PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1342/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1601/2001 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace, Turecka, Thajska a České republiky. Uvedená opatření jsou dále uváděna jako „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla tato opatření uložena, je dále uváděno jako „původní šetření“.
(2)
Komise přijala v srpnu 2001 nabídku cenového závazku ruského výrobce (JSC Severstal-Metiz). Tato dohoda o závazku byla v říjnu 2007 zrušena (3), protože kvůli obtížím se správnou klasifikací velkého počtu jednotlivých typů výrobku vyvážených uvedenou společností byla považována za neproveditelnou.
(3)
Nařízením (ES) č. 1279/2007 (4) zachovala Rada původní opatření pro Ruskou federaci po částečném prozatímním přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se dále odkazuje jako na „poslední šetření“. Nařízení (ES) č. 1279/2007 ukončilo i opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Turecka a Thajska.
(4)
V současné době (5) jsou v platnosti také opatření proti ocelovým lanům a kabelům z Ukrajiny a Čínské lidové republiky, která byla rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky.
2. Žádost o přezkum
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (6) oznámila Komise dne 27. října 2012 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(6)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané styčným výborem Evropského svazu výrobního odvětví drátěných lan (European Union Wire Rope Industries, dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých železných nebo ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření pokračujícího nebo opakovaného dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené řízením
(8)
Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, výrobce v Unii, dovozce a uživatele, o nichž věděla, jakož i žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k možnému velkému počtu vyvážejících výrobců v Ruské federaci zahrnutých do šetření předpokládalo oznámení o zahájení řízení původně výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci z Ruské federace požádáni, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení řízení přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci v Ruské federaci poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení a vyjádřili ochotu dále spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že se pro vyvážející výrobce nepoužije výběr vzorku.
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení sdělila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k uvedenému programu ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Tento předběžný vzorek tvořilo pět výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(12)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky, byly navrhované společnosti vybrány do konečného vzorku a zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány. Nakonec se však jedna z vybraných společností ze vzorku stáhla. Komise se proto rozhodla omezit vzorek na čtyři zbývající společnosti, které byly i pak shledány reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby (29,3 %) a prodej (20,9 %) obdobného výrobku v Unii.
(13)
Ačkoli se v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, nepřihlásil se ani žádný dovozce, který není ve spojení, ani žádný uživatel. Proto nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(14)
Dotazníky byly zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma vyvážejícím výrobcům v Ruské federaci a jednomu dovozci, který je ve spojení.
3.3 Odpovědi na dotazník
(15)
Na dotazník odpověděli uvedení čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dovozce ve spojení a jeden vyvážející výrobce z Ruské federace.
(16)
Přestože se původně přihlásili dva vyvážející výrobci z Ruské federace, pouze jeden z nich poskytl odpověď na dotazník a je považován v šetření za spolupracující stranu. Spolupracující vyvážející výrobce má stoprocentně vlastněnou dceřinou společnost se sídlem v Itálii, rovněž vyrábějící ocelová lana a kabely a dovážející dotčený výrobek z Ruské federace. Druhý vyvážející výrobce poskytl písemné stanovisko v době zahájení šetření, a i když byl vyzván, aby vyplnil dotazník, neučinil tak. Má se proto za to, že druhý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
3.4 Inspekce na místě
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
BRIDON International Ltd., Spojené království,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Rakousko,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalsko;
b)
vyvážející výrobce v Ruské federaci:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec;
c)
dovozce ve spojení:
-
REDAELLI Tecna SpA, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. železná a ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(19)
Přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v Ruské federaci a vyvážené do Unie a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci z Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(21)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v Ruské federaci. Spolupracující vyvážející výrobce představoval 99 % vývozu dotčeného výrobku z Ruské federace do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(22)
Vzhledem k tomu, že dva další známí výrobci v Ruské federaci při šetření nespolupracovali, musely závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu uvedené níže vycházet z nejlepších dostupných informací, včetně údajů Eurostatu, oficiálních ruských statistických údajů a omezených údajů získaných od druhého výrobce.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Podle žádosti o přezkum údajně činilo průměrné dumpingové rozpětí u vývozů z Ruské federace do Unie 130,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení (bod 4.1), žadatel srovnal vývozní ceny výrobků vyvážených z Ruské federace do Unie (na úrovni cen ze závodu) s domácími cenami v Ruské federaci.
2.1 Běžná hodnota
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejprve pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce určeno, zda byl jeho celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na ruském domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl celkově reprezentativní.
(25)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(26)
Dále bylo zjišťováno, zda byl prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda prodej každého typu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného typu výrobku do Unie. U typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(27)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(28)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena na základě výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, v případě potřeby s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 první větou základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(29)
Jelikož spolupracující ruský vyvážející výrobce prodával výrobky na vývoz na trh Unie přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(30)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Byly provedeny úpravy s ohledem na všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a na zisk, aby se stanovila spolehlivá vývozní cena. Jelikož nezávislí dovozci neposkytli informace o úrovni zisků dosažených během období přezkumného šetření, vycházelo se z průměrného ziskového rozpětí ve výši 5 %.
2.3 Srovnání
(31)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(32)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu, který u vyvážejícího výrobce činil 4,7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení platných opatření
3.1 Předběžné poznámky
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace, přitažlivost trhu Unie a dalších trhů třetích zemí, výrobní kapacita a přebytečná kapacita pro vývoz v Ruské federaci.
3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace
(35)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období dovoz z Ruské federace zvýšil z 2 005 tun v roce 2009 na 2 343 tun v období přezkumného šetření, což představovalo přibližně 1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření a v posuzovaném období. Jak je uvedeno výše v 33. bodě odůvodnění, dovoz od spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl uskutečňován za dumpingové ceny (4,7 %) i navzdory platnému antidumpingovému clu.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(36)
Vývoz do Unie představoval 3 % celkového prodeje spolupracujícího výrobce, zatímco většina prodeje (85 %) se uskutečnila na ruském domácím trhu. Domácí trh vzrostl v posuzovaném období o 38 % (7) a může dále růst, bude-li i nadále růst HDP Ruské federace, jak předpokládají veřejně dostupné zdroje, specializující se na ekonomickou analýzu. Informace shromážděné v průběhu šetření navíc ukázaly, že spolupracující výrobce nevyrábí veškeré typy dotčeného výrobku, a proto jeho konkurenční tlak na výrobce v Unii je omezený. Tak je tomu pravděpodobně i v případě dvou dalších výrobců, a to vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace o investicích do nových strojů, které by například umožnily výrobu dotčeného výrobku s větším průměrem. Omezený konkurenční tlak ze strany vyvážejících výrobců z Ruské federace se dále zdá být rovněž potvrzen přítomností výrobců z Unie na ruském trhu. Podle oficiálních ruských celních statistických údajů představoval vývoz obdobného výrobku výrobců z Unie do Ruské federace 30 % veškerého dovozu obdobného výrobku na ruský trh v období přezkumného šetření, v důsledku čehož byli výrobci z Unii největšími vývozci na ruském trhu.
(37)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že předpokládaný růst HDP Ruska (v rozmezí 3 %) je velmi mírný a neumožní další rozvoj ruského trhu ocelových lan a kabelů. V důsledku toho ruský trh nemusí být schopen absorbovat větší objem obdobného výrobku. V této souvislosti je třeba poznamenat, že růst ruského HDP během posuzovaného období, tj. od roku 2009 do konce období šetření, byl nižší než očekávaný růst pro rok 2014, nicméně umožnil růst trhu ocelových lan a kabelů v Rusku o 38 %. Námitka byla proto zamítnuta.
(38)
Táž strana také poukázala na nové typy výrobků, které spolupracující vyvážející výrobce nedávno vyvinul (ve spolupráci se svou dceřinou společností se sídlem v Unii), a tvrdila, že to potvrzuje investice uskutečněné tímto výrobcem během posuzovaného období. Tato skutečnost však neodporuje závěru, že spolupracující výrobce není schopen vyrábět všechny typy lan (zejména ocelová lana a kabely ve vyšším kvalitativním segmentu trhu). Námitka byla proto zamítnuta.
(39)
Na přitažlivost trhu Unie by se mělo rovněž pohlížet v souvislosti tím, že ruští vyvážející výrobci převzali některé výrobce Unie. Dva ruští výrobci nyní vlastní dceřiné společnosti se sídlem v Unii. Inspekce na místě provedená u dceřiné společnosti spolupracujícího vývozce, která má sídlo v Unii, ukázala, že se prodej uskutečňoval převážně na evropském trhu a že související prodej mezi spolupracujícím vývozcem a touto dceřinou společností byl v období přezkumného šetření omezený.
