NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1011/2012
ze dne 17. října 2012
o statistice držby cenných papírů
(ECB/2012/24)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (dále jen „ESA 95“) (1), a zejména na přílohu A uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (3),
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) (4),
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32) (5),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (6),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (7),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby mohla plnit úkoly Evropského systému centrálních bank (ESCB) a monitorovat finanční trhy a finanční činnost v rámci eurozóny, je třeba, aby Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami shromažďovala velmi kvalitní statistické informace podle jednotlivých cenných papírů, pokud se týká cenných papírů v držbě institucionálních sektorů eurozóny a cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny a držených institucionálními sektory mimo eurozónu.
(2)
S cílem přispět k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému, a pro účely analýzy transmisního mechanismu měnové politiky je třeba, aby ECB od bankovních skupin shromažďovala informace o jejich držbě cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů.
(3)
Účelem shromažďování údajů je poskytnout ECB komplexní statistické informace o tom, jak jsou hospodářská odvětví a jednotlivé bankovní skupiny v členských státech eurozóny angažovány v určitých třídách cenných papírů, jakož i o vztazích mezi hospodářskými odvětvími držitelů a emitentů cenných papírů a o trhu cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny. Jak je významné mít přesné a podrobně členěné informace o angažovanosti hospodářských odvětví a bankovních skupin v určitých třídách cenných papírů, se stalo zřejmým v průběhu finanční krize, neboť rizika ohrožující finanční stabilitu vzhledem k mechanismům nákazy na úrovni jednotlivých finančních institucí, jež způsobují určité třídy cenných papírů, nelze z agregovaných údajů řádně rozpoznat. Včasné informace o držbě cenných papírů na úrovni jednotlivých cenných papírů rovněž ECB umožní sledovat přenos rizik z finančních trhů do reálné ekonomiky.
(4)
Tyto statistické informace kromě toho pomohou ECB při provádění analýzy vývoje na finančním trhu a při sledování změn portfolií cenných papírů hospodářských odvětví a vztahů mezi finančními zprostředkovateli a nefinančními investory.
(5)
S ohledem na propojení měnové politiky se stabilitou finančního systému je shromažďování statistických informací podle jednotlivých cenných papírů, pokud se týká pozic držby cenných papírů a finančních transakcí, jakož i pro účely odvození transakcí z pozic, rovněž nezbytné pro uspokojení potřeby pravidelných i ad hoc analýz k podpoře ECB při provádění měnové a finanční analýzy a pro příspěvek ESCB ke stabilitě finančního systému. Tyto statistické informace umožní spojit informace o cenných papírech držených institucionálními sektory s informacemi o jednotlivých emitentech po celém světě, a poskytnout tak významný nástroj ke sledování vzniku a vývoje finanční nerovnováhy.
(6)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (8).
(7)
Z tohoto důvodu by Rada guvernérů ECB měla pro účely shromažďování údajů podle tohoto nařízení určit zpravodajské bankovní skupiny s ohledem na velikost konsolidované rozvahy každé skupiny ve srovnání s aktivy konsolidované rozvahy všech bankovních skupin v Evropské unii, význam činnosti skupiny v konkrétním segmentu bankovní činnosti a relevanci skupiny pro stabilitu a fungování finančního systému v eurozóně a/nebo v jednotlivých členských státech.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(9)
Zpravodajskou povinností podle tohoto nařízení včetně výjimek z této povinnosti nejsou dotčeny zpravodajské povinnosti zakotvené v jiných právních aktech a nástrojích ECB, které mohou alespoň částečně rovněž zahrnovat vykazování statistických informací o držbě cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů.
(10)
Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani nepříznivě neovlivní zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Při uplatňování tohoto postupu musí být brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
shromažďováním údajů podle „jednotlivých cenných papírů“ se rozumí shromažďování údajů členěných podle jednotlivých cenných papírů;
2.
„pozicí“ se rozumí stavová hodnota cenných papírů, jejichž druhy jsou uvedeny v odstavci 15 a které skutečné zpravodajské jednotky vlastní či drží v úschově na konci referenčního období, jak je dále vymezeno v části 4 přílohy II;
3.
„mateřská úvěrová instituce“, „mateřská finanční holdingová společnost“, „dceřiná společnost“ a „pobočka“ mají stejný význam jako v definici v článku 4 směrnice 2006/48/ES;
4.
„bankovní skupinou“ se rozumí a) mateřská úvěrová instituce a všechny její finanční dceřiné společnosti a pobočky s výjimkou pojišťoven, které získaly úřední povolení v souladu s článkem 6 směrnice 73/239/EHS (9) nebo článkem 4 směrnice 2002/83/ES (10); nebo b) mateřská finanční holdingová společnost a všechny její finanční dceřiné společnosti a pobočky s výjimkou pojišťoven, které získaly úřední povolení v souladu s článkem 6 směrnice 73/239/EHS nebo článkem 4 směrnice 2002/83/ES, za předpokladu, že v obou případech je mateřská společnost v čele bankovní skupiny. Subjekt bez dceřiných společností tvoří sám o sobě skupinu za předpokladu, že subjekt sám není dceřinou společností;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98;
6.
