonijiet ta' kapital deċiżi mill-azzjonisti f'Ġunju 2005 u l-2006 qabel deċiżjoni awtorizzata mill-Kummissjoni, SO.G.A.S. daħlet fi proċeduri ta' appell quddiem it-Tribunal ta' Reggio Calabria. It-Tribunal iddeċieda favur SO.G.A.S. u l-oppożizzjoni tar-Reġjun ġiet miċħuda f'Mejju 2009.
(22)
Għalkemm irrikonoxxa l-kompetenza tal-Kummissjoni li tiddeċiedi rigward il-kompatibilità tal-għajnuna mill-Istat mas-suq intern, l-imħallef Taljan iddeċieda li kienet fil-kompetenza tal-imħallfin nazzjonali li jiddeċiedu jekk miżura ta' għajnuna tikkostitwixxix għajnuna mill-Istat jew le. L-imħallef sostna li, fil-każ involut, il-finanzjament pubbliku ma kienx għajnuna mill-Istat fis-sens li t-tali finanzjament ma kienx att li jgħawweġ il-kompetizzjoni, u lanqas ma kellu impatti fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri. L-imħallef osserva wkoll li l-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq kien issodisfat fil-każ tal-miżura msemmija, irrispettivament mit-telf imġarrab fl-2004 u fl-2005, minħabba li fiż-żmien li ngħatat l-għajnuna diġà kienu jeżistu prospettivi raġjonevoli ta' vijabilità fit-tul.
(23)
Ir-Reġjun ippreżenta appell kontra d-deċiżjoni tat-Tribunal ta' Reggio Calabria fejn argumenta li l-miżura kienet għajnuna mill-Istat u għalhekk mhux suppost li titwettaq qabel l-adozzjoni ta' deċiżjoni ta' awtorizzazzjoni mill-Kummissjoni. F'Diċembru 2009 l-awtoritajiet Taljani infurmaw lill-Kummissjoni li l-appell kien ġie miċħud u li ma kellhomx mezzi oħra proċedurali biex jappellaw il-konċessjoni tal-kontribuzzjoni pubblika lil SO.G.A.S.
3. RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA' INVESTIGAZZJONI FORMALI
(24)
Fid-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura, il-Kummissjoni qieset, b'mod preliminari, li kemm l-injezzjonijiet proporzjonali tar-Reġjun u tal-azzjonisti l-oħra pubbliċi li jkopru t-telf imġarrab fl-2004 u fl-2005, kif ukoll l-injezzjonijiet ta' kapital approvati mill-azzjonisti ta' SO.G.A.S. f'Diċembru 2007 jammontaw għal għajnuna mill-Istat għar-raġunijiet li ġejjin:
(a)
kienu jikkonsistu minn trasferiment ta' fondi minn serje ta' awtoritajiet reġjonali u lokali, jiġifieri, ir-Reġjun ta' Calabria, il-Provinċja ta' Reggio Calabria, il-Muniċipalità ta' Reggio Calabria, il-Provinċja ta' Messina u l-Muniċipalità ta' Messina u, minn entitajiet lokali awtonomi li jaqgħu taħt il-liġi pubblika, jiġifieri l-Kamra tal-Kummerċ ta' Reggio Calabria u l-Kamra ta' Kummerċ ta' Messina, lil SO.G.A.S. u għalhekk kienu jirrigwardaw riżorsi pubbliċi u kienu attribwibbli għall-Istat;
(b)
ma kinux jirrispettaw il-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq u għalhekk kienu jagħtu vantaġġ selettiv lil SO.G.A.S.;
(c)
kienu atti li jxekklu l-kompetizzjoni u kellhom impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(25)
Il-Kummissjoni qieset, b'mod preliminari, li l-miżuri kkontestati kienu inkompatibbli mas-suq intern. L-ewwel nett, il-Kummissjoni osservat li l-Italja kienet iddikjarat espressament li SO.G.A.S. ma kellhiex il-piż ta' spejjeż tas-servizz pubbliku ta' interess ġenerali (“SGEI”). It-tieni, il-Kummissjoni nnutat li, kif ikkonfermat mill-awtoritajiet Taljani, il-miżuri ma kienu jirreferu għal ebda investiment speċifiku tal-ajruport u għalhekk qieset, b'mod preliminari, li l-kompatibilità tal-miżuri ma setgħetx tiġi vvalutata abbażi tal-kriterji stipulati mil-Linji Gwida Komunitarji dwar il-finanzjament tal-ajruporti u l-għajnuna pubblika tal-bidu lil-linji tal-ajru li jitilqu minn ajruporti reġjonali (4) (minn hawn 'il quddiem “il-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005”). It-tielet, l-awtoritajiet Taljani, għalkemm sostnew li SO.G.A.S. kienet f'diffikultà skont il-Linji Gwida Komunitarji dwar l-Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar ta' Impriżi f'Diffikultà (minn hawn 'il quddiem “il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar”) (5), speċifikaw li l-miżuri ma kinux jiffurmaw parti minn pjan ta' ristrutturar u li fil-fatt ma kien jeżisti l-ebda pjan bħal dan. Fl-aħħar nett, il-Kummissjoni qieset li l-miżuri ma kinux kompatibbli mal-Linji gwida dwar l-għajnuna mill-Istat b'għan reġjonali għall-perijodu 2007-2013 (minn hawn 'il quddiem “il-Linji Gwida dwar l-għajnuna mill-Istat b'għan reġjonali”) (6) li jagħtu l-kwadru għall-valutazzjoni tal-għajnuna mill-Istat mogħtija abbażi tal-Artikolu 107(3)(a) u (c) tat-TFUE.
(26)
Fir-rigward ta' dak li jikkonċerna l-azzjonijiet proposti quddiem l-imħallef nazzjonali kontra r-rifjut tar-Reġjun li jagħti l-kontribuzzjoni proprja proporzjonali qabel l-awtorizzazzjoni tal-Kummissjoni skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni qieset li, minħabba s-supremazija tal-liġi tal-Unjoni fuq il-liġi nazzjonali u sakemm in-notifika ma kinitx irtirata formalment, l-Italja kellha l-obbligu li tikkonforma mal-klawżola ta' sospensjoni msemmija fl-Artikolu 108(3) tat-TFUE. Il-Kummissjoni qieset li l-pożizzjoni li adottaw l-imħallfin nazzjonali kellha tiġi miċħuda u li l-awtoritajiet Taljani ma kellhomx iwettqu l-miżura notifikata sakemm kienet għadha pendenti l-proċedura dwar l-għajnuna mill-Istat, minħabba l-primat tal-obbligu ta' sospensjoni msemmi fl-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
4. OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(27)
Il-Kummissjoni rċeviet biss l-osservazzjonijiet tal-benefiċjarju SO.G.A.S., li jappoġġjaw u jintegraw l-argumenti ppreżentati mill-awtoritajiet Taljani matul il-proċedura ta' investigazzjoni formali.
4.1. L-eżistenza ta' għajnuna
(28)
Il-benefiċjarju jsostni li l-miżuri taħt investigazzjoni ma jirrappreżentawx għajnuna mill-Istat, għaliex ma ġewx issodisfatti s-suppożizzjonijiet kollha stipulati mill-Artikolu 107(1) tat-TFUE. B'mod aktar speċifiku, il-benefiċjarju jafferma li l-miżura: (i) ma għandhiex impatti fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri jew, alternattivament, (ii) ma tagħtix vantaġġ ekonomiku selettiv lil SO.G.A.S. u iii) ma xxekkilx il-kompetizzjoni.
(29)
SO.G.A.S. tafferma li l-miżuri kkontestati ġew konċessi skont il-kundizzjonijiet normali tas-suq u għalhekk huma kompatibbli mal-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq. Il-kumpanija ssostni wkoll li l-miżuri huma kompatibbli mal-Artikoli 2446 u 2447 tal-Kodiċi Ċivili Taljana, li jobbligaw lill-azzjonisti ta' kumpanija li tkun irreġistrat telf li jaqbeż terz tal-kapital ikopru t-telf sabiex jevitaw il-likwidazzjoni tal-kumpanija. Barra minn hekk, in-nuqqas ta' kopertura tat-telf tal-kumpanija maniġerjali tal-ajruport min-naħa tal-azzjonisti kieku kien jikkawża r-revoka (skont l-Artikolu 13 tad-D.M. tat-12 ta' Novembru 1997, nru 521) tal-ġestjoni parzjali tal-ajruport ta' Stretto mogħtija lil SO.G.A.S. abbażi tal-Artikolu 17 D.L. 67/1997, u jwassal biex il-kumpanija żgur ma tiksibx il-konċessjoni tal-ġestjoni sħiħa, għal liema kien ġie ppreżentat att promotur lill-Ministeru tat-Trasport. Għalhekk huwa raġjonevoli li jitqies li anki azzjonist privat, li jsib ruħu quddiem tali alternattiva, kieku kien jaġixxi fl-istess mod biex iżid il-valur tal-parteċipazzjoni proprja.
(30)
Il-benefiċjarju fakkar li t-Tribunal ta' Reggio Calabria kien ikkummissjona valutazzjoni indipendenti tal-kumpanija f'Ġunju 2008 u li l-valur tal-kumpanija kien ġie stmat f'intervall inkluż bejn EUR 12 000 000 u EUR 17 000 000.
(31)
Sabiex jagħti prova tal-prospetti ta' dħul tal-kumpanija, il-benefiċjarju ppreżenta lill-Kummisjoni pjan industrijali u finanzjarju ppreparat f'Ottubru 2008 minn konsulent estern f'isem SO.G.A.S. li jagħti ipoteżi tal-irkupru tal-vijabilità tal-kumpanija fl-2013.