(40)
Na základě údajů od spolupracujícího vývozce je třeba poukázat na to, že objem ruského vývozu dotčeného výrobku do třetích zemí v období přezkumného šetření přesáhl objem vývozu do Unie čtyřikrát. Vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce pro třetí země byly v průměru nižší než domácí prodejní cena v Ruské federaci, ale v průměru na vyšší úrovni než vývozní ceny pro trh Unie. To umožňuje závěr, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je přitažlivější než prodej na trhu Unie. V této souvislosti se poukazuje na existenci již dlouho zavedených prodejních kanálů na trzích Společenství nezávislých států (SNS).
(41)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že vývozní ceny ruských výrobců na trzích třetích zemí jsou ve skutečnosti nižší než vývozní ceny pro Unii. Odvolával se přitom na srovnání mezi průměrnými vývozními cenami pro Ukrajinu a některé evropské státy, vycházející údajně z ruských celních statistických údajů. Nebyly předloženy žádné původní údaje tvořící základ pro srovnání. V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání cenového rozdílu mezi ruskými vývozními cenami pro Unii a pro trhy třetích zemí provedené při šetření vycházelo z ověřených údajů uvedených v dotazníku spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Toto srovnání cen bylo provedeno na úrovni ceny ze závodu s přihlédnutím k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobků a obchodní úrovní. Průměrné ceny, které žadatel předložil, neodrážejí složitost cenových složek a rozpětí existující na trhu ocelových lan a kabelů a způsobenou významným množstvím různých výrobků a různou obchodní úrovní. Námitka byla proto zamítnuta.
(42)
Táž strana tvrdila, že objem vývozu výrobního odvětví Unie do Ruské federace není v tomto případě důležitý, a poukázala na zvýšený dovoz z Čínské lidové republiky do Ruské federace a potřebu zohlednit jej při analýze, protože představuje konkurenční hrozbu pro přítomnost ruských výrobců na trzích Ruska a SNS. V tomto ohledu je skutečnost, že výrobci z Unie jsou i nadále vedoucími vývozci na ruském trhu, důležitá, protože mimo jiné potvrzuje, že ruští výrobci nejsou schopni vyrábět všechny typy ocelových lan a kabelů, pro které existuje poptávka na ruském trhu. Pokud jde o čínský vývoz do Ruské federace, je třeba poznamenat, že vzrostl současně s prudkým růstem poptávky na ruském trhu. Nebyly poskytnuty žádné informace, např. týkající se čínských vývozních cen pro Ruskou federaci a země SNS nebo vlastností dováženého výrobku, který je předmětem šetření, aby bylo možné provést další analýzu. A je třeba také uvést, že podle ruských celních statistických údajů měli ruští výrobci dotčeného výrobku v období přezkumného šetření stále vedoucí postavení na domácím trhu a že celkový dovoz na tento trh představoval pouze 15 % ruského trhu ocelových lan a kabelů. Námitka byla proto zamítnuta.
3.4 Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz v Ruské federaci
(43)
Podle žádosti o přezkum činila výrobní kapacita všech ruských vyvážejících výrobců 115 000 tun. Během šetření žadatel nově odhadl ruskou výrobní kapacitu; ta je podle něj v rozmezí od 220 000 do 250 000 tun, což ale nijak nedoložil. Na základě ověřených údajů od spolupracujícího vývozce, údajů předložených druhým známým výrobcem a údajů o třetím výrobci obsažených v žádosti byla výrobní kapacita všech ruských výrobců dotčeného výrobku stanovena na zhruba 158 000 tun. V této souvislosti je třeba poznamenat, že výrobní kapacita spolupracujícího výrobce prošla v posuzovaném období strukturálními úpravami, v jejichž důsledku byla jedna výrobní dílna uzavřena.
(44)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že některé stroje z uzavřené dílny byly přemístěny do jiných výrobních závodů spolupracujícího výrobce. Nicméně toto tvrzení nebylo doloženo. V tomto ohledu důkazy shromážděné v průběhu šetření potvrzují, že spolupracující výrobce během posuzovaného období prošel strukturálními úpravami, které zahrnovaly vyřazení některých strojů ve všech třech výrobních závodech a uzavření jedné výrobní dílny. Zároveň nelze vyloučit, že některé stroje z uzavřené výrobní dílny byly přemístěny do zbývajících výrobních závodů. V každém případě to nemění nic na odhadu výrobní kapacity tohoto výrobce a Ruska celkově, což dotyčná strana nezpochybnila. Námitka byla proto zamítnuta.
(45)
Pokud jde o otázku využití kapacity a nadbytečné kapacity, předpokládalo se na základě údajů dvou výrobců a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné přesné informace o využití kapacity třetího výrobce, že jeho využití kapacity odpovídalo v období přezkumného šetření využití kapacit dvou dalších výrobců, tj. 90 %. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že celková volná kapacita v Ruské federaci činí řádově 17 000 tun. To odpovídá přibližně 8 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.5 Závěr
(46)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním, totiž že vývoz z Ruské federace byl v období přezkumného šetření stále dumpingový, je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena.
(47)
Nicméně je třeba zdůraznit tyto body. Za prvé, volná kapacita v Ruské federaci je omezeně dostupná a může být absorbována rychle rostoucí poptávkou na domácím trhu. Za druhé, ruští výrobci nemají kapacity, aby mohli dodávat všechny typy lan, a proto je jejich konkurenční tlak na trhu Unie omezený. Za třetí, dva ze tří známých vyvážejících výrobců mají své stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti v Unii, které vyrábějí obdobný výrobek. Na základě informací získaných od dceřiné společnosti spolupracujícího vyvážejícího výrobce je možné pozorovat, že obdobný výrobek vyráběný dceřinou společností se prodává především na trhu Unie, zatímco vyvážející výrobce vyrábí a prodává obdobný výrobek převážně pro ruský trh. Ruští vyvážející výrobci mají kromě toho silné obchodní vazby na trhy třetích zemí, zejména na trhy v zemích SNS, které budou přitažlivější pro ruské vývozce, protože v průměru ceny účtované na těchto trzích jsou vyšší než ceny účtované v Unii. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz dotčeného výrobku z Ruské federace by pravděpodobně výrazně nevzrostl, kdyby opatření pozbyla platnosti.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(48)
Během období přezkumného šetření ocelová lana a kabely vyrábělo více než 30 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výroba těchto výrobců (stanovená na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(49)
Jak je vysvětleno ve 12. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby v Unii, a to na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci, údajů Eurostatu a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů od žadatele,
-
analýza mikroekonomických prvků (tj. zásob, mezd, ziskovosti, návratnosti investic, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jejich údajů, které byly ověřeny.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(50)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 8 % ze 195 426 tun na 211 380 tun.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba v Unii (v tunách)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Současný dovoz z Ruské federace
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ruské federace
(51)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil z 2 005 tun na 2 343 tun. I přes tento nárůst jsou tyto objemy nižší než dovoz z Ruské federace během posledního šetření, kdy dovoz činil 2 908 tun za rok 2005 a 3 323 tun pro období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (poslední období přezkumného šetření). Od konce období přezkumného šetření vykazoval dovoz z Ruska klesající tendenci (snížení o 20 %).
(52)
Podíl ruského dovozu na trhu činil v roce 2009 1,03 % a v období přezkumného šetření 1,11 %.
(53)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 12 %.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Dovoz (v tunách)
2 005
2 197
2 549
2 343
index
100
110
127
117
Podíl na trhu
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
index
100
103
116
108
Dovozní cena
1 054
1 084
1 171
1 178
index
100
103
111
112
2.2 Cenové podbízení
(54)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího ruského výrobce bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že se pohybují od 54,7 % do 69,0 % v závislosti na typech výrobku s váženým průměrným rozpětím cenového podbízení ve výši 63,4 %. Nicméně s ohledem na malý objem dovozu z Ruské federace a početnost existujících různých typů ocelových lan a kabelů by cenové podbízení mohlo být stanoveno pouze na základě velmi malého počtu stejných typů výrobku s nízkými objemy (19,9 tuny). Proto lze považovat rozpětí cenového podbízení pouze za orientační.
3. Dovoz z jiných zemí
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných zemí
(55)
Dovoz z jiných zemí než z Ruské federace se během posuzovaného období zvýšil o 10,6 %, což je více než nárůst spotřeby na trhu Unie (+ 8 %). I přes nárůst podílu jiných zemí než Ruské federace na trhu Unie lze příslušné podíly na trhu považovat za stabilní.
(56)
Hlavní vyvážející země během období přezkumného šetření byly Jižní Korea s podílem na trhu 16 %, ČLR (1,78 %), Thajsko s podílem na trhu 1,65 % a Ruská federace (viz výše, podíl na trhu 1,11 %), zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl téměř 60 %.