„měnová finanční instituce“, „úvěrová instituce“ a „fond peněžního trhu“ mají stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Sektor měnových finančních institucí se skládá z úvěrových institucí a fondů peněžního trhu;
7.
„investiční fond“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8);
8.
„účelová finanční společnost“ má stejný význam jako v definici v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30);
9.
„uschovatelem“ se rozumí subjekt, který patří do sektoru „finančních institucí“ (S.12 (11)) a který provádí úschovu a správu finančních nástrojů na účet klientů včetně svěřenské správy a souvisejících služeb, jako je správa hotovosti nebo zajištění, jak je uvedeno v oddílu B bodu 1 přílohy I směrnice 2004/39/ES;
10.
„subjektem v čele bankovní skupiny“ se rozumí mateřská společnost bankovní skupiny za předpokladu, že je buď mateřskou úvěrovou institucí v EU nebo mateřskou finanční holdingovou společností v EU, jak je vymezeno v článku 4 směrnice 2006/48/ES a jak je provedeno v členských státech Unie, avšak s tím, že „EU“ se nahrazuje pojmem „eurozóna“ a „členský stát“ se nahrazuje pojmem „členský stát eurozóny“;
11.
„subjektem v čele zpravodajské skupiny“ se rozumí subjekt v čele bankovní skupiny, kterou Rada guvernérů určila jako zpravodajskou skupinu podle čl. 2 odst. 4;
12.
„investorem“ se rozumí subjekt či osoba, jež vlastní finanční nástroje;
13.
„cennými papíry v úschově“ se rozumějí cenné papíry, které jménem investorů drží a spravují uschovatelé;
14.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem;
15.
„cennými papíry“ se rozumí tyto druhy cenných papírů:
a)
„dluhové cenné papíry“ (F.3);
b)
„kótované akcie“ (F.511);
c)
„akcie nebo podílové listy investičních fondů“ (F.52);
16.
„držbou cenných papírů“ se rozumí ekonomické vlastnictví cenných papírů, jejichž druhy jsou uvedeny v odstavci 15;
17.
„kódem ISIN“ se rozumí mezinárodní identifikační číslo cenného papíru přidělené cenným papírům, které se skládá z 12 alfanumerických znaků a jednoznačně určuje emisi cenných papírů (podle normy ISO 6166).
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských měnových finančních institucí, investičních fondů, účelových finančních společností, uschovatelů a subjektů v čele bankovních skupin, které Rada guvernérů podle odstavce 4 určila jako zpravodajské skupiny a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (společně dále jen „skutečné zpravodajské jednotky“ a jednotlivě dále jen „skutečná zpravodajská jednotka“).
2. Pokud fond peněžního trhu, investiční fond nebo účelová finanční společnost nemají podle svého vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování informací vyžadovaných na základě tohoto nařízení osoby, které jsou na základě právních předpisů oprávněny tyto subjekty zastupovat, nebo - v případě neexistence formálního zastoupení - osoby, které podle příslušných vnitrostátních právních předpisů odpovídají za jednání těchto subjektů.
3. Na skutečné zpravodajské jednotky se vztahuje úplná zpravodajská povinnost, pokud se neuplatňuje výjimka udělená podle článku 4.
4. Rada guvernérů může rozhodnout, že bankovní skupina je zpravodajskou skupinou, pokud má tato bankovní skupina v souladu s hlavou V kapitolou 4 oddílem 1 směrnice 2006/48/ES aktiva konsolidované rozvahy:
a)
která převyšují 0,5 % celkových aktiv konsolidované rozvahy bankovních skupin v Unii (dále jen „prahová hodnota 0,5 %“), a to na základě posledních aktuálních údajů, jež má ECB k dispozici, tj.:
i)
údajů, jež se vztahují ke konci prosince kalendářního roku předcházejícího oznámení podle odstavce 5, nebo
ii)
nejsou-li údaje podle odrážky i) k dispozici, údajů, jež se vztahují ke konci prosince předchozího roku, nebo
b)
která jsou nižší než prahová hodnota 0,5 % nebo se této hodnotě rovnají, za předpokladu, že bankovní skupina splňuje určitá kvantitativní nebo kvalitativní kritéria, která ji činí významnou pro stabilitu a fungování finančního systému v eurozóně (pokud jde např. o vzájemné propojení s jinými finančními institucemi v eurozóně, činnost v rámci více jurisdikcí, nezastupitelnost, složitost korporační struktury) a/nebo v jednotlivém členském státě eurozóny (pokud jde např. o relativní význam bankovní skupiny v rámci konkrétního segmentu trhu bankovních služeb v jednom či více členských státech eurozóny).
5. Příslušná národní centrální banka vyrozumí subjekty v čele zpravodajských skupin o rozhodnutí Rady guvernérů podle odstavce 4, jakož i o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení.
6. Aniž by byl dotčen článek 10, začnou subjekty v čele zpravodajských skupin, které byly vyrozuměny podle odstavce 5 poté, co začalo první vykazování na základě tohoto nařízení, vykazovat údaje nejpozději ve lhůtě šesti měsíců ode dne vyrozumění.