(32)
SO.G.A.S. spjegat ukoll li f'Lulju 2007 ġiet ippubblikata sejħa għall-offerti għall-privatizzazzjoni parzjali tal-kapital soċjali proprju. F'dan il-kuntest, assoċjazzjoni temporanja ta' impriżi (ATI) italo-arġentina ppreżentat offerta għall-akkwist ta' 35 % tal-kapital soċjali ta' SO.G.A.S. Offerta bħal din tqieset ekonomikament żvantaġġuża mill-azzjonisti ta' SO.G.A.S. F'Marzu 2010 ġiet ippubblikata sejħa għall-offerti ġdida għall-akkwist ta' 35 % tal-ishma ta' SO.G.A.S. Skont SO.G.A.S., iż-żewġ offerti li rċevew bħala risposta għas-sejħa għall-offerti juru, flimkien mal-offerta inizjali tal-ATI, li f'dan il-każ il-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq kien irrispettat.
(33)
Barra minn hekk, il-benefiċjarju jqis żbaljata l-osservazzjoni tal-Kummissjoni li l-passiġġieri li jużaw l-ajruport ta' Stretto jistgħu, skont il-post ta' residenza tagħhom, jużaw minflok l-ajurporti ta' Catania, Lamezia Terme u Crotone u li għalhekk il-miżuri miċħuda jistgħu potenzjalment ixekklu l-kompetizzjoni fil-livell ta' kumpanija maniġerjali tal-ajruport.
(34)
L-ewwel nett, l-ajruport ta' Stretto u l-ajruporti ta' Catania, Lamezia Terme u Crotone huma ajruporti reġjonali destinati għat-titjiriet diretti, li żoni ta' lħuq tagħhom mhumiex sovraposti; barra minn hekk, l-ajruport ta' Stretto ma qed jikkompeti ma l-ebda ajruport ieħor Taljan jew tal-Unjoni. L-ispeċifikazzjonijiet ġeografiċi flimkien ma' dawk infrastrutturali tar-Reġjun ta' Calabria jeskludu kull sovrapożizzjoni potenzjonali taż-żona ta' lħuq tal-ajruport ta' Stretto ma' dawk ta' ajruporti oħra Taljani qrib. L-ajruport ta' Lamezia Terme jinsab aktar minn 130 km 'il bogħod, b'ħin medju ta' vvjaġġar bil-karozza ta' madwar siegħa mill-ajruport ta' Stretto. Ma jeżistux kollegamenti diretti ta' veloċità għolja bejn l-ajruport ta' Stretto u dak ta' Crotone, li jinsabu madwar tlett sigħat 'il bogħod minn xulxin. L-ajruport ta' Catania jinsab f'żona ġeografika oħra, aktar minn 130 km 'il bogħod u b'ħin medju ta' vvjaġġar bil-karozza ta' madwar siegħa u tletin/erbgħin minuta.
(35)
F'dan ir-rigward, SO.G.A.S. ippreżentat tabella li tagħti l-koeffiċjenti ta' korrelazzjoni bejn il-fluss ta' passiġġieri li jaslu l-ajruport ta' Stretto u dak tal-ajruporti ta' Lamezia Terme, Crotone u Catania. It-tabella turi li l-passiġġieri tal-ajruport ta' Stretto jikkostitwixxu komponent ġdid ta' traffiku reġjonali. Għaldaqstant, l-għeluq eventwali tal-ajruport iwassal għal telf ta' parti mid-domanda għas-servizzi ta' trasport bl-ajru aktar milli r-ridistribuzzjoni bejn l-ajruporti l-oħra. SO.G.A.S. ippreżentat ukoll tabella li turi li l-miżuri li qed jiġu investigati ħolqu effettivament domanda ġdida għas-servizzi ta' trasport bl-ajru fiż-żona, li ħoloq vantaġġi pożittivi kemm għall-operaturi tal-ajru li jixtiequ jeffettwaw kollegamenti ġodda bejn l-ajruport ta' Stretto u l-ajruporti l-oħra nazzjonali u tal-Unjoni, kif ukoll għall-ajruporti l-oħra li jridu jiffaċċjaw żieda fid-domanda.
(36)
SO.G.A.S. ċaħdet ukoll il-valutazzjoni preliminari tal-Kummissjoni li tgħid li l-miżuri setgħu jxekklu l-kompetizzjoni bejn it-trasportaturi tal-ajru. Il-benefiċjarju osserva li f'dan il-każ il-finanzjament pubbliku ma ġie ttrasferit lil ebda operatur tal-ajru fil-forma ta' taxxi tal-inżul aktar baxxi jew benefiċċji oħra. It-taxxi tal-inżul u kundizzjonijiet oħra operattivi tal-ajruport huma stabbiliti mill-awtorità pubblika kompetenti mingħajr ebda marġini ta' diskrezzjoni għall-kumpanija maniġerjali tal-ajruport. Barra minn hekk, il-benefiċjarju sostna li l-ajruport ta' Stretto kien servut l-aktar minn Alitalia (li kienet tipprovdi sitt titjiriet fuq total ta' kuljum ta' tmienja) u li xejn ma kien jagħti x'jifhem li l-operaturi charter u low cost kienu interessati jwettqu kollegamenti ġodda li jitilqu mill-ajruport ta' Stretto.
(37)
SO.G.A.S. ikkonkludiet billi affermat li, fil-valutazzjoni tal-impatt tal-miżura fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni suppost qieset iżjed iċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ u eskludiet li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat.
4.2. Kompatibilità tal-għajnuna
(38)
Fir-rigward tal-kompatibilità tal-miżuri skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE, SO.G.A.S. enfasizzat li l-finanzjament pubbliku li qed jiġi investigat kellu l-għan li jżomm lill-kumpanija maniġerjali tal-ajruport topera u li jiġu żviluppati ċerti attivitajiet ekonomiċi. Dan l-għan huwa ġġustifikat bil-fatt li l-ajruporti ta' daqs żgħir normalment mhumiex kapaċi jiġġeneraw biżżejjed dħul biex ikopru l-ispejjeż meħtieġa biex jiggarantixxu l-osservazzjoni tal-istandards tas-sigurtà. Barra minn hekk, l-ajruport ta' Stretto, b'kont meħud tal-karatteristiċi infrastrutturali tiegħu u tar-restrizzjonijiet konsegwenzjali imposti mill-ENAC (7), diffiċilment jista' jilqa' operaturi tal-ajru charter u low cost.
(39)
B'mod partikolari, abbażi tal-parametri tal-ENAC (Aġenzija Nazzjonali għall-Avjazzjoni Ċivili), l-ajruport ta' Stretto jikkwalifika bħala ajruport tal-Livell II. Il-klassifikazzjoni mwettqa mill-ENAC hija bbażata fuq id-daqs tal-infrastrutturi aktar milli l-volum ta' traffiku tal-passiġġieri u tobbliga lill-ajruporti b'livelli baxxi ta' traffiku jsostnu l-istess spejjeż għall-konformità mal-istandards tas-sigurtà bħal ajruporti b'aktar minn miljun passiġġier fis-sena.
(40)
Mingħajr il-finanzjament pubbliku li qed jiġi investigat, l-ajruport ikun kostrett joħroġ mis-suq b'konsegwenzi negattivi fuq livell reġjonali fuq il-mobilità tar-residenti. Dan kieku kien iwaqqaf lill-azzjonisti milli jgawdu kwalunkwe possibilità ta' dħul fuq l-investiment tagħhom.
(41)
Fl-aħħar nett, jew alternattivament, SO.G.A.S. issostni li, minħabba li d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/842/KE (8) dwar servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali tapplika għal dan il-każ, il-miżuri kkontestati xorta jistgħu jitqiesu kompatibbli mas-suq intern u jkunu eżenti mill-obbligu ta' notifika.
(42)
SO.G.A.S. affermat li minħabba li t-traffiku annwali tal-ajruport ma kienx jaqbeż il-miljun passiġġier fil-perjodu ta' referenza, il-ġestjoni kumplessiva tiegħu kienet tirrappreżenta SGEI skont l-Artikolu 2(1)(d) tad-Deċiżjoni 2005/842/KE. Barra minn hekk, SO.G.A.S. spjegat li skont id-D.L. Nru 250 tal-25 ta' Lulju 1997, l-entitajiet pubbliċi lokali jistgħu jżommu l-parteċipazzjoni tagħhom biss f'dawk il-kumpaniji li l-kapital tagħhom kien jipproduċi servizzi ta' interess ġenerali. SO.G.A.S. minn dejjem kienet miżmuma mill-entitajiet pubbliċi lokali ta' Calabria u ta' Messina, li juri suppost in-natura ta' SGEI rikonoxxuta għall-ġestjoni tal-ajruport. Sabiex turi li l-ġestjoni tal-ajruport hija SGEI, SO.G.A.S. ippreżentat lill-Kummissjoni d-determinazzjonijiet tas-27 ta' Lulju 2010 u tad-19 ta' Ġunju 2010 tal-Muniċipalità ta' Reggio Calabria b'referenza għall-importanza tas-servizzi tal-ajruport fuq livell reġjonali.
(43)
Il-kumpens tal-obbligi ta' servizz pubbliku huwa limitat għall-eliminazzjoni tat-telf imġarrab mill-kumpanija maniġerjali tal-ajruport għall-fornitura tal-SGEI u għalhekk huwa konformi mal-prinċipji ta' ħtieġa u proporzjonalità stipulati fl-Artikolu 5(1) tad-Deċiżjoni 2005/842/KE. Fir-rigward tan-nuqqas ta' att li jaħtar effettivament lill-kumpanija maniġerjali tal-ajruport biex tipprovdi l-SGEI, SO.G.A.S. ipproponiet it-tħejjija ta' abbozz ta' konvenzjoni, sabiex jiġi eliminat kwalunkwe dubju, f'dak li jirrigwarda l-ajruport ta' Stretto, rigward il-konformità mal-erbgħa kundizzjonijiet kumulattivi msemmija fis-sentenza Altmark (9).
5. OSSERVAZZJONIJIET TAL-AWTORITAJIET TALJANI
(44)
Fid-deċiżjoni ta' bidu l-Kummissjoni osservat li, dak iż-żmien, l-Italja kienet ikkonfermat li SO.G.A.S. ma kinitx uffiċjalment f'diffikultà minħabba l-ispejjeż tas-servizz pubbliku ta' interess ġenerali, u għalhekk ma setgħetx tiġi vvalutata l-kompatibilità mal-miżuri miċħuda b'referenza għar-regoli tal-SGEI.