Země / Dovoz v tunách
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jižní Korea
32 027
23 926
28 906
34 798
Čína
5 797
4 067
5 174
3 765
Thajsko
3 673
3 815
5 348
3 499
Ostatní země
34 938
38 974
39 376
42 444
Dílčí součet
(s výjimkou Ruské federace)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusko
2 005
2 197
2 548
2 343
Celkový dovoz
(včetně Ruské federace)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2 Cenové podbízení
(57)
Celkově průměrné ceny dovozu obdobného výrobku z jiných zemí zůstaly během posuzovaného období stabilní a neměnné a podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie činilo v průměru 57 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(59)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie (makroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění) a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku (mikroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění).
a) Výroba
(60)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %, tj. z 214 475 tun na 228 368 tun. V souvislosti se zvýšenou spotřebou (+ 8 %), jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie zvýšilo objem své výroby o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem výroby (v tunách)
214 475
223 385
224 559
228 368
index
100
104
105
106
b) Kapacita a míra využití kapacity
(61)
Zvýšení spotřeby Unie (+ 8 %) rovněž vyvolalo zvýšení výroby výrobního odvětví Unie o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Kapacita
348 852
371 187
366 976
369 134
index
100
106
105
106
Využití kapacity
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
index
100
98
100
101
c) Objem prodeje
(62)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 7 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
116 902
133 824
131 085
124 524
index
100
114
112
107
d) Podíl na trhu
(63)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet svůj podíl na trhu během posuzovaného období poměrně stabilní, tj. na 60 % v roce 2009 a na 59 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu
60 %
65 %
61 %
59 %
index
100
108
102
98
e) Růst
(64)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii zvýšila o 8 %, se i objem prodeje výrobního odvětví Unie zvýšil, a to o 7 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu lze proto považovat za stabilní, i když podíl na trhu mírně klesl, zatímco dovoz z Ruské federace se mírně zvýšil.
f) Zaměstnanost
(65)
Zatímco výrobci v Unii zařazení do vzorku během posuzovaného období vykázali nárůst o 5 %, zaměstnanost celého výrobního odvětví Unie se podle odhadu žadatele liší a vykazuje negativní tendenci, totiž pokles o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
3 763
3 776
3 688
3 544
index
100
100
98
94
g) Velikost dumpingového rozpětí
(66)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí (4,7 %) na výrobní odvětví Unie, nelze tento dopad vzhledem k nízkému celkovému objemu dovozu z Ruské federace a poměrně nízkému dumpingovému rozpětí považovat za významný.
h) Zásoby
(67)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zmenšil.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
11 723
10 240
9 813
10 489
index
100
87
84
89
i) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(68)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 8 %. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přenést nárůst výrobních nákladů (o 8 %) na uživatele. Souvisí rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s větším průměrem a větší zaměřenost na lana pro zvláštní účely.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Mzdy
(69)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek zvýšila o 20 %. Po restrukturalizaci některých společností zařazených do vzorku se poměr řídících a administrativních pracovníků k manuálním pracovníkům zvýšil, což se odráží ve vyšších průměrných mzdových nákladech na jednoho zaměstnance.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
index
100
107
115
120
k) Produktivita
(70)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako produkce na pracovníka na plný pracovní úvazek za rok, v posuzovaném období kolísala, protože se v roce 2010 snížila a poté v roce 2011 a v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Produktivita
58
52
53
55
index
100
88
90
94
l) Investice a schopnost získávat kapitál
(71)
Investice do ocelových lan a kabelů se v posuzovaném období zvýšily o 271 %, byly významné a v období přezkumného šetření činily více než 16 milionů EUR. Výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli problém získávat kapitál. Navíc velká část investic mohla být financována z vlastních vytvořených peněžních toků.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice (v tisících EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
index
100
103
217
271
m) Ziskovost na trhu Unie
(72)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2009 do období přezkumného šetření byly navzdory poklesu ve srovnání s rokem 2009 vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost na trhu Unie
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
index
100
68
72
72
n) Návratnost investic
(73)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti. Navzdory poklesu je tento ukazatel i nadále dosti vysoký.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
index
100
62
66
61
o) Peněžní tok
(74)
Stav peněžních toků zůstává celkově velmi pozitivní navzdory jistému zhoršení mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření: sleduje do určité míry vývoj ziskovosti za celé posuzované období.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(75)
Z většiny ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo své výrobní zařízení, aby lépe reagovalo na nové hospodářské prostředí a mohlo využít příležitostí na trzích v Unii a mimo ni v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokých marží. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 2001 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
4.2 Závěr
(76)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie víceméně podařilo udržet svůj podíl na trhu, ceny vzrostly o 8 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž se objem výroby a spotřeba zvýšily. Výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové, přestože zisky byly na nižší úrovni v období přezkumného šetření než v roce 2009. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(77)
Bylo posuzováno i to, zda by se v případě pozbytí platnosti opatření obnovila podstatná újma. Má se za to, že to se pravděpodobně nestane, a to z důvodů, které jsou vysvětleny níže.
(78)
Jak je zdůrazněno v 54. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny výrobků dovážených z Ruské federace se podbízejí vůči cenám Unie. Nicméně vzhledem k nízkému objemu odpovídajících typů výrobku lze toto rozpětí cenového podbízení považovat pouze za orientační.
(79)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace činil v roce 2009 2 005 tun a v období přezkumného šetření 2 343 tun, což představovalo podíl na trhu ve výši 1,03 %, resp. 1,11 %.
(80)
Jak je vysvětleno v 43. a 45. bodě odůvodnění, celková ruská výrobní kapacita se odhaduje na přibližně 158 000 tun, zatímco podle odhadu z posledního šetření její výše byla přibližně stejná jako celková spotřeba Unie, tedy 220 000 tun. Volné kapacity jsou dále v současné době zřejmě omezené.
(81)
Při posledním šetření se vycházelo z toho, že ruský trh není schopen absorbovat existující nabídku. V současné době, jak bylo vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, domácí spotřeba ocelových lan a kabelů v Rusku v posuzovaném období významně vzrostla o 38 %. Kromě toho veřejně dostupné ekonomické prognózy předpokládají v Ruské federaci v nadcházejících letech silný růst HDP. Volná kapacita v Rusku, jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, proto bude pravděpodobně absorbována rychle se rozvíjejícím ruským trhem, protože ruské ceny jsou zhruba o 11 % vyšší než ceny vývozu do Unie. Kromě toho v Rusku vývozní ceny výrobků vyvážených na jiné trhy, zejména zemí SNS, jsou průměrně o 5,6 % vyšší než vývozní ceny výrobků vyvážených do Unie. Je proto nepravděpodobné, že by se podstatná množství volných kapacit nebo jejich současný prodej na výhodnějším domácím trhu nebo trzích zemí SNS přesunuly na trh Unie.
(82)
S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruské federace se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie jako celku.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(83)
S ohledem na výše uvedené by antidumpingová opatření použitelná na dovoz ocelových lan a kabelů z Ruské federace měla být zrušena a toto řízení zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(84)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz pocházející z Ruské federace byla ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Byly obdrženy připomínky jedné zúčastněné strany, která rovněž požádala o slyšení a byla vyslechnuta v přítomnosti úředníka pro slyšení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingová opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, pocházejících z Ruské federace a v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zrušují a řízení ohledně tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Přezkumné řízení před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a pocházejících z Ruské federace, zahájené podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zastavuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1342/2013
tat-12 ta’ Diċembru 2013
li jirrevoka l-miżuri anti-dumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti ħbula jew kejbils tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw fil-Federazzjoni Russa wara reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(2) u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta ppreżentata mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1601/2001 (2) il-Kunsill impona dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti ħbula u kejbils tal-ħadid jew tal-azzar (SWR) li joriġinaw fil-Federazzjoni Russa, it-Turkija, it-Tajlandja, u r-Repubblika Ċeka. Dawk il-miżuri minn hawn ‘il quddiem se jissejħu ‘l-miżuri orġinali’ u l-investigazzjoni li wasslet biex jidħlu dawk il-miżuri minn hawn ‘il quddiem se tissejjaħ ‘l-investigazzjoni oriġinali’.
(2)
Il-Kummissjoni kienet aċċettat f’Awwissu tal-2001 offerta ta’ impenn għall-prezz minn produttur Russu (JSC Severstal-Metiz). Dak il-ftehim ta’ impenn ġie rrevokat f’Ottubru tal-2007 (3) minħabba li kien meqjus bħala mhux fattibbli minħabba diffikultajiet fil-klassifikazzjoni dovuta tan-numru kbir ta’ tipi ta’ prodotti esportati mill-kumpanija.
(3)
Permezz tar-Regolament (KE) Nru 1279/2007 (4) il-Kunsill, wara reviżjoni interim parzjali u tal-iskadenza, żamm il-miżuri oriġinali għall-Federazzjoni Russa taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Minn hawn ‘il quddiem se ssir referenza għal dawn il-miżuri bħala “il-miżuri fis-seħħ” u l-investigazzjoni tar-reviżjoni tal-iskadenza minn hawn ‘il quddiem se ssir referenza għaliha bħala ‘l-aħħar investigazzjoni’. Ir-Regolament (KE) Nru 1279/2007 ittermina l-miżuri li jirrigwardaw l-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar li joriġinaw fit-Turkija u t-Tajlandja.