7. Subjekt v čele zpravodajské skupiny, který byl vyrozuměn podle odstavce 5, oznamuje příslušné národní centrální bance změny svého jména či právní formy, fúze či restrukturalizace či jakoukoli jinou událost či okolnost, která má vliv na zpravodajskou povinnost tohoto subjektu, nejpozději do 14 dnů ode dne, kdy tato událost či okolnost nastala.
8. Na subjekt v čele zpravodajské skupiny, který byl vyrozuměn podle odstavce 5, se povinnosti vymezené v tomto nařízení vztahují, dokud jej příslušná národní centrální banka nevyrozumí o opaku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Měnové finanční instituce, investiční fondy, účelové finanční společnosti a uschovatelé poskytují své příslušné národní centrální bance údaje, v členění podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce a o finančních transakcích v průběhu referenčního měsíce nebo čtvrtletí v souladu s odstavcem 5, nebo statistické informace nezbytné k odvození těchto transakcí, týkající se držby cenných papírů s kódem ISIN na vlastní účet v souladu s částí 2 přílohy I. Tyto údaje se vykazují čtvrtletně nebo měsíčně v souladu se zpravodajskými pokyny, které stanoví příslušné národní centrální banky.
2. Uschovatel příslušné národní centrální bance oznámí provádění činnosti uschovatele do jednoho týdne ode dne, kdy započne s činností uschovatele, bez ohledu na to, zda očekává, že se na něj bude vztahovat řádná zpravodajská povinnost na základě tohoto nařízení, s výjimkou případu, kdy uschovatel tuto činnost oznámil jiným příslušným orgánům.
Uschovatelé poskytují příslušné národní centrální bance čtvrtletně nebo měsíčně v souladu se zpravodajskými pokyny stanovenými příslušnými národními centrálními bankami údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce týkající se těchto cenných papírů s kódem ISIN:
a)
cenné papíry, které mají v úschově jménem rezidentských investorů, kteří v souladu s částí 3 přílohy I nevykazují držbu na vlastní účet podle odstavce 1;
b)
cenné papíry, které mají v úschově jménem nefinančních investorů, kteří jsou rezidenty v jiných členských státech eurozóny, v souladu s částí 4 přílohy I;
c)
cenné papíry emitované subjekty v eurozóně, které mají v úschově jménem investorů, kteří jsou rezidenty v členských státech mimo eurozónu, a investorů, kteří jsou rezidenty mimo Unii, v souladu s částí 5 přílohy I.
3. Subjekty v čele zpravodajských skupin poskytují příslušné národní centrální bance čtvrtletně údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích cenných papírů s kódem ISIN ke konci čtvrtletí, které jsou v držbě jejich skupiny včetně nerezidentských subjektů. Tyto údaje se vykazují na základě portfolia skupiny vyjádřeného v hrubých hodnotách bez očištění o držbu cenných papírů emitovaných subjekty téže skupiny.
V souladu s pokyny příslušné národní centrální banky vykazují subjekty v čele zpravodajských skupin údaje o držbě cenných papírů na základě jednoho ze tří přístupů uvedených v části 6 přílohy I.
4. Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení včetně výjimek z této povinnosti nejsou dotčeny zpravodajské povinnosti vymezené v a) nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), b) nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) a c) nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).
5. Skutečné zpravodajské jednotky vykazují v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky buď a) údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o měsíčních nebo čtvrtletních finančních transakcích a pokud to vyžaduje příslušná národní centrální banka, jiné změny objemu; nebo b) statistické informace nezbytné k odvození finančních transakcí na základě jednoho z přístupů uvedených v části 1 přílohy I. Další požadavky a zásady pro sestavování transakcí jsou uvedeny v části 3 přílohy II.
6. Skutečné zpravodajské jednotky na pokyn příslušné národní centrální banky čtvrtletně nebo měsíčně vykazují údaje o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce a v souladu s odstavcem 5 statistické informace o držbě cenných papírů bez kódu ISIN v průběhu referenčního čtvrtletí nebo měsíce v souladu s částí 7 přílohy I. Tento odstavec neplatí pro skutečné zpravodajské jednotky, kterým byly uděleny výjimky podle článku 4.
7. Údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce a statistické informace za referenční čtvrtletí nebo měsíc v souladu s odstavcem 5 se vykazují v souladu s částmi 1, 2 a 4 přílohy II a v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 5.