5.1. In-natura ta' SGEI tal-attivitajiet tal-ajruport
(45)
Matul l-investigazzjoni, l-Italja sostniet li l-miżuri li qed jiġu investigati kienu jikkostitwixxu kumpens għall-provvista ta' SGEI min-naħa ta' SO.G.A.S. Skont l-awtoritajiet Taljani, ma setgħax jiġi eskluż - fin-nuqqas ta' provi għall-kuntrarju - li l-konformità mar-regoli tal-Unjoni rigward l-SGEI setgħet tiġi kkonfermata, fil-każ ta' SO.G.A.S., permezz ta' “valutazzjoni ex post”.
(46)
L-Italja ssostni li l-pożizzjoni tal-Kummissjoni tagħti importanza eċċessiva lir-rekwiżiti formali minflok ir-rekwiżiti sostanzjali tal-SGEI. Biex tappoġġa t-tali affermazzjoni, l-Italja tat valutazzjoni rapida tal-erba' kriterji tas-sentenza Altwark. Din iddikjarat li huwa fatt li SO.G.A.S ġiet fdata b'missjoni ta' servizz pubbliku. Dan l-inkarigu huwa kkonfermat, direttament u indirettament, minn diversi atti amministrattivi li ġew adottati mill-awtoritajiet lokali. F'dan ir-rigward, l-Italja tat il-minuti tad-deliberazzjoni tal-Kunsill Lokali ta' Reggio Calabria tas-17 ta' Ottubru 2007 dwar id-deċiżjoni li jiġi ssussidjat it-telf tal-kumpanija maniġerjali tal-ajruport, kif ukoll il-minuti tal-Kunsill Lokali ta' Reggio Calabria tas-16 ta' Ġunju 2009 u tal-31 ta' Diċembru 2009, li juru li l-attivitajiet tal-ajruport jistgħu jitqiesu bħala SGEI. Tabilħaqq, fil-minuti tal-Kunsill Lokali ta' Reggio Calabria tas-17 ta' Ottubru 2007 hemm miktub “ir-Reġjun ta' Calabria qies ċerti attivitajiet imwettqa fl-ajruport ta' Reggio Calabria meħtieġa biex jitwettaq servizz ta' interess ekonomiku ġenerali, u impona fuq SO.G.A.S. s.p.a. serje ta' obbligi ta' servizz pubbliku sabiex jiggarantixxi li l-interess tal-pubbliku ġenerali jiġi mħares kif xieraq; f'każijiet simili, il-parti responsabbli għall-ġestjoni tal-ajruport tista' tkun issussidjata mill-awtoritajiet pubbliċi fil-każ ta' spejjeż żejda li jirriżultaw mill-obbligi ta' servizz pubbliku li jkunu tali li ma jeskludux li l-ġestjoni ta' ajruport fit-totalità tiegħu ma tistax titqies bħala servizz ekonomiku ta' interess ġenerali”.
(47)
B'mod aktar ġenerali, ir-Reġjun ta' Calabria jikkonforma mal-Protokoll għall-iżvilupp tal-ajruporti ta' Lamezia Terme - Crotone - Reggio Calabria, li minnu jirriżulta kif is-servizzi tal-ajruport għandhom in-natura ta' servizzi pubbliċi meħtieġa għall-iżvilupp ekonomiku u soċjali tar-Reġjun u bħala tali jistgħu jkunu s-suġġett ta' finanzjament mir-riżorsi tal-Unjoni, jew riżorsi nazzjonali jew reġjonali.
(48)
L-Italja enfasizzat ukoll li fit-28 ta' Diċembru 2008 l-kumpanija maniġerjali tal-ajruport talbet lill-azzjonisti jipprovdu għat-tnaqqis tat-telf proprju minħabba l-obbligu ta' servizz pubbliku u li l-ebda operatur mhu se jagħti s-servizz ta' ġestjoni tal-ajruport abbażi ta' kundizzjonijiet purament kummerċjali. L-ewwel kriterju Altmark għalhekk kien rispettat.
(49)
L-awtoritajiet Taljani jaffermaw li l-parametri tal-kumpens huma implikati mill-bilanċ ta' SO.G.A.S., li fih l-ispejjeż tal-ġestjoni huma murija b'mod trasparenti. Il-finanzjament pubbliku huwa limitat għalhekk biex ikopri t-telf, mingħajr ebda marġini favur id-destinatarju.
(50)
Fir-rigward tat-tielet kriterju tas-sentenza Altmark, l-Italja enfasizzat li fil-każ tas-servizzi pubbliċi l-interventi tal-azzjonist pubbliku ma jistgħux jiġu pparagunati ma' dawk ta' investitur privat. L-imġiba tal-entitajiet pubbliċi tista' tiġi ġġustifikata mill-insegwiment ta' objettiv ta' interess pubbliku li bħala tali huwa indipendenti mill-applikazzjoni tal-kriterju tal-investitur privat. Minħabba li f'dan il-każ l-imġiba tal-azzjonisti pubbliċi ma kinitx iġġustifikata minn kunsiderazzjonijiet kummerċjali, ma tistax tiġi pparagunata ma' dik ta' investitur tas-suq. L-Italja kkonkludiet li t-tielet kriterju Altmark, li suppost jimplika l-applikazzjoni tal-kriterju tal-investitur privat, ma japplikax għall-każ li qed jiġi investigat.
(51)
L-Italja fl-aħħar ikkonkludiet li, minħabba n-natura ta' SGEI tal-attività mwettqa minn SO.G.A.S., l-injezzjonijiet ta' kapital jistgħu jitqiesu, abbażi tal-valutazzjoni ex post, bħala kumpens għat-twettiq ta' SGEI u li għalhekk ma jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat.
5.2. Kompatibilità tal-għajnuna
(52)
L-Italja affermat li anki kieku kienu meqjusin bħala għajnuna mill-Istat, il-miżuri inkwistjoni xorta għandhom jitqiesu bħala kompatibbli mal-Artikolu 2(1) tad-Deċiżjoni 2005/842/KE.
5.3. Nuqqas ta' tgħawwiġ tal-kompetizzjoni
(53)
L-Italja rreferiet għall-punt 39 tal-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005, li jgħid li “il-finanzjament mogħti lill-ajruporti reġjonali żgħar (kategorija D) m'għanduxixekkel il-kompetizzjoni jew jaffettwa il-kummerċ kuntrarjament għall-interess komuni”.
(54)
L-awtoritajiet Taljani affermaw ukoll li l-attivitajiet tal-ajruport mhumiex vijabbli. Ċirkostanza bħal din hija evidenzjata mill-fatt li, minkejja li ngħatat ħafna pubbliċità lill-intenzjoni tal-bidu li titwettaq privatizzazzjoni parzjali tal-kumpanija, il-proċedura ma kellhiex riżultat pożittiv. Meta jitqies li l-investituri potenzjali kien ikollhom jassumu l-obbligu li jagħmlu tajjeb għat-telf previst għas-snin sussegwenti, kif stabbiliti mill-pjan industrijali-finanzjarju ppubblikat fis-sejħa għall-offerti, u li l-unika offerta li ġiet riċevuta ma kinitx tqieset ekonomikament vijabbli, huwa ovvju li dik involuta hija attività li min-natura tagħha hija destinata li tagħmel telf. Barra minn hekk, il-fatt li ma kienx hemm offerenti interessati li jieħdu responsabbiltà għat-telf kollu potenzjali, iżda biss f'limiti stabbiliti minn qabel, juri n-nuqqas ta' suq attraenti għall-investituri, li fih innifsu jeskludi l-possibilità li l-miżuri jista' jkollhom impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
6. L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-ITALJA DWAR L-OSSERVAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET INTERESSATI
(55)
B'ittra tas-27 ta' April 2012, l-awtoritajiet Taljani ppreżentaw, f'isem ir-Reġjun ta' Calabria, il-kummenti proprji dwar l-osservazzjonijiet ta' SO.G.A.S. fl-investigazzjoni
(56)
L-Italja sostniet l-argumenti ppreżentati mill-benefiċjarju, inklużi dawk relatati man-natura ta' SGEI tal-miżuri li qed jiġu investigati, u żiedet li proprju minħabba din in-natura, dawn ma setgħux jitqiesu bħala għajnuna mill-Istat.
(57)
In-natura tal-miżuri, barra minn hekk, mhijiex tali li xxekkel il-kompetizzjoni u/jew ikollha impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
7. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
7.1. L-eżistenza tal-għajnuna
(58)
Skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, huma inkompatibbli mas-suq intern, sa fejn ikollhom impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri, kull forma ta' għajnuna mogħtija mill-Istati, jiġifieri permezz ta' riżorsi tal-Istat, li jiffavorixxu ċerti impriżi jew ċerti produtturi, li jxekklu jew jheddu li jxekklu l-kompetizzjoni, minbarra d-derogi koperti mit-TFUE.
(59)
Il-kriterji stabbiliti bl-Artikolu 107(1) huma kumulattivi. Għalhekk, sabiex jiġi stabbilit jekk il-miżuri notifikati jikkostitwixxux għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE, trid tiġi aċċertata l-preżenza tal-kundizzjonijiet kollha indikati hawn fuq. B'mod partikolari l-appoġġ finanzjarju:
(a)
tingħata mill-Istat, jew permezz ta' riżorsi tal-Istat,
(b)
tiffavorixxi ċerti impriżi jew ċerti prodotturi,
(c)
twassal għal xkiel jew theddida ta' xkiel tal-kompetizzjoni,
(d)
għandha impatt fuq il-kummerċbejn l-Istati Membri.