(4)
Bħalissa (5), hemm ukoll miżuri fis-seħħ kontra SWR mill-Ukraina u r-Repubblika Popolari taċ-Ċina, li ġew estiżi għal importazzjonijiet ta’ SWR konsenjati mill-Marokk, il-Moldova u r-Repubblika tal-Korea.
2. Talba għal reviżjoni
(5)
Fit-27 ta’ Ottubru 2012, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, il-Kummissjoni ħabbret il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza (“notifika ta’ bidu”) (6) tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ SWR li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(6)
Ir-reviżjoni nbdiet wara talba sostanzjata mressqa mill-Kumitat ta’ Kollegament tal-Industriji tal-Kejbils tal-Metall tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ l-“EWRIS” jew “ir-rikorrent”) f’isem il-produtturi tal-Unjoni li jirrappreżentaw aktar minn 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti ħbula u kejbils tal-ħadid jew tal-azzar. It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri aktarx twassal biex ikun hemm kontinwazzjoni ta’ dumping kif ukoll rikorrenza ta’ ħsara għall-Industrija tal-Unjoni (“UI”).
3. L-investigazzjoni
3.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(7)
L-investigazzjoni tat-tkomplija jew ir-rikorrenza ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Ottubru 2011 sat-30 ta’ Settembru 2012 (il-“PIR”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni ta’ probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dannu kopra l-perjodu mill- 1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem l-PIR (il-perjodu kkunsidrat).
3.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedimenti
(8)
Il-Kummissjoni uffiċjalment avżat lill-produtturi esportaturi, il-produtturi tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti li tagħaraf hi kif ukoll l-applikant u l-awtoritajiet tal-pajjiż esportatur. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħmlu l-fehmiet tagħhom magħrufa bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(9)
Fid-dawl ta’ numru potenzjalmentkbir ta’ produtturi fil-Federazzjoni Russa involuti fl-investigazzjoni, fil-fidu kien previst teħid ta’ kampjuni fin-notifika ta’ bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid ta’ kampjuni jkunx tassew meħtieġ u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi mill-Federazzjoni Russa intalbu jippreżentaw ruħhom fi żmien 15-il jum mill-bidu tal-proċediment u jipprovdu l-informazzjoni mitluba fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(10)
Minħabba li kien hemm biss żewġ produtturi esportaturi fil-Federazzjoni Russa li pprovdew l-informazzjoni mitluba fl-avviż ta’ bidu u esprimew ir-rieda tagħhom li jikkooperaw aktar mal-Kummissjoni, ġie deċiż li t-teħid ta’ kampjuni ma jiġix applikat għall-produtturi esportaturi.
(11)
Il-Kummissjoni, fin-notifika ta’ bidu ħabbret li hi kienet provviżorjament għażlet kampjun ta’ produtturi mill-Unjoni u stiednet lill-partijiet interessati biex jikkummentaw dwaru sa skadenza prevista fin-notifika ta’ bidu. Il-kampjun provviżorju kien jikkonsisti minn ħames produtturi tal-Unjoni li nstabu li kienu jirrappreżentaw lill-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(12)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, ġew magħżula l-kumpaniji proposti biex ikunu inklużi fil-kampjun finali u l-partijiet interessati kienu għalhekk infurmati. Madanakollu, waħda mill-kumpaniji finalment magħżula, sussegwentement irtirat mill-kampjun. Il-Kummissjoni għalhekk iddeċidiet li tnaqqas il-kampjun għall-erba’ kumpaniji li kien baqa’, li nstab li xorta kienu jirrappreżentaw lill-industrija tal-Unjoni f’termini ta’ volum tal-produzzjoni (29,3 %) u l-bejgħ (20,9 %) tal-prodott simili fl-Unjoni.
(13)
Għalkemm it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-notifika ta’ bidu ta’ importaturi mhux relatati, ma ppreżentaw ruħhom la xi importaturi mhux relatati u lanqas xi utent. Għalhekk, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għal importaturi mhux relatati.
(14)
Intbagħtu kwestjonarji lill-erba’ produtturi tal-Unjoni li ntgħażlu fil-kampjun, iż-żewġ produtturi esportaturi fil-Federazzjoni Russa, u l-importatur relatat.
3.3. Tweġibiet għall-kwestjonarju
(15)
It-tweġibiet għall-kwestjonarji waslu mingħand l-erba’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, minn importatur relatat u minn produttur esportatur wieħed mill-Federazzjoni Russa.
(16)
Għalkemm oriġinarjament kienu ppreżentaw ruħhom żewġ produtturi esportaturi mill-Federazzjoni Russa, wieħed minnhom biss ipprovda tweġiba għall-kwestjonarju u hu meqjus li kkoopera fl-investigazzjoni. Il-produttur esportatur li kkoopera għandu kumpanija sussidjarja posseduta kollha bbażata fl-Italja, li tipproduċi wkoll l-SWR u timporta l-prodott ikkonċernat mill-Federazzjoni Russa. Il-produttur esportatur l-ieħor ipprovda sottomissjoni waqt il-bidu tal-investigazzjoni u għalkemm ġie mistieden jimla l-kwestjonarju, naqas milli jagħmel dan. Għalhekk huwa meqjus li t-tieni produttur esportatur ma kkooperax fl-investigazzjoni.
3.4. Żjarat ta’ verifika
(17)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset bħala meħtieġa għall-iskop li tiddetermina l-probabbiltà tal-kontinwazzjoni jew tar-rikorrenza tad-dumping u l-ħsara li tirriżulta u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjariet ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, il-Ġermanja,
-
BRIDON International Ltd. ir-Renju Unit,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, l-Awstrija,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., il-Portugal;
(b)
Produttur esportatur fil-Federazzjoni Russa:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
(c)
Importatur relatat:
-
REDAELLI Tecna SpA, l-Italja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(18)
Il-prodott ikkonċernat huwa l-istess bħal dak fl-investigazzjoni oriġinali u fl-aħħar investigazzjoni li wasslet għall-impożizzjoni ta’ miżuri attwalment fis-seħħ, jiġifieri ħbula u kejbils tal-azzar, li jinkludu l-ħbula koljaturi maqfulin, esklużi ħbula u kejbils tal-ħadid u l-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, bil-fittings magħhom jew mingħajrhom (fit-terminoloġija tal-industrija dawn issir referenza għalihom bħala “SWR”), attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 (il-“prodott ikkonċernat”).
2. Il-prodott simili
(19)
L-investigazzjoni attwali tar-reviżjoni ta’ skadenza kkonfermat illi l-SWR maħduma fil-Federazzjoni Russa u esportata lejn l-Unjoni, u l-SWR maħduma u mibjugħa fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi u użu finali u għalhekk jitqiesu bħala prodotti simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TAD-DUMPING
1. Il-kummenti preliminari
(20)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk id-dumping kienx qed isseħħ fil-preżent u jekk l-iskadenza tal-miżuri kellhiex il-probabbiltà li twassal għall-kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping.
(21)
Kif spjegat hawn fuq fil-premessa (10), ma kienx hemm bżonn li jintgħażel kampjun ta’ produtturi esportaturi fil-Federazzjoni Russa. Il-produttur esportatur li kkoopera kien responsabbli għal 99 % tal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-Federazzjoni Russa lejn l-Unjoni matul il-PIR. Fuq din il-bażi, kien konkluż li l-kooperazzjoni kienet għolja.
(22)
Ladarba żewġ produtturi magħrufa oħra fil-Federazzjoni Russa ma kkooperawx fl-investigazzjoni, il-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ tkomplija jew rikorrenza ta’ dumping stabbiliti hawn taħt kellhom ikunu bbażati fuq l-aħjar fatti disponibbli inklużi d-dejta tal-Eurostat, l-istatistika uffiċjali Russa u d-dejta limitata miksuba mit-tieni produttur.
2. Dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
(23)
Skont it-talba għal reviżjoni, l-esportazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa lejn l-Unjoni kienu allegatament iddampjati f’marġni medju ta’ 130,8 %. Kif issemma fin-notifika ta’ bidu (paragrafu 4.1), l-applikant qabbel il-prezzijiet tal-esportazzjoni mill-Federazzjoni Russa lejn l-Unjoni (fil-livell ex-works) mal-prezzijiet domestiċi fil-Federazzjoni Russa.
2.1. Valur normali
(24)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, għal kull produttur esportatur Indjan fil-kampjun l-ewwel ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku totali mill-produttur esportatur li kkoopera, lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku Russu kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ kienx ugwali għal mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ korrispondenti għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Il-bejgħ domestiku tal-prodott simili mill-produttur esportatur li kkoopera nstab li kien rappreżentattiv b’mod ġenerali.