Článek 4
Výjimky
1. Dle uvážení příslušné národní centrální banky lze udělit skutečným zpravodajským jednotkám tyto výjimky:
a)
v členských státech eurozóny, v nichž rezidentští investoři celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, jejichž tržní hodnota je nižší než 40 miliard EUR či je této hodnotě rovna:
i)
mohou národní centrální banky měnovým finančním institucím, investičním fondům, účelovým finančním společnostem a uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 za předpokladu, že pokud se týká pozic, společný příspěvek měnových finančních institucí, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby měnových finančních institucí, společný příspěvek investičních fondů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby investičních fondů, společný příspěvek účelových finančních společností, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby účelových finančních společností a společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby uschovatelů. Účelové finanční společnosti, které nevykazují údaje podle jednotlivých cenných papírů v souladu s nařízením (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), mají právo překročit tuto prahovou hodnotu v souladu s pokyny příslušných národních centrálních bank po dobu prvních dvou let po začátku vykazování podle tohoto nařízení;
ii)
mohou národní centrální banky uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 2 písm. a) za předpokladu, že pokud se týká pozic, nepřesahuje společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, 40 % národní hodnoty cenných papírů v úschově;
b)
v členských státech eurozóny, v nichž rezidentští investoři celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, jejichž tržní hodnota je vyšší než 40 miliard EUR:
i)
mohou národní centrální banky měnovým finančním institucím, investičním fondům, účelovým finančním společnostem a uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 za předpokladu, že pokud se týká pozic, společný příspěvek měnových finančních institucí, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby měnových finančních institucí, společný příspěvek investičních fondů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby investičních fondů, společný příspěvek účelových finančních společností, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby účelových finančních společností a společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby uschovatelů;
ii)
mohou národní centrální banky uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 2 písm. a) za předpokladu, že pokud se týká pozic, nepřesahuje společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, 5 % národní hodnoty cenných papírů v úschově;
c)
Národní centrální banky konzultují ECB ohledně využití informací k určení celkové držby cenných papírů v tržní hodnotě, jež je nezbytná k udělení výjimek podle tohoto odstavce.
2. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 udělí úvěrovým institucím takto:
a)
národní centrální banky mohou úvěrovým institucím udělit úplnou či částečnou výjimku ze zpravodajské povinnosti za předpokladu, že pokud se týká pozic, nepřesahuje společný příspěvek 5 % celkové hodnoty cenných papírů držených úvěrovými institucemi v příslušném členském státě eurozóny;
b)
tuto prahovou hodnotu však lze po první dva roky po začátku vykazování podle tohoto nařízení zvýšit na 15 %;
c)
prahové hodnoty uvedené v bodech a) a b) se vypočítají na základě celkové držby cenných papírů pro příslušný členský stát po uplatnění výjimek podle odstavce 1.
3. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 všem fondům peněžního trhu, za předpokladu, že tyto fondy celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, které představují méně než 2 % cenných papírů, které drží fondy peněžního trhu v eurozóně. Prahová hodnota 2 % se vypočítá na základě celkové držby cenných papírů fondy peněžního trhu v příslušném členském státě po uplatnění všech výjimek podle odstavce 1.
4. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 všem účelovým finančním společnostem, za předpokladu, že tyto společnosti celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, které představují méně než 2 % cenných papírů, které drží účelové finanční společnosti v eurozóně. Prahová hodnota 2 % se vypočítá na základě celkové držby cenných papírů účelovými finančními společnostmi v příslušném členském státě po uplatnění všech výjimek podle odstavce 1.
5. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí tyto výjimky uschovatelům:
a)
národní centrální banky mohou uschovatelům udělit úplnou či částečnou výjimku ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 2 písm. a) za předpokladu, že údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) lze odvodit z jiných statistických či dohledových zdrojů údajů v souladu s minimálními statistickými standardy uvedenými v článku III. Kromě toho se uplatňuje následující:
i)
v členských státech, v nichž se uplatňují výjimky podle odst. 1 písm. a) a v nichž údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) přímo vykazují investoři, tvoří tyto údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, nejméně 60 % hodnoty cenných papírů uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a);
ii)
v členských státech, v nichž se uplatňují výjimky podle odst. 1 písm. b) a v nichž údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) přímo vykazují investoři, tvoří tyto údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, nejméně 75 % hodnoty cenných papírů uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a);
b)
národní centrální banky mohou udělit úplnou či částečnou výjimku ze zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a c) uschovatelům, kteří jménem všech investorů, kteří nejsou rezidenty, drží v úschově cenné papíry v celkové hodnotě nižší než 10 miliard EUR.
6. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimku ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 3 subjektům v čele zpravodajských skupin:
a)
národní centrální banky mohou subjektům v čele zpravodajských skupin povolit, aby podle jednotlivých cenných papírů vykazovaly statistické informace, které pokrývají 95 % hodnoty cenných papírů s kódem ISIN, které drží daná skupina, v souladu s požadavky tohoto nařízení za předpokladu, že zbývajících 5 % cenných papírů v držbě skupiny nevydal jeden jediný emitent;
b)
národní centrální banky mohou subjekty v čele zpravodajských skupin žádat o poskytnutí dalších informací o druhu cenných papírů, které jsou vyňaty z vykazování podle bodu a).
7. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimky ze zpravodajské povinnosti podle tohoto nařízení, pokud skutečné zpravodajské jednotky vykazují tytéž údaje podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) nebo nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), nebo pokud národní centrální banky mohou tytéž údaje odvodit jiným způsobem v souladu s minimálními statistickými standardy vymezenými v příloze III.
8. Pokud se týká skutečných zpravodajských jednotek, na něž se vztahuje výjimka uvedená v odstavcích 1, 2, 3 nebo 4, národní centrální banky i nadále každoročně shromažďují údaje o hodnotě cenných papírů, kterou drží nebo mají v úschově v souladu s požadavky vymezenými v čl. 3 odst. 1, a to jako agregované údaje nebo jako údaje podle jednotlivých cenných papírů.