(60)
Fis-sentenza Flughafen Leipzig-Halle (10), it-Tribunal iddikjara li l-kostruzzjoni u l-ġestjoni ta' ajruport ċivili hija attività ta' natura ekonomika. L-unika eċċezzjoni hija relatata ma' ċerti attivitajiet li normalment jaqgħu taħt l-awtoritajiet pubbliċi u għalhekk ma jistgħux jitqiesu bħala attivitajiet ekonomiċi. Il-finanzjament ta' ċerti attivitajiet mill-Istat ma jaqax fil-kamp ta' applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat. Għalhekk huwa mingħajr dubju li SO.G.A.S. tikkostitwixxi impriża skont il-liġi dwar l-għajnuna mill-Istat, minħabba li din iġġestixxi l-ajruport ta' Stretto u toffri servizzi tal-ajruport bi ħlas lill-operaturi ekonomiċi (b'mod partikolari lit-trasportaturi tal-ajru) li jinsabu fl-ajruport.
7.1.1. Riżorsi tal-Istat
(61)
Il-kunċett ta' għajnuna mill-Istat jinkludi kull vantaġġ dirett jew indirett, iffinanzjat minn riżorsi pubbliċi u mogħti direttament mill-Istat jew minn entitajiet intermedji li jaġixxu fil-kompetenzi mogħtija lilhom mill-Istat. Bħala konsegwenza, dan jinkludi wkoll l-għajnuna mogħtija minn entitajiet reġjonali jew lokali tal-Istati Membri, irrispettivament mill-istatut tagħhom jew mid-deskrizzjoni tagħhom (11).
(62)
Fil-premessi 27 u 28 tad-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura, il-Kummissjoni osservat li l-miżura li qed tiġi investigata kienet tikkonsisti minn trasferiment ta' fondi minn serje ta' awtoritajiet reġjonali u lokali lil SO.G.A.S. Għalhekk, il-Kummissjoni qieset li l-miżuri inkwistjoni kienu jikkonċernaw riżorsi pubbliċi u kienu attribwibbli għall-Istat. Barra minn hekk, il-Kummissjoni qieset li r-riżorsi tal-kmamar tal-kummerċ Taljani kienu jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat. Billi l-kmamar tal-kummerċ huma entitajiet pubbliċi suġġetti għad-dritt pubbliku, li jqishom bħala parti integrali tal-amministrazzjoni pubblika, u huma responsabbli għal ċerti funzjonijiet pubbliċi, il-Kummissjoni qieset li d-deċiżjonijiet tagħhom kienu attribwibbli għall-Italja. Abbażi ta' dan, ir-riżorsi tal-Kamra tal-Kummerċ ta' Messina għandhom jitqiesu bħala riżorsi pubbliċi u t-trasferiment tagħhom jista' jkun attribwibbli għall-Istat. La l-Italja u lanqas il-partijiet terzi interessati ma kkontestaw ir-riżultati preliminari matul l-investigazzjoni.
(63)
Għalhekk, il-Kummissjoni kkonfermat li l-miżuri kollha li qed jiġu investigati huma mogħtija permezz ta' riżorsi tal-Istati u huma attribwibbli għalih.
7.1.2. Vantaġġ ekonomiku selettiv
(64)
Il-finanzjament pubbliku hu selettiv għaliex dan jibbenefika impriża waħda: SO.G.A.S. F'dan il-każ partikolari, dan ikopri t-telf li ġġarrab il-kumpanija fit-twettiq tal-attivitajiet normali tagħha.
(65)
Il-Kummissjoni tqis li, sa fejn il-kostruzzjoni u l-ġestjoni ta' infrastruttura tal-ajruport jikkostitwixxu attività ta' natura ekonomika, il-finanzjament pubbliku mogħti lill-ġestjoni tat-tali infrastruttura biex ikopri l-ispejjeż li normalment għandhom jitħallsu minnha stess jikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għal SO.G.A.S., għaliex dan isaħħaħ il-pożizzjoni fis-suq tagħha u jimpedixxi li l-forzi li huma preżenti fis-suq jipproduċu l-effetti normali tagħhom (12).
(66)
Il-Kummissjoni tinnota li filwaqt li fil-fażi preliminari l-Italja kienet sostniet li l-provvista ta' SGEI ma kinitx ġiet fdata b'mod formali lill-ajruport, wara l-adozzjoni tad-deċiżjoni ta' bidu tal-proċedura, l-Italja bidlet il-pożizzjoni tagħha u sostniet li l-finanzjament pubbliku inkwistjoni kien jirrappreżenta fil-fatt kumpens pubbliku għall-konformità mal-obbligi ta' servizz pubbliku (“OSP”) (13).
(67)
Sabiex jiġi stabbilit jekk il-kumpens għall-provvista ta' SGEI jikkostitwixxix vantaġġ skont l-Artikolu 107 tat-TFUE, il-Qorti, fis-sentenza tal-Kawża Altmark, iddefiniet il-kriterji li ġejjin (14):
(1)
l-impriża benefiċjarja trid tkun responsabbli effettivament sabiex twettaq obbligi ta' servizz pubbliku, u tali obbligi jridu jkunu ddefiniti b'mod ċar (minn hawn 'il quddiem “l-ewwel kriterju tas-sentenza Altmark”);
(2)
il-parametri li fuqhom huwa kkalkolat il-kumpens iridu jkunu stabbiliti minn qabel b'mod oġġettiv u trasparenti (minn hawn 'il quddiem “it-tieni kriterju tas-sentenza Altmark”);
(3)
il-kumpens ma jistax ikun iktar minn dak li hu neċessarju sabiex ikunu koperti l-ispejjeż kollha jew parti minnhom, li jirriżultaw mit-twettiq ta' obbligi ta' servizz pubbliku, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta' tali obbligi (minn hawn 'il quddiem “it-tielet kriterju tas-sentenza Altmark”);
(4)
meta, f'każ speċifiku, l-impriza li għandha twettaq l-obbligi ta' servizz pubbliku mhijiex magħżula permezz ta' proċedura ta' appalt pubbliku li tippermetti li jintgħażel il-kandidat kapaċi li jipprovdi tali servizzi bl-inqas spiża għall-komunità, il-livell tal-kumpens neċessarju għandu jkun stabbilit abbażi ta' analiżi tal-ispejjeż, li impriża medja, immexxija tajjeb u adegwatament mogħnija b'mezzi ta' trasport sabiex tkun tista' tissodisfa l-bżonnijiet neċessarji ta' servizz pubbliku, kienet tagħmel sabiex twettaq tali obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti kollu kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta' dawn l-obbligi (minn hawn 'il quddiem “ir-raba' kriterji tas-sentenza Altmark”).
7.1.2.1. L-ewwel kriterju tas-sentenza Altmark
(68)
L-ewwel kundizzjoni stabbilita mis-sentenza Altmark tikkoinċidi mar-rekwiżit ta' affidament u definizzjoni tal-SGEI ċara stabbilit fl-Artikolu 106(2) tat-TFUE (15).
(69)
L-ewwel nett, l-Artikolu 106(2) tat-TFUE japplika b'mod esklussiv għal “kull impriża responsabbli sabiex topera” SGEI. Il-Qorti tal-Ġustizzja enfasizzat ripetutament il-ħtieġa ta' att ta' affidament (16). Fil-fatt, dan l-att huwa meħtieġ sabiex jiddefinixxi l-obbligi tal-impriża u tal-Istat. Fin-nuqqas ta' att uffiċjali bħal dan, il-missjoni speċifika tal-impriża ma tkunx magħrufa u ma jkunx possibbli li jiġi ddeterminat kumpens ekwu (17). Għalhekk, il-ħtieġa ta' definizzjoni ċara tal-SGEI hija parti integrali u essenzjali tal-kunċett ta' affidament u tirriżulta għalhekk b'mod dirett mill-Artikolu 106(2) TFUE. L-affidament ta' servizz lil impriża jrid ikun anki, loġikament, akkumpanjat mid-definizzjoni tiegħu.
(70)
Fil-Komunikazzjoni dwar is-servizzi ta' interess ġenerali tal-2001, il-Kummissjoni kienet diġà enfasizzat il-konnessjoni bejn id-definizzjoni ta' affidament u l-ħtieġa u l-proporzjonalità tal-kumpens tal-SGEI skont l-Artikolu 106(2) TFUE (18). Il-punt 22 tal-Komunikazzjoni jiċċara li “f'kull wieħed mill-każijiet, sabiex tapplika l-eċċezzjoni provvduta bl-Artikolu 106(2) TFUE, il-missjoni tas-servizz pubbliku teħtieġ li tiġi ddefinita biċ-ċar u trid tiġi fdata b'mod espliċitu permezz ta' att ta' awtorità pubblika (…). Dan l-obbligu huwa meħtieġ sabiex jiġu żgurati ċ-ċarezza legali kif ukoll it-trasparenza rigward iċ-ċittadini u huwa indispensabbli għall-Kummissjoni li twettaq l-istima tagħha tal-proporzjonalità”. L-affidament u d-definizzjoni għalhekk huma suppożizzjonijiet loġiċi essenzjali għal kull valutazzjoni sinifikanti tal-proporzjonalità tal-kumpens. L-imħallfin tal-Unjoni enfasizzaw ripetutament il-ħtieġa ta' definizzjoni ċara tal-obbligi ta' servizz pubbliku għall-applikazzjoni kemm tad-deroga msemmija fis-sentenza Altmark kif ukoll tal-Artikolu 106(2) TFUE (19).
(71)
Il-Qafas għall-SGEI tal-2005 (20) jikkonferma t-tali strateġija. Abbażi tal-punt 8 tal-Qafas, il-Kummissjoni tista' tiddikjara bħala kompatibbli mas-suq intern il-kumpens ta' servizz pubbliku li jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) TFUE, sakemm japplikaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Qafas stess. Tali kundizzjonijiet jinkludu, b'mod partikolari, l-affidament tal-SGEI permezz ta' att uffiċjali wieħed jew iżjed minn wieħed, li jindikaw in-natura preċiża u d-dewmien tal-obbligi ta' servizz pubbliku, il-parametri għall-kalkolu, il-kontroll u r-reviżjoni tal-kumpens, kif ukoll il-mod kif jiġi evitat il-kumpens żejjed u r-rimborż eventwali tiegħu (punt 13 tal-Qafas għall-SGEI tal-2005).