(25)
Sussegwentement, il-Kummissjoni identifikat dawk it-tipi tal-prodott simili mibjugħa domestikament mill-produttur esportatur li kienu identiċi jew komparabbli direttament mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(26)
Ġie eżaminat ukoll jekk il-bejgħ domestiku tal-produttur esportatur li qed jikkopera kienx rappreżentattiv għal kull tip ta’ prodott, jiġifieri jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott kienx jikkostitwixxi mill-anqas 5 % tal-volum tal-bejgħ tal-istess tip ta’ prodott lill-Unjoni. Fil-każ tat-tipi ta’ prodotti mibjugħa fi kwantitajiet rappreżentattivi, imbagħad ġie eżaminat jekk dan il-bejgħ sarx fl-andament normali tal-kummerċ (“ANTK”), skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(27)
L-eżami ta’ jekk il-bejgħ domestiku ta’ kull tip ta’ prodott, mibjugħ domestikament fi kwantitajiet rappreżentattivi, jistax jitqies bħala li sar fl-ANTK, saret billi ġie stabbilit il-proporzjon tal-bejgħ profittabbli lil klijenti indipendenti tat-tip ikkonċernat. Fil-każijiet kollha fejn il-bejgħ domestiku tat-tip ta’ prodott partikolari sar fi kwantitajiet suffiċjenti u fl-ANTK, il-valur normali ġie bbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, ikkalkulat bħala medja differenzjata tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip li sar matul il-PIR.
(28)
Għat-tipi ta’ prodott li jifdal fejn il-bejgħ domestiku ma kienx rappreżentattiv jew ma nbiegħx fl-ANTK, il-valur normali nħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku. Il-valur normali nħadem biż-żieda mal-ispejjeż tal-manifatturazzjoni tat-tipi esportati, fejn hemm bżonn aġġustati, ta’ perċentwal raġonevoli għall-ispejjeż tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi u marġni raġonevoli għall-qligħ, abbażi tad-dejta reali tal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili fl-ANTK, skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku.
2.2. Prezz tal-esportazzjoni
(29)
Għall-bejgħ ta’ esportazzjoni tal-produttur esportatur Russu li qed jikkopera lejn is-suq tal-Unjoni li sar direttament lil klijenti indipendenti, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet imħallsa attwalment jew pagabbli għall-prodott ikkonċernat skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(30)
Għat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni fejn l-esportazzjoni lejn l-Unjoni saret permezz ta’ kumpanija tan-negozju, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-ewwel prezz tal-bejgħ mill-ġdid tan-negozjant relatat lil klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti biex jitqiesu l-kostijiet kollha mġarrba bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, u għall-profitt, biex jiġi stabbilit prezz ta’ esportazzjoni afidabbli. Fl-assenza ta’ informazzjoni minn importaturi indipendenti dwar il-livell ta’ profitti akkumulati matul il-PIR, intuża marġini ta’ profit medju ta’ 5 %.
2.3. Tqabbil
(31)
Il-paragun bejn il-valur normali medju differenzjat u l-prezz medju differenzjat tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi ta’ kif joħroġ mill-fabbrika u fl-istess livell ta’ kummerċ.
(32)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, tqiesu differenzi fil-fatturi li kienu ppruvati li jaffetwaw il-prezzijiet u t-tqabbil tal-prezzijiet. Għan dan l-għan, ingħatat konċessjoni xierqa f’forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ispejjeż finanzjarji, l-ispejjeż tal-ippakkjar, il-kummissjonijiet u r-rifużjonijiet fejn applikabbli u ġġustifikat.
2.4. Marġini ta’ dumping
(33)
Kif stipulat fl-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-valur normali medju differenzjat skont it-tip tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju differenzjat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat. Dan it-tqabbil wera l-eżistenza ta’ dumping li kien jammonta għal 4,7 % għall-produttur esportatur.
3. Żviluppi tal-importazzjonijiet jekk il-miżuri jiġu revokati
3.1. Il-kummenti preliminari
(34)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza tad-dumping matul il-PIR, ġiet investigata wkoll il-probabbiltà tal-issoktar tad-dumping f’każ li jiġu revokati l-miżuri. F’dan ir-rigward ġew analizzati l-elementi li ġejjin: il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mill-Federazzjoni Russa, l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni u swieq oħra ta’ pajjiżi terzi, kapaċità ta’ produzzjoni u kapaċità eċċessiva għal esportazzjonijiet fil-Federazzjoni Russa.
3.2. Il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet iddampjati mill-Federazzjoni Russa
(35)
Skont il-Eurostat, matul il-perjodu kkunsidrat, l-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa żdiedu minn 2 005 tunnellata fl-2009 għal 2 343 tunnellata fil-PIR li jirrappreżentaw madwar 1 % tal-konsum tal-Unjoni fil-PIR u fil-perjodu kkunsidrat. Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (33), l-importazzjonijiet mill-produttur esportatur li kkoopera saru bi prezzijiet iddampjati (4,7 %) minkejja d-dazju anti-dumping fis-seħħ.
3.3. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni u swieq ta’ pajjiżi terzi oħra
(36)
L-esportazzjonijiet tal-Unjoni ikkostitwixxew 3 % tal-bejgħ totali tal-produttur li kkoopera, filwaqt li l-maġġoranza tal-bejgħ (85 %) sar fis-suq domestiku Russu. Is-suq domestiku kiber bi 38 % fil-perjodu kkunsidrat (7) u jista’ jikber aktar jekk il-PGD tal-Federazzjoni Russa jkompli jikber, kif previst minn sorsi disponibbli pubblikament li jispeċjalizzaw fl-analiżi ekonomika. Barra minn hekk, l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni wriet li l-produttur li kkoopera ma jipproduċix it-tipi kollha tal-prodott ikkonċernat u għalhekk il-pressjoni kompetittiva tiegħu fuq il-produtturi tal-Unjoni hija limitata. Dan x’aktarx li jkun il-każ ukoll għaż-żewġ produtturi l-oħra fid-dawl tan-nuqqas ta’ tagħrif disponibbli dwar investimenti f’makkinarju ġdid, li jista’ pereżempju jippermetti l-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat ta’ dijametru akbar. Barra minn hekk, il-pressjoni kompetittiva limitata mill-produtturi esportaturi mill-Federazzjoni Russa tidher li hi kkonfermata wkoll mill-preżenza tal-produtturi tal-Unjoni fis-suq Russu. Skont l-istatistika uffiċjali tad-dwana Russal-esportazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni tal-prodott simili lill-Federazzjoni Russa tirrappreżentata 30 % tal-importazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat lejn is-suq Russu fil-PIR, li tagħmel il-produtturi tal-Unjoni l-akbar esportatur lejn is-suq Russu.
(37)
B’risposta għall-iżvelar finali l-applikant argumenta li t-tkabbir proġettat tal-PDG tar-Russja (fil-medda ta’ 3 %) huwa pjuttost moderat u mhux se jippermetti għal aktar żvilupp tas-suq Russu tal-SWR. Konsegwentement, is-suq Russu jista’ ma jkunx kapaċi jassorbi volumi addizzjonali tal-prodott simili. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li t-tkabbir tal-PDG tar-Russja matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri bejn l-2009 u tmiem il-PI, kien iktar baxx mit-tkabbir imbassar għas-sena 2014 u minkejja kollox ippermetta għat-tkabbir tas-suq tal-SWR fir-Russja bi 38 %. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(38)
L-istess parti ġibdet l-attenzjoni għat-tipi ġodda ta’ prodotti li l-produttur esportatur li kkoopera reċentement żviluppa (f’kooperazzjoni mas-sussidjarja tiegħu bbażata fl-Unjoni) u stqarr li dan jikkonferma l-investimenti li saru minn dan il-produttur fil-perjodu kkunsidrat. Dan il-fatt madankollu ma jikkontradixxix il-konklużjoni dwar l-inabbiltà tal-produttur li kkoopera li jipproduċi kull tip ta’ ħbula (speċjalment ll-SWR fil-parti għolja tas-suq). Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(39)
L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni għandha titqies ukoll fil-kuntest ta’ xi akkwisti ta’ produtturi tal-Unjoni mill-produtturi esportaturi Russi. Fil-fatt, żewġ produtturi Russi bħalissa għandhom kumpaniji sussidjarji bbażati fl-Unjoni. Iż-żjara ta’ verifika għand is-sussidjarja tal-esportatur li kkoopera bbażata fl-Ewropa wriet li l-bejgħ tagħha ġie konkluż l-aktar fis-suq Ewropew u li l-bejgħ relatat bejn il-produttur li kkoopera u din is-sussidjarja baqa’ limitat fil-PIR.
(40)
Fuq il-bażi tad-dejta tal-esportatur li kkoopera, għandu jiġi nnutat li l-volum tal-esportazzjoni Russu tal-prodott ikkonċernat lejn pajjiżi terzi kien aktar minn erba’ darbiet il-volum tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni fil-PIR. Il-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produttur esportatur li kkoopera lejn pajjiżi terzi nstabu li bħala medja kienu inqas mill-prezz tal-bejgħ domestiku fil-Federazzjoni Russa, iżda bħala medja f’livelli ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn is-suq tal-Unjoni. Dan jippermetti konklużjoni li l-bejgħ tal-esportazzjoni lejn swieq ta’ pajjiżi terzi huma aktar attraenti mill-bejgħ lejn is-suq tal-Unjoni. F’dan il-kuntest, hija nnutata wkoll l-eżistenza ta’ kanali ta’ bejgħ li ilhom stabbiliti mas-swieq tal-Commonwealth ta’ Stati Indipendenti (CIS).