9. Národní centrální banky kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavcích 1 až 7 pro účely případného udělení, obnovy či odnětí jakékoli výjimky s účinností od počátku každého kalendářního roku.
10. Příslušná národní centrální banka odejme výjimku udělenou uschovatelům podle odst. 5 písm. a), pokud po tři po sobě jdoucí vykazovací období nebyly včas k dispozici údaje z jiných statistických či dohledových zdrojů údajů, jež splňují minimální statistické standardy uvedené v příloze III, bez ohledu na to, zda to uschovatel zavinil. Uschovatelé začnou vykazovat údaje, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 2, nejpozději ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim národní centrální banka oznámila, že došlo k odnětí výjimky.
11. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že skutečným zpravodajským jednotkám, jimž byla udělena výjimka podle tohoto článku, uloží zpravodajskou povinnost ad hoc, a to v tak podrobné míře, jakou považují za nezbytné. Skutečné zpravodajské jednotky vykazují informace vyžádané ad hoc ve lhůtě 15 pracovních dnů od dne, kdy příslušná národní centrální banka o tyto informace požádala.
12. Skutečné zpravodajské jednotky se mohou rozhodnout, že výjimky udělené národními centrálními bankami nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou zpravodajskou povinnost. Skutečná zpravodajská jednotka, která nevyužívá výjimky udělené příslušnou národní centrální bankou, obdrží před tím, než tyto výjimky začne později využívat, souhlas dané národní centrální banky.
Článek 5
Účetní pravidla
1. Není-li v tomto nařízení uvedeno jinak, používají skutečné zpravodajské jednotky pro účely vykazování na základě tohoto nařízení účetní pravidla stanovená ve vnitrostátních předpisech, kterými se provádí směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (12), nebo pokud tyto předpisy nelze uplatnit, v jakýchkoli jiných vnitrostátních či mezinárodních normách, které se vztahují na skutečné zpravodajské jednotky.
2. Bez ohledu na vnitrostátní účetní postupy se držba cenných papírů vykazuje ve jmenovité hodnotě nebo jako počet kusů/podílů. Jak je uvedeno v části 4 přílohy II, mohou být vykazovány i tržní hodnoty.
3. Aniž by byly dotčeny vnitrostátní účetní postupy a možnosti vzájemného započtení, vykazuje se držba cenných papírů pro statistické účely v hrubých hodnotách.
4. Držba cenných papírů zapůjčených v rámci půjček cenných papírů nebo prodaných v rámci repo obchodů se i nadále vykazuje jako držba původního vlastníka (a nikoli jako držba dočasného nabyvatele), pokud existuje pevný příslib provedení zpětné operace (a ne jen pouhá možnost tak učinit). Pokud dočasný nabyvatel obdržené cenné papíry prodá, zaznamená se tento prodej jako přímá transakce s cennými papíry a dočasný nabyvatel jej vykáže jako zápornou pozici v portfoliu cenných papírů.
Článek 6
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodují, kdy je třeba, aby jim skutečné zpravodajské jednotky poskytovaly údaje tak, aby tyto banky mohly vykonávat nezbytné kontroly kvality a plnit lhůty uvedené v odstavci 2.
2. Národní centrální banky za skutečné zpravodajské jednotky předávají ECB:
a)
čtvrtletní údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů v souladu s čl. 3 odst. 1, 2 a 5 do skončení pracovní doby v sedmdesátý kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se vztahují, nebo
b)
měsíční údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů v souladu s čl. 3 odst. 5 a částí 1 přílohy I, a to v rámci jedné z níže uvedených možností:
i)
čtvrtletně za tři měsíce referenčního období do skončení pracovní doby v šedesátý třetí kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují, nebo
ii)
měsíčně za každý měsíc referenčního čtvrtletí do skončení pracovní doby v šedesátý třetí kalendářní den po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují, a
c)
čtvrtletní pozice členěné podle jednotlivých cenných papírů v souladu s čl. 3 odst. 3 do skončení pracovní doby:
i)
od roku 2013 do roku 2015: v sedmdesátý kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují, a
ii)
od roku 2016: v padesátý pátý kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují.
3. Pokud lhůta uvedená v odstavci 2 připadá na zavírací den TARGET2, posune se lhůta na následující obchodní den TARGET2, jak je zveřejněno na internetových stránkách ECB.
Článek 7
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Skutečné zpravodajské jednotky plní zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy uvedenými v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit skutečné zpravodajské jednotky, v souladu s vnitrostátními specifiky. Národní centrální banky rozhodují, zda budou po uschovatelích vyžadovat, aby údaje podle jednotlivých cenných papírů vykazovaly podle jednotlivých investorů. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a aby umožňovaly kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost a opravy, které jsou uvedeny v příloze III.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat (v tak podrobné míře, jakou příslušná národní centrální banka považuje za nezbytnou) nebo shromažďovat informace, které jsou skutečné zpravodajské jednotky povinny poskytovat v souladu s tímto nařízením, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Tato práva národní centrální banky vykonávají zejména tehdy, když skutečné zpravodajské jednotky neplní minimální standardy stanovené v příloze III.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení skutečných zpravodajských jednotek. Výkonná rada o všech těchto změnách bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
Na základě tohoto nařízení budou jako první vykazovány údaje týkající se referenčního období prosinec 2013. Při prvním vykazování národních centrálních bank do ECB musí národní centrální banky poskytnout pouze údaje o pozicích.