(72)
Anki l-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni Ewropea għall-kumpens mogħti għall-fornitura ta' servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali (21) tal-2011 tiċċara li l-SGEI u l-obbligi ta' servizz pubbliku jridu jkunu ddefiniti minn qabel b'mod ċar. Skont il-punt 51 tat-tali Komunikazzjoni, “sabiex japplika l-Artikolu 106(2) tat-Trattat, it-tħaddim ta' SGEI irid ikun fdat lil impriża waħda jew aktar. L-impriżi interessati jridu għalhekk ikunu ġew inkarigati b'kompitu speċjali mill-Istat. Anki l-ewwel kriterju ta' Altmark jitlob li l-impriża jkollha obbligu ta' servizz pubbliku xi twettaq. B'hekk, sabiex ikun konformi mal-ġurisprudenza Altmark, huwa meħtieġ li jingħata inkarigu ta' servizz pubbliku li jiddefinixxi l-obbligi tal-impriżi inkwistjoni u tal-awtorità”. Il-punt 52 suċċessiv jistabbilixxi li l-missjoni ta' servizz pubbliku trid tingħata permezz ta' att wieħed jew iżjed li jridu jiddefinixxu b'mod preċiż tal-anqas il-kontenut u t-terminu ta' żmien tal-obbligi ta' servizz pubbliku; l-impriża u, fejn applikabbli, it-territorju kkonċernat; in-natura ta' kwalunkwe drittijiet esklussivi jew speċjali mogħtija lill-impriża mill-awtorità inkwistjoni; il-parametri għall-kalkolu, il-kontroll u r-reviżjoni tal-kumpens kif ukoll l-arranġamenti biex jiġi evitat u jiġi rkuprat kull kumpens eċċessiv.
(73)
Madankollu, l-awtoritajiet Taljani qed isostnu li l-approċċ tal-Kummissjoni huwa formali wisq u li lil SO.G.A.S. kienet ġiet fdata effettivament ir-responsabbiltà ta' SGEI, l-aktar fuq il-bażi ta' dokumenti li ġew imħejjija wara l-adozjoni tal-miżuri li qed jiġu investigati.
(74)
Skont l-Italja, il-kwalifikazzjoni bħala servizz ta' interess ekonomiku ġenerali tal-ġestjoni tal-ajruport ta' Stretto għandha tiġi inferita mid-diversi riżoluzzjonijiet reġjonali li jikkwotaw l-interess pubbliku kopert mis-servizzi tal-ajruport u r-rwol tagħhom fl-appoġġ tal-iżvilupp ekonomiku tar-reġjun. Madankollu, l-ebda waħda minn dawn ir-riżoluzzjonijiet reġjonali msemmija ma tat definizzjoni espliċita tal-missjoni ta' servizz pubbliku preżunta mogħtija lill-ġestjoni tal-ajruport, u lanqas ir-regoli li jirregolaw il-kumpens tiegħu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li l-atti inkwistjoni kienu ppubblikati sa mill-2007 u għalhekk ġew wara l-istabbiliment preżunt tas-servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali, jiġifieri wara l-attività tal-ajruport fil-perjodu kopert bejn l-2004 u l-2006. Barra minn hekk, l-Italja ma tat l-ebda dokument lill-Kummissjoni li sar qabel l-2004 u li kien jiddefinixxi l-kamp ta' applikazzjoni tal-obbligi ta' servizz pubbliku preżunti imponuti fuq il-benefiċjarju.
(75)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li fil-każ li qed jiġi investigat l-SGEI preżunt ma ġiex fdat kif xieraq lill-benefiċjarju.
(76)
Il-Kummissjoni ma tistax tilqa' l-argument tal-awtoritajiet Taljani li jgħid li l-obbligi ta' servizz pubbliku jistgħu jiġu kkumpensati b'mod legali anki kieku s-servizz ma kienx ikkwalifikat minn qabel bħala SGEI u fdat bħala tali lill-benefiċjarju ex ante. Kieku dan kien possibbli, l-Istati Membri jkunu jistgħu, għad-diskrezzjoni tagħhom, jikkunsidraw mill-ġdid ex post il-ħtieġa li jimponu obbligi ta' servizz pubbliku. Fi kliem ieħor, jekk impriża jkollha telf finanzjarju, l-Istati Membri jistgħu jafdawha b'obbligi ta' servizz pubbliku li permezz tagħhom ikunu jistgħu jagħtuha kumpens bħala għajnuna, irrispettivament minn kwalunkwe valutazzjoni ex ante tal-ħtieġa li jingħata tali servizz fl-interess ġenerali. Dan l-approċċ mhuwiex kompatibbli mal-kundizzjoni li s-servizzi ta' interess ekonomiku ġenerali jridu jingħataw lill-impriża inkwistjoni permezz ta' att uffiċjali wieħed jew iżjed li jiddefinixxu, b'mod partikolari, il-kontenut u t-terminu ta' żmien tal-obbligi ta' servizz pubbliku, il-parametri għall-kalkolu, il-kontroll u r-reviżjoni tal-kumpens, kif ukoll id-dispożizzjonijiet meħtieġa għall-prevenzjoni u l-irkupru eventwali ta' kumpens eċċessiv. L-allegazzjoni tal-awtoritajiet Taljani li s-servizzi tal-ajruport huma essenzjali għall-iżvilupp ekonomiku tar-reġjun mhijiex biżżejjed biex jiġi kkunsidrat li l-SGEI ingħata b'mod korrett lill-benefiċjarju, minħabba li l-obbligi ta' servizz pubbliku u r-regoli relatati mal-kumpens ma ġewx iddefiniti minn qabel u b'mod trasparenti.
(77)
Barra minn hekk, jekk tilqa' l-pożizzjoni tal-awtoritajiet Taljani li skontha l-Istati Membri jistgħu jafdaw SGEI ex post, dan ifisser li tkun qed tiffavorixxi dawk l-Istati li kisru l-obbligi ta' notifika u sospensjoni. Stati bħal dawn jistgħu jsostnu li l-għajnuna mill-Istat mhux legali mogħtija lil impriża sservi biex tikkumpensal-ispejjeż ta' servizz pubbliku mogħti inċidentalment mill-benefiċjarju (mingħajr ma t-tali servizz ikun ġie ddefinit minn qabel jew fdat lill-impriża). Mill-banda l-oħra, dawk l-Istati Membri li kellhom l-intenzjoni li jirrispettaw l-obbligu ta' notifika jridu jafdaw u jiddefinixxu b'mod ċar l-SGEI ex ante, sabiex jirrispettaw ir-regoli tal-SGEI u l-ġurisprudenza Altmark.
(78)
Dan iwassal għal inċentiv biex l-Istati Membri ma jagħtux notifika ta' għajnuna ġdida mill-Istat, li jmur kontra l-prinċipju kkonsolidat li abbażi tiegħu l-Istati Membri li ma jagħtux notifika ta' għajnuna mill-Istat ma jistgħux jiġu ppreferuti fuq l-Istati Membri l-oħra li jagħtu notifika (22).
(79)
Fil-qosor, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-ewwel kundizzjoni stipulata fis-sentenza Altmark me ġietx osservata; tqis ukoll li fil-każ li qed jiġi investigat lanqas il-bqija tal-kundizzjonijiet Altmark ma ġew osservati, abbażi tal-kunsiderazzjonijiet li żviluppaw wara.
7.1.2.2. It-tieni kriterju tas-sentenza Altmark
(80)
Fil-każ li qed jiġi investigat, l-ebda parametru għall-kalkolu tal-kumpens ma ġie stabbilit minn qabel. L-atti ta' affidament imsemmija li jirreferu għalihom l-awtoritajiet Taljani ma jagħtux deskrizzjoni dettaljata tas-servizzi li għandu jipprovdi l-benefiċjarju, lanqas ma jistabbilixxu mekkaniżmu ta' kumpens għall-missjoni pubblika preżunta mogħti lilu.
7.1.2.3. It-tielet kriterju tas-sentenza Altmark
(81)
Skont it-tielet kriterju tas-sentenza Altmark, il-kumpens riċevut għat-twettiq tal-obbligi ta' servizz pubbliku ma jistax ikun iktar minn dak li hu neċessarju sabiex ikunu koperti l-ispejjeż imġarrba kollha jew parti minnhom, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti, kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta' tali obbligi.
(82)
Il-Kummissjoni ma tistax tilqa' l-argument tal-Italja li jgħid li l-ajruport inkwistjoni rċieva biss il-finanzjament pubbliku meħtieġ għat-twettiq tal-obbligi ta' servizz pubbliku minħabba li t-tali finanzjament kien limitat għall-kumpens tat-telf li rriżulta mit-twettiq tas-servizz. Prinċipju fundamentali tal-valutazzjoni tal-proporzjonalità tal-kumpens hu li huma biss l-ispejjeż netti mġarrba mill-operatur pubbliku għat-twettiq tal-obbligi ta' servizz pubbliku li jistgħu jwasslu għal kumpens. Fin-nuqqas ta' definizzjoni ċara tal-obbligi imposti fuq il-benefiċjarju, il-Kummissjoni ma tistax tistabbilixxi b'mod inekwivokabbli l-ispejjeż li għandhom jiġu kkunsidrati għall-kalkolu tal-kumpens.
(83)
Anki fejn il-ġestjoni kumplessiva tal-ajruport tista' tiġi kklassifikata bħala SGEI, ċerti attivitajiet li mhumiex marbuta b'mod dirett mal-attivitajiet bażiċi, li jinkludu, fost affarijiet oħra, il-kostruzzjoni, il-finanzjament, l-użu u l-kiri tal-ispazji u l-proprjetà immobbli għall-uffiċini, l-imħażen, il-lukandi u l-impriżi industrijali taż-żona tal-ajruport, kif ukoll il-ħwienet, ir-restoranti u l-ispazji tal-parkeġġ, mhumiex parti mill-missjoni ta' SGEI u għalhekk ma jistgħux jingħataw għajnuna skont ir-regoli tal-SGEI. L-awtoritajiet Taljani ma ppreżentaw l-ebda att li juri li ma ngħatatx għajnuna għal attivitajiet li mhumiex marbuta b'mod dirett mal-attivitajiet bażiċi tal-ajruport, skont il-punti 34 u 53(iv), il-punt iv tal-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005.