(41)
B’risposta għall-iżvelar finali l-applikant argumenta li l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-produtturi Russi lejn swieq terzi huma fil-fatt irħas mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Paragun bejn il-medja tal-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-Ukraina u xi pajjiżi Ewropej allegatament ibbażati fuq l-istatistika tad-dwana Russa kien evokat. Ma ġiet ippreżentata l-ebda dejta oriġinali sottostanti għall-paragun. F’dan ir-rigward ta’ min jinnota li t-tqabbil tad-differenza fil-prezz bejn il-prezzijiet Russi tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni u fi swieq terzi mwettqa fl-investigazzjoni kienet ibbażata fuq dejta mill-kwestjonarji vverifikati ta’ dak tal-produttur esportatur li kkoopera. Dan it-tqabbil fil-prezzijiet sar fil-livell ex-works li kkunsidra d-differenzi bejn it-tipi ta’ prodotti u l-livell tal-kummerċ. Il-prezzijiet medji imressqa mill-applikant ma jirriflettux il-kumplessità tal-komponenti tal-prezz u l-firxiet li jeżistu fis-suq tal-SWR u li jirriżultaw minn għadd sinifikanti ta’ prodotti differenti u livelli differenti tal-kummerċ. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(42)
L-istess parti argumentat li l-livell tal-volum tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni lejn il-Federazzjoni Russa huwa irrilevanti f’dan il-każ u pjuttost saħqet fuq l-importazzjonijiet li żdiedu mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina lejn il-Federazzjoni Russa u l-ħtieġa li dawn jiġu kkunsidrati fl-analiżi minħabba li dawn jikkostitwixxu theddida kompetittiva għall-preżenza ta’ produtturi Russi oħrajn fuq is-swieq Russi u tas-CIS. F’dan ir-rigward, il-fatt li l-produtturi tal-Unjoni jibqgħu fuq quddiem nett fl-esportazzjoni fis-suq Russu huwa rilevanti peress li jikkonferma l-fatt li l-produtturi Russi ma jkunux jistgħu jipproduċu t-tipi kollha tal-SWR li għalihom id-domanda teżisti fis-suq Russu. Rigward l-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn il-Federazzjoni Russa, huwa nnutat li kibru b’mod parallel mat-tkabbir rapidu tad-domanda tas-suq Russu. Ma kienet ipprovduta l-ebda informazzjoni pereżempju fir-rigward tal-livelli tal-prezz tal-esportazzjoni Ċiniża lejn il-Federazzjoni Russa jew il-Pajjiżi tal-KSI jew il-karatteristiċi tal-prodott taħt l-investigazzjoni li jippermettu analiżi ulterjuri. Fl-aħħar nett, huwa nnotat li skont l-istatistika tad-dwana Russa il-produtturi Russi tal-prodott ikkonċernat baqgħu fuq quddiem nett fis-suq domestiku tagħhom tal-SWR matul il-PIR u l-importazzjonijiet totali lejn dan is-suq jammontaw għal madwar 15 % biss tas-suq Russu tal-SWR. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
3.4. Il-kapaċità ta’ produzzjoni u l-kapaċità eċċessiva disponibbli għall-esportazzjonijiet fil-Federazzjoni Russa
(43)
Skont it-talba għal reviżjoni, il-kapaċità ta’ produzzjoni tal-produtturi esportaturi Russi kienet ta’ 115 000 tunnellata. Matul l-investigazzjoni l-applikant ivvaluta mill-ġdid il-kapaċità tal-produzzjoni Russa u sabli kienet f’medda ta’ bejn 220 000 u 250 000 tunnellata, li madankollu ma kinetx appoġġjata b’xi evidenza. Fuq il-bażi tad-dejta vverifikata tal-esportatur li kkoopera, id-dejta sottomessa mit-tieni produttur magħruf u d-dejta li tinsab fit-talba dwar it-tielet produttur, il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi kollha Russi tal-prodott ikkonċernat ġiet stabbilita fil-livell ta’ madwar 158 000 tunnellata. F’dan il-kuntest, huwa nnutat li l-kapaċità ta’ produzzjoni tal-produttur li kkoopera għaddiet minn aġġustamenti strutturali fil-perjodu kkunsidrat, li ħallew ir-riżultat li ingħalaq ħanut tal-produzzjoni.
(44)
B’risposta għall-iżvelar finali parti waħda argumentat li xi makkinarju tal-ħanut tal-produzzjoni li ngħalaq ġie ittrasferit għal sit ieħor ta’ produzzjoni tal-produttur li kkoopera. Madankollu ma ngħatat l-ebda evidenza biex issostni din l-allegazzjoni. F’dan ir-rigward huwa kkonfermat li l-evidenza miġbura matul l-investigazzjoni tikkonferma li l-produttur li kkopera fil-perjodu kkunsidrat għadda minn aġġustamenti strutturali, li inkludiet l-iskreppjar ta’ xi makkinarju fit-tliet siti ta’ produzzjoni u l-għeluq ta’ ħanut tal-produzzjoni. Fl-istess ħin ma jistax jiġi eskluż li ċertu makkinarju mill-ħanut tal-produzzjoni li ngħalaq ġie trasferit għal dawk li kien baqa’. Fi kwalunkwe każ, dan ma jbiddilx l-istima tal-kapaċità tal-produzzjoni ta’ dan il-produttur u tar-Russja b’kollox, li l-parti ma kkontestax. Għalhekk, dan l-argument kien miċħud.
(45)
Fir-rigward tal-kwistjoni tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità u l-kapaċità eċċessiva, wara d-dejta taż-żewġ produtturi, fin-nuqqas ta’ kwalunkwe informazzjoni preċiża dwar l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tat-tielet produttur ġie preżunt li l-utilizzazzjoni tal-kapaċità tiegħu kienet fl-istess ilma taż-żewġ produtturi l-oħra jiġifieri 90 % fil-PIR. Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li l-kapaċità żejda totali fil-Federazzjoni Russa hija fil-medda ta’ 17 000 tunnellata. Dan jikkorrispondi għal madwar 8 % tal-konsum tal-Unjoni fil-PIR.
3.5. Konklużjoni
(46)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li l-esportazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa għadhom qed jiġu ddampjati matul il-PIR, hemm probabbiltà ta’ tkomplija ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni fil-każ li jitneħħew il-miżuri anti-dumping li hemm issa.
(47)
Madankollu, għandhom jiġu enfasizzati dawn il-punti. L-ewwel nett, hemm il-kapaċità żejda limitata disponibbli fil-Federazzjoni Russa, li tista’ tiġi assorbita minn domanda li qed tikber malajr fis-suq domestiku. It-tieni, il-produtturi Russi ma għandhomx kapaċitajiet li jipproduċu t-tipi kollha ta’ ħbula u għalhekk il-pressjoni kompetittiva tagħhom fis-suq tal-Unjoni hija limitata. It-tielet, tnejn mit-tliet produtturi esportaturi magħrufa għandhom is-sussidjarji kollha kemm huma proprjetà tagħhom fl-Unjoni li jipproduċu l-prodott simili. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mill-kumpanija sussidjarja tal-produttur esportatur li kkoopera, wieħed jista’ jara li l-prodott simili manifatturat mis-sussidjarja jinbiegħ primarjament fis-suq tal-Unjoni filwaqt li l-produttur esportatur tjipproduċi u jbigħ il-prodott simili l-aktar għas-suq Russu. Barra minn hekk, il-produtturi Russi li jesportaw għandhom rabtiet kummerċjali b’saħħithom b’mod partikolari mas-swieq ta’ pajjiżi terzi, b’mod partikolari swieq tas-CIS, li huma aktar attraenti għall-esportaturi Russi minħabba li bħala medja l-prezzijiet imposti f’dawk is-swieq huma ogħla mill-prezzijiet imposti fl-Unjoni. Fuq din il-bażi ġie konkluż li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat minn Federazzjoni Russa huwa improbabbli li jikbru b’mod sostanzjali jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
D. ID-DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(48)
Matul il-PIR, l-SWR huma mmanifatturati minn aktar minn 30 produtturi tal-Unjoni. Għaldaqstant l-output ta’ dawk il-produtturi (stabbilit abbażi tal-informazzjoni miġbura mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni mid-dejta tal-applikant) jitqies għalhekk li jikkostitwixxi l-produzzjoi tal-Unjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(49)
Kif spjegat fil-premessa (12), minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, intgħażel kampjun. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
l-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità, id-daqs tad-dumping) ġew ivvalutati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni ntużat stima bbażata fuq id-dejta tal-applikant;
-
l-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (jiġifieri stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, l-abbiltà li żżid il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tal-informazzjoni li kienet ivverifikata.
E IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum tal-Unjoni
(50)
Il-konsum tal-Unjoni żdied bi 8 % minn 195 426 tunnellata għal 211 380 tunnellata bejn l-2009 u l-PIR.
2009
2010
2011
PIR
Konsum tal-Unjoni (f’tunnellati)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indiċi
100
106
109
108
2. Importazzjonijiet attwali mill-Federazzjoni Russa
2.1. Il-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa
(51)
Skont id-dejta tal-Eurostat, il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-Federazzjoni Russa żdied minn 2 005 tunnellata għal 2 343 tunnellata beween l-2009 u l-PIR. Minkejja din iż-żieda, dawn il-volumi huma inqas mill-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa matul l-aħħar investigazzjoni, fejn l-importazzjonijiet kienu 2 908 tunnellata għall-2005 u 3 323 tunnellata għall-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2005 sat-30 ta’ Ġunju 2006 (l-aħħar PIR). Barra minn hekk, sa mit-tmiem il-PIR, l-importazzjonijiet mir-Russja juru xejra li qed tonqos (tnaqqis ta’ 20 %).
(52)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-Russja kien ta’ 1,03 % fl-2009 u 1,11 % fil-PIR.
(53)
Safejn huma kkonċernati l-prezzijiet tal-importazzjoni, dawn żdiedu b’mod stabbli b’12 % matul il-perjodu kkunsidrat.
2009
2010
2011
PIR
Importazzjoni (f’tunnellati)
2 005
2 197
2 549
2 343
indiċi
100
110
127
117
Sehem mis-suq
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
indiċi
100
103
116
108
Prezz tal-importazzjoni
1 054
1 084
1 171
1 178
indiċi
100
103
111
112
2.2. Twaqqigħ tal-prezz
(54)
It-twaqqigħ tal-prezz ġie stabbilit bl-użu tal-prezzijiet tal-esportazzjoni li produttur Russu li kkoopera, mingħajr id-dazju anti-dumping, u nstab li kien ivarja bejn 54,7 % sa 69,0 % jiddependi fuq tip ta’ prodott b’marġni ta’ twaqqigħ b’medja peżata ta’ 63,4 %. Madankollu, minħabba n-nuqqas ta’ volumi ta’ importazzjoni mill-Federazzjoni Russa u bosta tipi differenti ta’ SWR li jeżistu, it-twaqqigħ tal-prezz seta’ jiġi stabbilit biss fuq il-bażi ta’ ftit tipi ta’ prodotti identiċi b’volumi baxxi (19,9 tunnellata). Għalhekk, il-marġni tat-twaqqigħ jista’ jiġi kkunsidrat biss bħala indikattiv.
3. Importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
3.1. Volum, sehem tas-suq u prezzijiet tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(55)
L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra minbarra l-Federazzjoni Russa żdiedu b’10,6 % matul il-perjodu kkunsidrat, li hija ċifra aktar għolja miż-żieda fil-konsum fis-suq tal-Unjoni (+ 8 %). Minkejja l-qligħ tas-sehem mis-suq tal-Unjoni minn pajjiżi oħra għajr l-Federazzjoni Russa, l-ishma tas-suq rispettivi jistgħu jiġu kkunsidrati bħala stabbli.
(56)
Il-pajjiżi esportaturi ewlenin matul il-PIR kienu l-Korea t’isfel b’16 % tas-sehem mis-suq segwiti minn mir-RPĊ (1,78 %), it-Tajlandja b’madwar 1,65 % tas-sehem mis-suq, u l-Federazzjoni Russa (ara hawn fuq, b’1,11 % tas-sehem mis-suq) filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien qrib is-60 %.
Pajjiżi/Importazzjonijiet f’tunnellati
2009
2010
2011
PIR
Il-Korea t’Isfel
32 027
23 926
28 906
34 798
Iċ-Ċina
5 797
4 067
5 174
3 765
It-Tajlandja
3 673
3 815
5 348
3 499
Pajjiżi Oħra
34 938
38 974
39 376
42 444
Subtotal
(eskluża l-Federazzjoni Russa)
76 435
70 782
78 804
84 506
Ir-Russja
2 005
2 197
2 548
2 343
Importazzjonijiet totali
(inkluża l-Federazzjoni Russa)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Twaqqigħ tal-prezz
(57)
Il-prezzijiet medji ġenerali tal-importazzjonijiet tal-prodott simili minn pajjiżi oħra baqgħu stabbli u ma nbidlux matul il-perjodu kkunsidrat u waqqgħu il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’medja ta’ 57 %.
4. Is-sitwazzjoni tal-Industrija tal-Unjoni
(58)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
4.1. Il-kummenti preliminari
(59)
Fid-dawl tal-fatt li t-teħid ta’ kampjuni ntuża fir-rigward tal-industrija tal-Unjoni, il-ħsara ġiet evalwata fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fuq il-livell tal-industrija tal-Unjoni kollha (“IU”) (elementi makroekonomiċi kif stabbilit fil-premessa (49)) u fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun (elementi mikroekonomiċi kif definit fil-premessa (49)).
(a) Il-produzzjoni
(60)
Il-produzzjoni tal-IU żdiedet b’6 % bejn l-2009 u l-PIR, jiġifieri minn 214 475 tunnellata għal 228 368 tunnellata. F’kuntest ta’ żieda fil-konsum (+ 8 %), kif imsemmi fil-premessa (52), l-industrija tal-Unjoni naqqset il-volum tal-produzzjoni b’ 6 %.
UI
2009
2010
2011
PIR
Volum tal-produzzjoni (f’tunnellati)
214 475
223 385
224 559
228 368
indiċi
100
104
105
106
(b) Kapaċità u rati tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(61)
Iż-żieda f’Konsum tal-Unjoni (+ 8 %) pprovokat żieda fil-produzzjoni mill-industrija tal-Unjoni b’ 6 %.
UI
2009
2010
2011
PIR
Il-Kapaċità
348 852
371 187
366 976
369 134
indiċi
100
106
105
106
Użu tal-kapaċità
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
indiċi
100
98
100
101
(c) Il-volum tal-bejgħ
(62)
Il-bejgħ mill-IU fis-suq tal-Unjoni zdied b’7 % bejn l-2009 u l-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Bejgħ lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni (f’tunnellati)
116 902
133 824
131 085
124 524
indiċi
100
114
112
107
(d) Sehem mis-suq
(63)
l-IU irnexxielha żżomm is-sehem tagħha mis-suq relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri 60 % fl-2009 u 59 % matul il-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Sehem mis-suq
60 %
65 %
61 %
59 %
indiċi
100
108
102
98
(e) It-tkabbir
(64)
Bejn l-2009 u l-PIR, meta l-konsum tal-Unjoni żdied b’8 %, il-volum tal-bejgħ tal-IU żdied ukoll b’7 %. Is-sehem mis-suq tal-IU għalhekk jista’ jkun ikkunsidrat bħala stabbli, minkejja li tilfet kemxejn is-sehem mis-suq, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa żdiedu bi ftit.
(f) Impjiegi
(65)
Filwaqt li produtturi tal-Unjoni fil-kampjun urew żieda ta’ 5 % matul il-perjodu kkunsidrat, l-istima mill-applikant tal-livell tal-impjiegi tal-IU kollha huwa differenti u turi xejra negattiva, peress li hemm tnaqqis ta’ 6 % bejn l-2009 u l-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Impjiegi
3 763
3 776
3 688
3 544
indiċi
100
100
98
94
(g) Daqs tal-marġni tad-dumping
(66)
F’dak li jirrigwarda l-impatt fiq il-UI tal-kobor tal-marġini attwali ta’ dumping li nstab (4,7 %), meta wieħed iqis il-volum relattivament baxx tal-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa u l-marġini ta’ dumping relattivament baxx, dan l-impatt ma jistax jiġi kkunsidrat bħala sinjifikanti.