Článek 11
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. října 2012.
REGOLAMENT (UE) Nru 1011/2012 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tas-17 ta’ Ottubru 2012
dwar statistika fuq investimenti f’titoli
(BĊE/2012/24)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b’mod partikolari l-Artikolu 5 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2223/96 tal-25 ta’ Ġunju 1996 dwar is-sistema Ewropea tal-kontijiet nazzjonali u reġjonali fil-Komunità (minn hawn ’il quddiem l-‘ESA 95’) (1), u b’mod partikolari l-Anness A tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 Novembru 1998 dwar il-ġbir ta’ tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (2), u b’mod partikolari l-Artikoli 5(1) u 6(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament (KE) Nru 958/2007 tal-Bank Ċentrali Ewropew tas-27 ta’ Lulju 2007 dwar statistika fir-rigward tal-attiv u l-passiv ta’ fondi ta’ investiment (BĊE/2007/8) (3),
Wara li kkunsidra r-Regolament (KE) Nru 24/2009 tal-Bank Ċentrali Ewropew tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar statistika li tittratta l-attiv u l-passiv ta’ korporazzjonijiet vetturi finanzjarji involuti f’tranżazzjonijiet ta’ securitisation (BĊE/2008/30) (4),
Wara li kkunsidra r-Regolament (KE) Nru 25/2009 tal-Bank Ċentrali Ewropew tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar il-karta tal-bilanċ tas-settur tal-istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (BĊE/2008/32) (5),
Wara li kkunsidra r-Regolament 2004/39/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ April 2004 dwar is-swieq fl-istrumenti finanzjarji li jemenda d-Direttivi tal-Kunsill 85/611/KEE u 93/6/KEE u d-Direttiva 2000/12/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li tħassar id-Direttiva tal-Kunsill 93/22/KEE (6),
Wara li kkunsidra d-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 rigward il-bidu u l-eżerċizzju tan-negozju tal-istituzzjonijiet ta’ kreditu (7),
Billi:
(1)
Sabiex jitwettaq ix-xogħol tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali (SEBĊ) u sabiex isir il-monitoraġġ tas-swieq finanzjarji u tal-attivitajiet finanzjarji ġewwa ż-żona tal-euro, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), assistit mill-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi), għandu bżonn jiġbor tagħrif statistiku ta’ kwalità għolja fuq bażi ta’ titolu b’titolu fir-rigward ta’ titoli miżmumin f’setturi istituzzjonali taż-żona tal-euro, u titoli maħruġin minn residenti taż-żona tal-euro u miżmumin minn setturi istituzzjonali mhux taż-żona tal-euro.
(2)
Biex jikkontribwixxi għat-tmexxija bla xkiel tal-politika tal-awtoritajiet kompetenti dwar is-superviżjoni prudenzjali ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu, l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja u l-analiżi tal-mekkaniżmu ta’ trażmissjoni tal-politika monetarja, il-BĊE għandu bżonn jiġbor informazzjoni titolu b’titolu mingħand il-gruppi bankarji fuq l-investimenti f’titoli ta’ dawk il-gruppi.
(3)
L-għan tad-dejta li trid tinġabar huwa li l-BĊE jiġi pprovdut b’tagħrif statistiku komprensiv fuq kemm setturi ekonomiċi huma skoperti u gruppi bankarji individwali fl-Istati Membri taż-żona tal-euro għal klassijiet speċifiċi ta’ titoli u fuq ir-rabtiet bejn is-setturi ekonomiċi tad-detenturi u tal-emittenti ta’ titoli, u fuq is-suq għal titoli maħruġin minn residenti taż-żona tal-euro. L-importanza li jkun hemm informazzjoni preċiża dwar kemm huma skoperti s-setturi ekonomiċi u lgruppi bankarji għal klassijiet speċifiċi ta’ titoli f’livell disaggregat ħafna dehret matul il-kriżi finanzjarja, meta riskji għall-istabbiltà finanzjarja dovuti għall-mekkaniżmi ta’ kontaġju f‘livell ta’ istituzzjonijiet finanzjarji individwali, iġġenerati minn klassijiet speċifiċi ta’ titoli, ma setgħux jiġu identifikati sew mid-dejta aggregata. Informazzjoni f’waqtha fuq investimenti f’titoli f‘livell ta’ titoli individwali tippermetti wkoll li l-BĊE jimmonitorja t-trażmissjoni ta’ riskji mis-swieq finanzjarji lejn l-ekonomija reali.
(4)
Barra minn hekk, dan it-tagħrif statistiku ser isostni lill-BĊE fl-analiżi tal-iżviluppi tas-suq finanzjarju, u fil-monitoraġġ tal-bidliet fil-portafolli tat-titoli tas-setturi ekonomiċi u tar-rabtiet bejn l-intermedjarji finanzjarji u l-investituri mhux finanzjarji.