7.1.2.4. Ir-raba' kriterju tas-sentenza Altmark
(84)
Ir-raba' kriterju tas-sentenza Altmark jistabbilixxi li sabiex ma jikkostitwixxix għajnuna mill-Istat, il-kumpens irid ikun limitat għall-ammont minimu meħtieġ. Dan il-kriterju huwa meqjus issodisfatt fejn id-destinatarju tal-kumpens jintgħażel wara proċedura ta' sejħa għall-offerti pubblika jew, minflok, jekk il-kumpens jiġi kkalkolat b'referenza għall-ispejjeż ta' impriża effiċjenti.
(85)
Fil-każ inkwistjoni, il-benefiċjarju ma ntgħażilx permezz ta' proċedura ta' sejħa għall-offerti pubblika. Lanqas ma l-Italja tat lill-Kummissjoni xi prova tal-fatt li l-livell ta' kumpens ġie ddeterminat abbażi ta' analiżi tal-ispejjeż li impriża ta' daqs medju, ġestita b'mod effiċjenti u li għandha l-kapaċitajiet meħtieġa biex tissodisfa l-ħtiġijiet ta' servizz pubbliku mitluba, kieku jkollha biex twettaq it-tali obbligi, filwaqt li jiġi kkunsidrat id-dħul rilevanti, kif ukoll il-profitt raġjonevoli għat-twettiq ta' tali obbligi. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li ma jistax jiġi konkluż li l-finanzjament pubbliku inkwistjoni ġie ddeterminat abbażi tal-ispejjeż ta' impriża effiċjenti.
(86)
Bħala konsegwenza, il-Kummissjoni ma tistax tikkonkludi li l-benefiċjarju ta s-servizzi inkwistjoni għal inqas spejjeż għas-soċjetà.
(87)
Għal raġunijiet ta' kompletezza, il-Kummissjoni tosserva li, matul l-investigazzjoni, il-benefiċjarju ppreżenta anki l-argument li l-miżuri jikkonformaw mal-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq. Anki jekk il-ġestjoni tal-ajruport sofriet telf, huwa leġittimu li jiġi preżunt li l-attività kienet tinvolvi l-profitti.
(88)
F'dan ir-rigward, il-Kummissjoni tosserva l-ewwel nett li, għall-kuntrarju ta' dak li jsostni l-benefiċjarju, l-Italja, matul l-investigazzjoni, ma affermatx li l-Istat kien investa fil-kumpanija maniġerjali tal-ajruport bl-iskop ta' vijabilità tagħha u li, għall-kuntrarju, sostniet li l-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq ma kienx japplika għall-każ li qed jiġi investigat (ara l-premessa 49).
(89)
It-tieni, għall-fini tal-valutazzjoni bbażata fuq il-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq, huwa meħtieġ li jiġi stabbilit jekk, f'ċirkostanzi simili, investitur privat kienx jaġixxi fl-istess mod. Il-Qorti tal-Ġustizzja sostniet li, jekk l-aġir tal-investitur privat, li għandu jiġi mqabbel miegħu l-intervent tal-investitur pubbliku li jsegwi objettivi ta' politika ekonomika, mhuwiex neċessarjament dak tal-investitur komuni li jalloka l-kapital skont il-kapaċità tiegħu li jagħti introjtu għall-perjodi pjuttost qosra, dan irid jikkorrispondi għal dak ta' kumpanija holding privata jew ta' grupp imprenditorjali privat li jsegwi politika strutturali, globali jew settorjali, iggwidat mill-prospettiva ta' vijabilità fuq perjodu itwal (23). Sabiex jiġi stabbilit jekk l-Istat adottax jew le l-aġir ta' investitur attent f'ekonomija tas-suq, wieħed irid iqis il-kuntest taż-żmien li fih ġew adottati l-miżuri ta' appoġġ finanzjarju sabiex tiġi vvalutata r-raġuni ekonomika għall-aġir tal-Istat u għalhekk wieħed irid jevita li jsiru valutazzjonijiet ibbażati fuq sitwazzjoni suċċessiva (24). Skont il-ġurisprudenza stabbilita, jekk Stat Membru japplika l-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq matul il-proċeduri amministrattivi, hija r-responsabbiltà tiegħu, fil-każ ta' dubju, li jagħti prova b'mod inekwivokabbli u abbażi ta' elementi oġġettivi u li jistgħu jiġu vverifikati li l-miżura mwettqa hija attribwibbli għall-pożizzjoni tiegħu ta' azzjonist. Elementi bħal dawn iridu juru b'mod ċar li l-Istat Membru interessat ħa, minn qabel jew fl-istess żmien tal-konċessjoni tal-benefiċċju ekonomiku, id-deċiżjoni li jipproċedi, bil-miżura stabbilita b'mod effettiv, għal investiment fl-impriża pubblika kkontrollata (25).
(90)
F'dan is-sens, il-Kummissjoni ma tistax tilqa' l-argument, sostnut mill-benefiċjarju, li jgħid li l-miżuri li qed jiġu investigati kienu ddeterminati mill-prospett ta' qligħ tal-kumpanija, kif deskritt fil-pjan korporattiv imħejji fl-2008, li kellu bħala għan li jirrestawra l-vijabilità, minħabba li t-tali pjan kien ikkompletat wara li kienu diġà ġew deċiżi l-miżuri inkwistjoni. Il-Kummissjoni tqis li investitur privat se jġib miegħu kapital ġdid f'kumpanija li l-kapital tagħha huwa taħt il-livell minimu legali, bħal fil-każ ta' SO.G.A.S., biss jekk, fiż-żmien li titwettaq it-tali miżura, dan ikun jista' jipprevedi ir-restawr tal-vijabilità tal-kumpanija fi żminijiet raġjonevoli. Minħabba li la l-awtoritajiet Taljani u lanqas SO.G.A.S. ma taw elementi konkreti li jkopru l-perjodu tal-miżuri li qed jiġu investigati li juru li l-awtoritajiet pubbliċi kellhom l-intenzjoni li jagħmlu investiment u li setgħu raġjonevolment jistennew li jkollhom prestazzjoni ekonomika mit-tali operazzjoni li tkun aċċettabbli għal investitur privat u li l-Italja kkonfermat b'mod espliċitu li l-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq ma japplikax f'dan il-każ, il-Kummissjoni kkonkludiet li t-tali miżuri ma jirrispettawx il-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq.
7.1.2.5. Konklużjonijiet
(91)
Il-Kummissjoni tqis li l-każ li qed jiġi investigat ma jikkonforma mal-ebda mill-erbgħa kundizzjonijiet stabbiliti mill-Qorti tal-Ġustizzja fil-kawża Altmark u li l-miżuri involuti ma jikkonformawx mal-prinċipju tal-investitur li jopera f'ekonomija tas-suq. Għalhekk, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżuri involuti, jiġifieri l-injezzjonijiet ta' kapital li saru biex ikopru t-telf imġarrab minn SO.G.A.S. fl-2004, fl-2005 u fl-2006, jagħtu vantaġġ ekonomiku lill-kumpanija maniġerjali tal-ajruport.
7.1.3. Tgħawwiġ tal-kompetizzjoni u impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri
(92)
Fir-rigward tat-tgħawwiġ tal-kompetizzjoni, l-Italja enfasizzat li, abbażi tal-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005, “il-finanzjament mogħti lill-ajruporti reġjonali żgħar (kategorija D) m'għanduxixekkel il-kompetizzjoni jew jaffettwa il-kummerċ kuntrarjament għall-interess komuni”. It-test ikkwotat, madankollu, jirreferi għall-valutazzjoni tal-kompatibilità tal-għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE u mhuwiex maħsub biex jeskludi li l-finanzjament pubbliku ta' ajruporti żgħar jista' jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(93)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni tfakkar li l-punt 40 tal-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005 jistabbilixxi li “lil hinn minn dawn l-indikazzjonijiet ġenerali, mhux possibbli li tistabbilixxi regoli li jkopru kull każ possibbli, b'mod partikolari għall-ajruporti f'kategoriji C u D. Għal din ir-raġuni jkun meħtieġ li tiġi nnotifikata kull miżura li tista' tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat favur ajruport, sabiex ikun jista' jiġi eżaminat l-impatt tagħha fuq il-kompetizzjoni u fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri u tiġi vvalutata eventwalment il-kompatibilità tagħha.”
(94)
L-ajruport ta' Stretto hu wieħed mit-tliet ajruporti tar-reġjun ta' Calabria, li jinsab fl-estremità tan-Nofshinar tal-Peniżola Taljana. It-traffiku tal-ajruport dejjem kien taħt il-miljun passiġġier (26). Fiż-żmien li twettqet il-miżura li qed tiġi investigata, l-ajruport kien jappartjeni għall-kategorija D “ajruporti reġjonali żgħar”, skont il-Linji Gwida tal-Avjazzjoni tal-2005. Madankollu, it-traffiku tal-passiġġieri ġestit mill-ajruport fl-2012 huwa d-doppju ta' dak tal-2004.