(h) L-istokkijiet
(67)
Il-livell tal-ħażniet tal-għeluq tal-IU naqas bejn l-2009 u l-PIR.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Ħażna tal-għeluq (f’tunnellati)
11 723
10 240
9 813
10 489
indiċi
100
87
84
89
(i) Prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(68)
Il-prezzijiet tal-bejgħ għal kull unità tal-IU żdiedu bi 8 % bejn l-2009 u l-PIR. Dan l-iżvilupp fil-prezzijiet huwa marbut mal-fatt li l-IU kienet kapaċi tgħaddi ż-żieda fl-ispiża tal-produzzjoni (bi 8 %) għal fuq l-utenti. Huwa relatat ukoll mal-migrazzjoni progressiva tal-IU lejn dijametru akbar tal-SWR u aktar attenzjoni lejn il-kejbils għal użu speċifiku.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Il-prezz tal-bejgħ medju għal kull unità fl-UE (EUR/tunnellata)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indiċi
100
101
105
108
(j) Pagi
(69)
Bejn l-2009 u l-PIR, is-salarju medju għal kull ekwivalenti għal full-time (FTE) żdied b’20 % matul il-perjodu kkunsidrat. Wara r-ristrutturar ta’ xi kumpaniji fil-kampjun, il-proporzjon tal-impjegati tal-moħħ versu l-impjegati tal-id żdied matul il-perjodu kkunsidrat, li hu rifless fiż-żieda fil-paga medja tal-ispiża għal kull impjegat.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Pagi għal kull FTE (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
indiċi
100
107
115
120
(k) Il-produttività
(70)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-IU, imkejla bħala l-output għal FTE impjegati kull sena, kienet volatili matul il-perjodu kkunsidrat hekk kif naqset fl-2010 qabel ma reġgħet żdiedet fl-2011 u fil-PIR.
UI
2009
2010
2011
PIR
Il-produttività
58
52
53
55
indiċi
100
88
90
94
(l) Investimenti u abbiltà li jinkiseb il-kapital
(71)
L-investimenti fl-SWR zdiedu b’271 % matul il-perjodu kkunsidrat, kienu sinifikanti u kienu jammontaw għal madwar minn EUR 16 miljun. Il-produtturi fil-kampjun ma kellhom l-ebda diffikultà biex iżidu l-kapital matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, proporzjon kbir ta’ investimenti setgħu jiġu ffinanzjati minn flussi ta’ flus iġġenerati minnhom stess.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Investimenti (1 000 EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
indiċi
100
103
217
271
(m) Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni
(72)
Il-produtturi fil-kampjun irnexxielhom jiksbu profitti matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Il-profitti miksuba mill-2009 sal-PIR - minkejja l-waqgħa meta mqabbel mal-2009 - kienu ‘l fuq sew mill-profitt fil-mira ta’ 5 % stabbilit fl-investigazzjoni oriġinali.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Profitabbiltà fis-suq tal-Unjoni
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
indiċi
100
68
72
72
(n) Redditu mill-investimenti
(73)
Ir-redditu fuq l-investimenti (ROI), espress bħala l-profitt totali ġġenerat mill-attività tal-SWR f’perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-assi direttament u indirettament relatati mal-produzzjoni tal-SWR, segwit mix-xejriet ta’ profitabbiltà ta’ hawn fuq matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Minkejja l-waqgħa, dan l-indikatur għadu pjuttost għoli.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
ROI
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
indiċi
100
62
66
61
(o) Fluss tal-flus
(74)
Is-sitwazzjoni tal-flussi ta’ flus b’mod ġenerali tibqa’ pożittiva ferm, minkejja li marret ftit lura bejn l-2009 u l-PIR: dan isegwi sa ċertu punt ix-xejriet ta’ profittabbiltà matul il-perjodu kollu kkunsidrat.
Produtturi fil-kampjun
2009
2010
2011
PIR
Fluss tal-flus (EUR 1 000 )
57 545
40 640
38 297
43 380
indiċi
100
71
67
75
(p) Irkupru mill-effetti tad-dumping fl-imgħoddi
(75)
Il-maġġoranza tal-indikaturi turi li l-IU adattat it-tagħmir tal-produzzjoni tagħha biex tiffaċċja aħjar l-ambjent ekonomiku ġdid u tkun kapaċi taħtaf l-opportunitajiet fis-swieq tal-Unjoni u dawk li mhumiex tal-Unjoni, f’segmenti fejn jistgħu jinltaħqu marġini għoljin. It-titjib fis-sitwazzjoni ekonomika u finanzjarja tal-IU, flimkien mal-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping fl-2001, juru li l-miżuri huma effettivi u li l-IU irkuprat mill-effetti tal-prattiki tad-dumping tal-passat.
4.2. Konklużjoni
(76)
Matul il-perjodu meqjus l-IU irnexxiela bejnwieħed u ieħor li żżomm is-sehem mis-suq tagħha, il-prezzijiet żdiedu bi 8 %, il-ħażniet baqgħu f’livell raġonevoli filwaqt li l-volum tal-produzzjoni u l-konsum żdied. l-IU għamlet profitt matul il-perjodu kkunsidrat, minkejja li l-profitti kienu f’livell iktar baxx fil-PIR milli fl-2009. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-IU ma ġarrbitx ħsara materjali matul il-perjodu kkunsidrat.
F. IL-PROBABILITÀ TA’ RIKORRENZA TAD-DANNI
(77)
Ġie eżaminat ukoll jekk ir-rikorrenza tal-ħsara materjali tkunx probabbli jekk il-miżuri jitħallew jiskadu. Huwa vvalutat li aktarx dan ma jiġrix minħabba r-raġunijiet imfissra hawn taħt.
(78)
Kif ġie enfasizzat fil-premessa (54), il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Federazzjoni Russa nstab li kienu baxxi u inqas mill-prezzijiet tal-UE. Madankollu, minħabba l-volumi baxxi ta’ tqabbil tipi ta’ prodotti, il-marġini tat-twaqqigħ preenti jista’ jitqies biss bħala indikattiv.
(79)
Kif spjegat fil-premessa (51), il-volum tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fil-Federazzjoni Russa kien ta’ 2 005 tunnellata fl-2009 u 2 343 tunnellata matul il-PIR, li jirrappreżentaw sehem mis-suq ta’ 1,03 % u 1,11 % rispettivament.
(80)
Kif spjegat fil-premessi (43) u (45), it-total tal-kapaċità Russa huwa stmat li hu madwar 158 000 tunnellata, filwaqt li, matul l-aħħar investigazzjoni dan kien stmat li hu fil-livell tal-konsum totali tal-UE, jiġifieri 220 000 tunnellata. Barra minn hekk, bħalissal-kapaċitajiet żejda jidhru li huma limitati.
(81)
Matul l-aħħar investigazzjoni, is-suq Russu kien ivvalutat bħala mhux kapaċi jassorbi l-livell tal-provvista. Bħalissa, kif spjegat fil-premessa (36), il-konsum domestiku tal-SWR fir-Russja għadda minn tkabbir konsiderevoli bi 38 % tul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, it-tbassir ekonomiku disponibbli pubblikament jistma tkabbir b’saħħtu tal-PDG fil-Federazzjoni Russa fis-snin li ġejjin. Il-kapaċità żejda Russa, kif imsemmi fil-premessa (45), huwa għalhekk probabbli li jiġi assorbit mis-suq Russu li qed jikber hekk kif il-prezzijiet fir-Russja huma madwar 11 % ogħla mill-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn l-UE. Barra minn hekk, il-prezzijiet tal-esportazzjoni Russi lejn swieq oħra, notevolment lejn il-pajjiżi tal-KSI huma bħala medja 5,6 % ogħla mill-prezzijiet ta’ esportazzjoni lejn l-UE. Għalhekk huwa probabbli li kwantitajiet sostanzjali jew tal-kapaċità żejda jew tal-bejgħ attwali tagħhom fis-suq domestiku li hu ta’benefiċċju akbar u/jew is-swieq tal-pajjiżi tal-CIS sej jkun dirett mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni.
(82)
Fid-dawl ta’dan ta’hawnfuq, huwa konkluż li r-revoka tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Federazzjoni Russl fil-probabbiltà kollha ma jirriżultawx fir-rikorrenza ta’ ħsara għall-IU fl-intier tagħha.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING
(83)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-SWR mill-Federazzjoni Russa għandhom jiġu revokati u l-proċediment attwali tterminat skont l-Artikolu 9(2) u l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
(84)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien previst li jiġi rakkomandat li l-miżuri eżistenti jiġu tterminati fir-rigward tal-importazzjonijiet li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa. Ingħataw ukoll perjodu biex jagħmlu r-rappreżentazzjonijiet wara dan l-iżvelar. Waslu kummenti minn parti interessata waħda li wkoll talbet u ngħatat seduta fil-preżenza tal-Uffiċjal tas-Seduta,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Il-miżuri antidumpung li jikkonċernaw l-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar inklużi l-ħbula koljaturi maqfula, esklużi ħbula u kejbils tal-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, bil-fittings magħhom jew mingħajrhom li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa u attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 huma b’dan revokati u l-proċediment li jikkonċerna dawn l-importazzjonijiet huwa terminat.
Artikolu 2
Il-proċedura tar-reviżjoni ta’ skadenza tal-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ ħbula u kejbils tal-azzar inklużi l-ħbula koljaturi maqfula, esklużi ħbula u kejbils tal-azzar li ma jissaddadx, b’dimensjoni massima ta’ wisa’ li taqbeż it-3 mm, bil-fittings magħhom jew mingħajrhom, attwalment klassifikabbli taħt il-kodiċijiet NM ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 u ex 7312 10 98 u li joriġinaw mill-Federazzjoni Russa, mibdija taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, hija b’dan terminata.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta’ Diċembru 2013.