(5)
Minħabba r-rabtiet bejn il-politika monetarja u l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja, il-ġbir ta’ tagħrif statistiku fuq bażi ta’ titolu b’titolu dwar pożizzjonijiet ta’ investimenti f’titoli u tranżazzjonijiet finanzjarji, u għad-derivazzjoni ta’ tranżazzjonijiet minn pożizzjonijiet, huwa neċessarju wkoll biex jissodisfa bżonnijiet analitiċi regolari u ad hoc biex isostni ’l-BĊE fit-twettiq tal-analiżi monetarja u finanzjarja, u għall-kontribuzzjoni mis-SEBĊ għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja. Dan it-tagħrif statistiku ser jippermetti li l-informazzjoni fuq titoli miżmumin minn setturi istituzzjonali tiġi kkombinata ma’ informazzjoni fuq l-emittenti individwali mad-dinja kollha, biex b’hekk tipprovdi mezz importanti għall-monitoraġġ tat-tkabbir u l-evoluzzjoni tal-iżbilanċji finanzjarji.
(6)
Huwa meħtieġ ukoll li l-BĊE jkun jista’ jipprovdi appoġġ analitiku u statistiku lill-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku skont ir-Regolament tal-Kunsill (EU) Nru 1096/2010 tas-17 ta’ Novembru 2010 li jagħti lill-Bank Ċentrali Ewropew xogħol speċifiku rigward il-funzjonament tal-Bord Ewropew dwar ir-Riskju Sistemiku (8).
(7)
Għal din ir-raġuni, il-Kunsill Governattiv tal-BĊE għandu jidentifika gruppi bankarji li jirrappurtaw għall-finijiet tal-ġbir ta’ dejta taħt dan ir-Regolament waqt li jitqiesu d-daqs tal-karta tal-bilanċ ikkonsolidata ta’ kull grupp meta mqabbel mal-assi tal-karta tal-bilanċ ikkonsolidata tal-gruppi bankarji kollha tal-Unjoni Ewropea, is-sinifikat tal-attivitajiet tal-grupp f’settur partikolari tan-negozju bankarju u r-rilevanza tal-grupp għall-istabbiltà u l-funzjonament tas-sistema finanzjarja fiż-żona tal-euro u/jew Stati Membri individwali.
(8)
Għandhom japplikaw l-istandards għall-protezzjoni u l-użu ta’ tagħrif statistiku kunfidenzjali kif stabbilit fl-Artikolu 8 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98.
(9)
Ir-rekwiżiti ta’ rappurtar skont dan ir-Regolament, inklużi d-derogi minnhom, huma bla ħsara għar-rekwżiti ta’ rappurtar stabbiliti f’atti u strumenti legali oħrajn tal-BĊE, li jistgħu, tal-inqas parzjalment, ikopru wkoll rappurtar ta’ tagħrif statistiku titolu b’titolu fuq investimenti f’titoli.
(10)
Huwa neċessarju li tiġi stabbilita proċedura biex isiru emendi tekniċi fl-annessi ta’ dan ir-Regolament b’mod effettiv, sakemm dawn la jibdlu l-qafas konċettwali sottostanti u lanqas jeffettwaw il-piż ta’ rappurtar fuq l-aġenti tar-rappurtar fl-Istati Membri. Din il-proċedura għandha bżonn tippermetti li jiġu kkunsidrati l-fehmiet tal-Kumitat tal-Istatistika tas-SEBĊ,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikoli 1
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament:
1.
ġbir ta’ dejta ‘titolu b’titolu’ tfisser il-ġbir ta’ dejta maqsuma f’titoli individwali;
2.
‘pożizzjoni’ tfisser l-ammont ta’ stokk ta’ titoli, li t-tipi tagħhom huma elenkati fil-paragrafu 15, li jappartjenu għal jew huma miżmumin f’kustodja minn aġent ta’ rappurtar attwali fl-aħħar ta’ perijodu ta’ referenza, kif iddefinit iktar fil-Parti 4 tal-Anness II;
3.
‘istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali’: ‘kumpanija ta’ investiment finanzjarju prinċipali’, ‘sussidjarja’ u ‘fergħa’ għandhom l-istess tifsira kif iddefinit fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE;
4.
‘grupp bankarju’ tfisser (a) istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali u s-sussidjarji u l-friegħi finanzjarji kollha tagħha, ħlief għal impriżi tal-assigurazzjoni li jkunu rċevew awtorizzazzjoni uffiċjali skont l-Artikolu 6 tad-Direttiva 73/239/KEE (9) jew l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2002/83/KE (10); jew (b) kumpanija ta’ investiment finanzjarju prinċipali u s-sussidjarji u l-friegħi finanzjarji kollha tagħha, ħlief għal impriżi tal-assigurazzjoni li jkunu rċevew awtorizzazzjoni uffiċjali skont l-Artikolu 6 tad-Direttiva 73/239/KEE jew l-Artikolu 4 tad-Direttiva 2002/83/KE, sakemm fiż-żewġ każijiet il-kumpanija prinċipali hija l-kap tal-grupp bankarju. Entità mingħajr ebda sussidjarja tikkostitwixxi grupp fiha nnifisha, sakemm l-entità mhiex sussidjarja hija stess;
5.
‘residenti’ għandha l-istess tifsira kif iddefinit fl-Artikolu 1(4) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98;
6.