(95)
Il-Kummissjoni nnotat li s-suq tal-ġestjoni tal-ajruport, li jinkludi l-ajruporti żgħar reġjonali, huwa suq miftuħ għall-kompetizzjoni, li fih joperaw numru ta' impriżi privati u pubbliċi fl-Unjoni kollha. Dan huwa kkonfermat anki mill-fatt li l-Italja kellha l-għan li tipprivatizza parti mill-kumpanija maniġerjali tal-ajruport ta' Stretto u li, għal dan il-għan, fl-2007 ppubblikat sejħa għall-offerti miftuħa għal impriżi ta' kull Stat Membru tal-Unjoni (ara l-premessa 32). Għalhekk, il-finanzjament pubbliku ta' kumpanija maniġerjali tal-ajruport jista' jxekkel il-kompetizzjoni fis-suq ta' ġestjoni tal-istrutturi tal-ajruport. Barra minn hekk, anki l-ajruporti li jappartjenu għal żoni ta' lħuq differenti jistgħu joperaw f'kompetizzjoni reċiproka biex jattiraw it-traffiku. Fil-fatt, sa ċertu punt u għal ċerti passiġġieri, ċerti destinazzjonijiet differenti huma interkambjabbli. Għalhekk, il-finanzjament pubbliku favur l-ajruporti jista' jxekkel il-kompetizzjoni u jkollu impatt fuq il-kummerċ fis-suq tat-trasport bl-ajru tal-Unjoni.
(96)
Fil-każ li qed jiġi investigat, filwaqt li jiġi kkunsidrat li dak iż-żmien l-ajruport ta' Stretto kien iservi l-aktar destinazzjonijiet nazzjonali u żewġ rotot internazzjonali (Pariġi u Malta) u li grazzi għall-fondi riċevuti l-ajruport seta' jibqa' fis-suq u jespandi b'mod sinifikanti l-attività tiegħu, il-Kummissjoni tqis li l-miżuri li qed jiġu investigati setgħu xekklu l-kompetizzjoni u seta' kellhom impatt fuq il-kummerċ bejn l-Istati Membri.
7.1.4. Konklużjoni dwar l-eżistenza tal-għajnuna
(97)
Fid-dawl ta' dak imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-injezzjonijiet ta' kapital konċessi lil SO.G.A.S. mill-azzjonisti pubbliċi proprji biex ikopru t-telf mill-attivitajiet tal-2004, l-2005 u l-2006, jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont l-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
7.2. Leġittimità tal-għajnuna
(98)
Il-miżuri li qed jiġu investigati twettqu qabel l-approvazzjoni formali tal-Kummissjoni; għalhekk, l-Italja ma kkonformatx mal-obbligu ta' sospensjoni msemmi fl-Artikolu 108(3) tat-TFUE.
7.3. Kompatibilità tal-għajnuna
7.3.1. Kompatibilità skont ir-regoli tal-SGEI
(99)
SO.G.A.S. issostni li l-għajnuna inkwistjoni hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(100)
L-Artikolu 106(2) jistabbilixxi li “kull impriża responsabbli sabiex topera servizzi ta' importanza ekonomika ġenerali jew li jkollha l-karattru ta' monopolju fiskali għandha tkun suġġetta għar-regoli tat-Trattati, b'mod partikolari dawk li jirriferu għall-kompetizzjoni, sa fejn l-applikazzjoni ta' dawn ir-regoli ma jostakolawx it-twettiq de jure jew de facto tal-funzjonijiet speċifiċi mogħtija lil dik l-impriża. L-iżvilupp tal-kummerċ ma għandux jiżviluppa b'mod kuntrarju għall-interessi tal-Unjoni”.
(101)
Tali artikolu jintroduċi deroga għall-projbizzjoni ta' konċessjoni ta' għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 107 tat-TFUE sa fejn l-għajnuna hija meħtieġa u proporzjonali biex tiggarantixxi l-provvista tal-SGEI għal kundizzjonijiet ekonomiċi aċċettabbli. Skont il-paragrafu 3 tal-Artikolu 106 tat-TFUE, il-Kummissjoni tissorvelja l-applikazzjoni ta' dan l-artikolu, fost affarijiet oħra, billi tispeċifika l-kundizzjonijiet għas-sodisfazzjon tal-kriterji ta' ħtieġa u proporzjonalità.
(102)
Qabel il-31 ta' Jannar 2012 il-Qafas Komunitarju għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' kumpens ta' servizz pubbliku (minn hawn 'il quddiem “il-Qafas għall-SGEI tal-2005”) (27) u d-Deċiżjoni dwar l-SGEI tal-2005, kienu jirrappreżentaw il-leġiżlazzjoni adottata mill-Kummissjoni għall-applikazzjoni tad-deroga msemmija fl-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(103)
Fil-31 ta' Jannar 2012 daħal fis-seħħ pakkett ġdid dwar l-SGEI, li jinkludi l-Qafas tal-Unjoni Ewropea għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' kumpens ta' servizz pubbliku (2011) (minn hawn 'il quddiem “il-Qafas għall-SGEI tal-2011”) (28) u d-Deċiżjoni 2012/21/UE tal-Kummissjoni (29).
7.3.1.1. Kompatibilità skont id-Deċiżjoni 2005/842/KE
(104)
Il-miżuri involuti kienu konċessi f'Ġunju 2004, f'Ġunju 2005 u f'Diċembru 2007. Il-benefiċjarju jsostni li l-miżuri involuti huma eżenti mill-obbligu ta' notifika abbażi tad-Deċiżjoni 2005/842/KE.
(105)
Id-Deċiżjoni 2005/842/KE kienet tiddikjara bħala kompatibbli l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' kumpens ta' servizz pubbliku mogħti fir-rigward tal-SGEI lill-impriżi li jikkonformaw mal-kundizzjonijiet stabbiliti mill-istess deċiżjoni. B'mod partikolari, id-Deċiżjoni 2005/842/KE tiddikjara bħala kompatibbli l-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' kumpens ta' servizz pubbliku għall-ajruporti i) fejn it-traffiku annwali li ma jkunx jaqbeż il-miljun passiġġier, ii) b'fatturat totali qabel it-taxxa ta' inqas minn EUR 100 miljun matul is-sentejn finanzjarji ta' qabel dik is-sena li fiha jkun ingħatalha s-servizz ta' interess ekonomiku ġenerali li jirċievu kumpens annwali għas-servizz inkwistjoni ta' anqas minn EUR 30 miljun (30).
(106)
Id-Deċiżjoni 2005/842/KE kienet tapplika biss għall-għajnuna fil-forma ta' kumpens għall-obbligi ta' servizz pubbliku relatati mas-servizzi attwali ta' interess ekonomiku ġenerali. Sabiex ikun jista' jibbenefika mit-tali eżenzjoni, il-kumpens għall-obbligi ta' servizz pubbliku għat-twettiq tal-SGEI ried jissodisfa l-kundizzjonijiet speċifiċi msemmija fl-Artikoli 4, 5 u 6 tal-istess Deċiżjoni (31).
(107)
L-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni 2005/842/KE jipprevedi li s-servizz ta' interess ekonomiku ġenerali jingħata lill-impriża inkwistjoni permezz ta' att uffiċjali wieħed jew iżjed li jiddefinixxu, fost l-oħrajn, in-natura u l-perjodu ta' validità tal-obbligi ta' servizz pubbliku, il-parametri għall-kalkolu, il-kontroll u r-reviżjoni tal-kumpens, kif ukoll l-arranġamenti biex jiġi evitat u jiġi rkuprat kumpens eċċessiv. L-Artikolu 5 tad-Deċiżjoni 2005/842/KE jistabbilixxi li l-kumpens għandu jkun limitat għal dak meħtieġ biex ikopri l-ispejjeż determinati għat-twettiq tal-obbligi ta' servizz pubbliku, wara li jittieħed kont tad-dħul rilevanti u ta' marġni ta' profitt raġjonevoli. Fl-aħħar nett, l-Artikolu 6 tad-Deċiżjoni 2005/842/KE jipprevedi li l-Istati Membri jwettqu kontrolli regolari sabiex jiżguraw li l-impriżi ma jirċevux kumpens li jkun aktar mill-ammont determinat b'konformità mal-Artikolu 5.
(108)
Għar-raġunijiet deskritti fil-punt 7.1.2.1 ta' din id-deċiżjoni, il-Kummissjoni tikkonkludi li la l-benefiċjarju, u lanqas l-awtoritajiet Taljani ma wrew li ġew fdati lil SO.G.A.S. obbligi ta' servizz pubbliku ddefiniti b'mod ċar. Barra minn hekk, dawn ma tawx prova li l-parametri għall-kalkolu, il-kontroll u r-reviżjoni tal-kumpens, u l-arranġamenti biex jiġi evitat u jiġi rkuprat kumpens eċċessiv kienu inklużi fi kwalunkwe mod fl-imsemmija atti ta' affidament adottati minnhom stess. Jirriżulta li r-rekwiżiti msemmija fl-Artikoli 4, 5 u 6 tad-Deċiżjoni 2005/842/KE relatati mal-atti ta' affidament ma ġewx issodisfatti.
(109)
Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-kumpens tat-telf tal-ġestjoni tal-ajruport ta' Stretto ma kienx kompatibbli mas-suq intern, lanqas ma kien eżentat mill-obbligu ta' notifika abbażi tad-Deċiżjoni 2005/842/KE.
(110)
Barra minn hekk, fin-nuqqas ta' definizjoni ċara tal-obbligi ta' servizz pubbliku imposti fuq SO.G.A.S., il-miżura ma tistax titqies kompatibbli mas-suq intern u eżenti mill-obbligu ta' notifika minn qabel imsemmi fl-Artikolu 10(b) tad-Deċiżjoni 2012/21/UE. Għalhekk, il-Kummissjoni vvalutat jekk il-miżura tistax titqies kompatibbli mas-suq intern skont il-punt 69 tal-Qafas għall-SGEI tal-2011, li jistabbilixxi li “l-Kummissjoni ser tapplika l-prinċipji stabbiliti f'din il-Komunikazzjoni għal għajnuna li ma tkunx skont il-liġi li dwarha tieħu deċiżjoni wara l-31 ta' Jannar 2012 anki jekk l-għajnuna tkun ingħatat qabel dik id-data”.
7.3.1.2. Kompatibilità skont il-Qafas għall-SGEI tal-2011
(111)
Il-punt 16 tal-Qafas għall-SGEI tal-2011 jistabbilixxi r-rekwiżiti meħtieġa sabiex l-affidament ta' SGEI jkun jista' jitqies validu. B'mod partikolari, il-punt a) li jsegwi l-punt 16 jistabbilixxi li l-att ta' affidament irid jindika b'mod ċar il-kontenut u t-terminu ta' żmien tal-obbligi tas-servizz pubbliku. Għalhekk, għall-istess raġunijiet diġà mogħtija fil-punt 7.1.2.1 ta' din id-deċiżjoni, il-miżuri ta' għajnuna li qed jiġu investigati ma jistgħux jitqiesu kompatibbli skont il-Qafas għall-SGEI tal-2011. B'mod partikolari, il-ġestjoni tal-ajruport fit-total tiegħu ma ġietx fdata b'mod ċar lill-benefiċjarju fil-forma ta' SGEI. Il-Kommissjoni ma rċeviet l-ebda att ta' affidament li jiddefinixxi ex ante b'mod uniku l-SGEI mogħti lill-benefiċjarju, lanqas id-dritt tiegħu għal kumpens. Barra minn hekk, ma ġewx sottomessi lill-Kummissjoni elementi li juru li l-punti 17 u 18 tal-Qafas għall-SGEI tal-2011 ġew osservati.
(112)
Il-Kummissjoni għalhekk tqis li l-miżura ta' għajnuna li qed tiġi investigata ma tistax tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 106(2) tat-TFUE.
(113)
Għall-fini ta' kompletezza, il-Kummissjoni tinnota li l-punt 9 tal-Qafas għall-SGEI tal-2011 jistabbilixxi li l-kumpens għal SGEI mogħti lill-impriżi f'diffikultà jrid jiġi vvalutat skont il-Linji Gwida Komunitarji dwar l-Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar ta' Impriżi f'Diffikultà.
(114)
Matul il-fażi ta' valutazzjoni preliminari, l-Italja kienet sostniet fil-fatt li SO.G.A.S. kienet impriża f'diffikultà skont il-Linji Gwida dwar l-Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar. Madankollu, l-Italja kienet sostniet ukoll li l-miżuri li qed jiġu investigati ma kinux parti minn pjan ta' ristrutturar u li pjan tat-tali natura ma kienx jeżisti. Għalhekk, fid-deċiżjoni tagħha ta' bidu tal-proċedura, il-Kummissjoni kienet qieset li t-tali miżuri ma setgħux jitqiesu kompatibbli mal-Linji Gwida dwar l-Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar.
(115)
Matul l-investigazzjoni formali, l-Italja ma komplietx issostni li l-ġestjoni tal-ajruport kien f'diffikultà fil-mument tal-konċessjoni tal-miżuri ta' għajnuna u li bħala konsegwenza l-għajnuna kienet kompatibbli abbażi tal-linji gwida msemmija.
(116)
Fin-nuqqas ta' elementi li jippermettu lill-Kummissjoni tivvaluta l-kompatibilità tal-miżuri li qed jiġu investigati abbażi tal-Linji Gwida dwar l-Għajnuna mill-Istat għas-Salvataġġ u r-Ristrutturar, din ma tistax tiddikjara t-tali miżuri kompatibbli mas-suq intern skont il-linji gwida msemmija.
7.3.2. Kompatibilità skont il-Linji Gwida l-ġodda tal-Avjazzjoni
(117)
Fil-31 ta' Marzu 2014, il-Kummissjoni adottat il-Komunikazzjoni “Linji Gwida dwar l-għajnuna mill-Istat għall-ajruporti u l-linji tal-ajru” (minn hawn 'il quddiem “il-Linji Gwida l-ġodda tal-Avjazzjoni”) (32). Dawn japplikaw għall-għajnuna għall-funzjonament tal-ajruporti konċessa qabel il-31 ta' Marzu 2014.
(118)
L-għajnuna għall-funzjonament mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ tal-Linji Gwida l-ġodda tal-Avjazzjoni tista' tiġi ddikjarata kompatibbli għall-ispejjeż kollha tat-twettiq mhux koperti sakemm jiġu ssodisfatti l-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
kontribut għal mira definita sew ta' interess komuni: din il-kundizzjoni tiġi ssodisfatta, fost affarijiet oħra, jekk l-għajnuna żżid il-mobilità taċ-ċittadini tal-Unjoni u l-konnettività tar-reġjuni jew tiffaċilita l-iżvilupp reġjonali (33),
-
il-bżonn għal intervent pubbliku: l-għajnuna għandha tkun immirata lejn sitwazzjonijiet fejn tali għajnuna tistà ġġib magħha titjib materjali li s-suq ma jistax jagħti hu stess (34),
-
eżistenza ta' effett ta' inċentiv: din il-kundizzjoni tiġi ssodisfatta jekk huwa probabbli li, mingħajr l-għajnuna, u waqt li tkun ikkunsidrata l-preżenza possibbli ta' għajnuna għall-investiment u l-livell ta' traffiku, il-livell ta' attività ekonomika tal-ajruport ikkonċernat jonqos b'mod sinifikanti (35),
-
il-proporzjonalità tal-għajnuna (l-għajnuna limitata għall-minimu neċessarju): sabiex tkun proporzjonali, għajnuna għall-ġestjoni lill-ajruporti għandha tkun limitata għall-minimu neċessarju biex isseħħ l-attività li qed tirċievi l-għajnuna (36),
-
l-evitar ta' effetti negattivi bla bżonn fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ (37).
(119)
Skont dak iddikjarat mill-awtoritajiet Taljani, il-pożizzjoni ġeografika periferali u n-nuqqas ta' żvilupp tat-trasport tal-merkanzija jikkostitwixxu sitwazzjonijiet kritiċi gravi għar-reġjun ta' Calabria, speċjalment minħabba n-nuqqas ta' infrastrutturi xierqa. L-Italja ddikjarat li l-miżuri li qed jiġu investigati huma parti minn proġett ikbar li għandu l-għan li jsaħħaħ in-netwerks tat-trasport f'Calabria. Miżuri bħala dawn jippermettu lil SO.G.A.S. ittejjeb l-infrastrutturi u s-servizzi offruti mill-ajruport fid-dawl tal-istrateġija reġjonali l-ġdida li għandha l-għan li tirrinforza n-netwerks tat-trasport u tiggarantixxi aċċess aktar faċli għar-reġjun.
(120)
Fid-dawl ta' dak imsemmi, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna għall-finanzjament mogħtija lil SO.G.A.S. ikkontribwixxiet għall-ilħuq ta' għan ta' interess komuni li tittejjeb l-aċċessibilità, il-konnettività u l-iżvilupp reġjonali permezz tal-iżvilupp ta' infrastruttura għat-trasport bl-ajru sikura u affidabbli.
(121)
Kif osservat mil-Linji Gwida l-ġodda tal-Avjazzjoni, l-ajruporti żgħar jista' jkollhom problemi jiffinanzjaw l-attività tagħhom mingħajr fondi pubbliċi. Skont il-punt 118 tal-Linji Gwida l-ġodda tal-Avjazzjoni, l-ajruporti bi traffiku annwali ta' inqas minn 700 000 passiġġier jistgħu ma jkunux kapaċi jkopru porzjon sostanzjali tal-ispejjeż ta' ġestjoni tagħhom. It-traffiku tal-ajruport ta' Stretto dejjem kellu inqas minn 700 000 passiġġier. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li l-għajnuna kienet meħtieġa għaliex ippermettiet titjib tal-konnettività tar-reġjun ta' Calabria, li s-suq waħdu ma kienx se joffri.
(122)
Mingħajr l-għajnuna, l-attivitajiet tal-benefiċjarju kienu jonqsu b'mod sinifikanti, jew saħansitra kien ikollhom jieqfu. Fl-istess ħin, l-għajnuna ma qabżitx l-ammont meħtieġ biex ikopri t-telf tal-ġestjoni u għalhekk kienet limitata għall-minimu neċessarju biex jippermetti t-twettiq tal-attività li qed tirċievi l-għajnuna.
(123)
L-ebda ajruport ieħor ma jinsab fl-istess żona ta' lħuq, (38) minħabba li, kif deskritt qabel, l-ajruport l-aktar viċin jinsab aktar minn 130 kilometru 'l bogħod. Barra minn hekk, l-Italja kkonfermat li l-infrastruttura tal-ajruport tpoġġiet għad-dispożizzjoni tal-operaturi kollha tal-ajru għal kundizzjonijiet mhux diskriminatorji. La l-informazzjoni għad-dispożizzjoni tal-Kummissjoni u lanqas l-osservazzjonijiet tal-partijiet interessati ppreżentati matul l-investigazzjoni ma qajmu l-ebda kwistjoni dwar l-aċċess mhux diskriminatorju tal-infrastruttura.
(124)
Fid-dawl ta' dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kundizzjonijiet ta' kompatibilità ddefiniti mil-Linji Gwida l-ġodda tal-Avjazzjoni huma ssodisfatti.
7.3.3. Konklużjoni dwar il-kompatibilità tal-għajnuna
(125)
Fuq il-bażi tal-valutazzjoni msemmija, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura ta' għajnuna notifikata hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-TFUE.
(126)
Din il-konklużjoni, ifformulata skont ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat, hija mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni ta' dispożizzjonijiet oħra tad-dritt tal-Unjoni, inklużi dawk ambjentali.
8. KONKLUŻJONIJIET
(127)
Il-Kummissjoni tqis li l-Italja wettqet l-għajnuna inkwistjoni b'mod illegali, bi ksur tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Madankollu, abbażi tal-valutazzjoni msemmija, iddeċidiet li ma tqajjimx oġġezzjonijiet fir-rigward tal-għajnuna, minħabba li din hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u mal-Linji Gwida l-ġodda tal-Avjazzjoni.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li l-Italja wettqet favur SO.G.A.S. S.p.A. (Kumpanija għall-Ġestjoni tal-Ajruport ta' Stretto) għal ammont ugwali għal EUR 6 392 847 hija kompatibbli mas-suq intern skont l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 2
Ir-Repubblika Taljana hija d-destinatarja ta' din id-deċiżjoni.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta' Ġunju 2014.