‘istituzzjoni finanzjarja monetarja’ (IFM), ‘istituzzjoni ta’ kreditu’ (CI - credit institution) u ‘fond tas-suq tal-flus’ (MMF - money market fund) għandhom l-istess tifsira kif iddefinit fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32). Is-settur IFM jikkonsisti mis-CIs u l-MMFs;
7.
‘fond ta’ investiment’ (IF - investment fund) għandha l-istess tifsira kif iddefinit fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 958/2007 (BĊE/2007/8);
8.
‘korporazzjoni finanzjarja vettura’ (FVC - financial vehicle corporation) għandha l-istess tifsira kif iddefinit fl-Artikolu 1(1) tar-Regolament (KE) Nru 24/2009 (BĊE/2008/30);
9.
‘kustodju’ tfisser entità li tappartjeni lis-‘settur tal-korporazzjonijiet finanzjarju’ (S.12 (11)) u li tieħu ħsieb is-salvagwardja u l-amministrazzjoni ta’ strumenti finanzjarji f’isem il-klijenti, inkluż il-kustodja u servizzi relatati bħall-immaniġjar ta’ flus kontanti/kollateral kif speċifikat fit-Taqsima B, punt (1) tal-Anness I tad-Direttiva 2004/39/KE;
10.
‘kap ta’ grupp bankarju’ tfisser il-kumpanija prinċipali ta’ grupp bankarju, sakemm ikun jew istituzzjoni ta’ kreditu prinċipali tal-UE jew kumpanija prinċipali ta’ investiment finanzjarju tal-UE kif iddefinit fl-Artikolu 4 tad-Direttiva 2006/48/KE u kif implimentat fl-Istati Membri tal-Unjoni, ħlief li ‘UE’ għandha tinbidel b’ ‘żona tal-euro’ u ‘Stat Membru’ għandu jinbidel bi ‘Stat Membru taż-żona tal-euro’;
11.
‘kap ta’ grupp ta’ rappurtar’ tfisser kap ta’ grupp bankarju identifikat mill-Kunsill Governattiv bħala grupp ta’ rappurtar bis-saħħa tal-Artikolu 2(4);
12.
‘investitur’ tfisser kull entità jew persuna li jkollha investimenti finanzjarji;
13.
‘titoli miżmumin f’kustodja’ tfisser titoli li huma miżmumin u amministrati minn kustodji f’isem l-investituri;
14.
‘BĊN rilevanti’ tfisser il-BĊN tal-Istat Membru taż-zona tal-euro fejn l-aġent ta’ rappurtar huwa residenti;
15.
‘titoli’ tfisser it-tipi ta’ titoli li ġejjin:
(a)
‘titoli ta’ dejn’ (F.3);
(b)
‘ishma kkwotati’ (F.511);
(c)
‘ishma jew unitajiet ta’ fond ta’ investiment’ (F.52);
16.
‘investimenti f’titoli’ tfisser il-pussess ekonomiku ta’ titoli, li t-tipi tagħhom huma elenkati fil-paragrafu 15;
17.
‘kodiċi ISIN’ tfisser in-Numru Internazzjonali ta’ Identifikazzjoni ta’ Titoli (International Securities Identification Number) mogħti lit-titoli, li jikkonsisti minn 12-il karattru alfanumeriku, li jidentifika b’mod uniku ħarġa ta’ titoli (kif iddefinit mill-ISO 6166).
Artikolu 2
Popolazzjoni ta’ rappurtar attwali
1. Il-popolazzjoni ta’ rappurtar attwali għandha tikkonsisti mill-IFMi, IFs, FVCs residenti, kustodji u l-kapijiet tal-gruppi bankarji identifikati mill-Kunsill Governattiv bħala gruppi ta’ rappurtar bis-saħħa tal-paragrafu 4 u nnotifikati bl-obbligi ta’ rrappurtar tagħhom bis-saħħa tal-paragrafu 5 (minn hawn ’il quddiem kollettivament ‘aġenti ta’ rappurtar attwali’ u individwalment ‘aġent ta’ rappurtar attwali’).
2. Jekk MMF, IF jew FVC ma jkollhomx personalità legali skont id-dritt nazzjonali, il-persuni intitolati legalment biex jirrappreżentawhom jew, fin-nuqqas ta’ rappreżentazzjoni fformalizzata, persuni li skont il-liġijiet nazzjonali applikabbli huma responsabbli għall-atti tagħhom, għandhom ikunu responsabbli għar-rappurtar tal-informazzjoni meħtieġa skont dan ir-Regolament.
3. L-aġenti ta’ rappurtar attwali għandhom ikunu suġġetti għar-rekwiżiti ta’ rappurtar kollha sakemm ma tkunx tapplika xi deroga mogħtija bis-saħħa tal-Artikolu 5.
4. Il-Kunsill Governattiv jista’ jiddeċiedi li grupp bankarju huwa grupp ta’ rappurtar jekk il-grupp bankarju jkollu assi tal-karta tal-bilanċ ikkonsolidata skont it-Titolu V, Kapitolu 4, Taqsima 1 tad-Direttiva 2006/48/KE:
(a)
ikbar minn 0.5% tal-assi tal-karta tal-bilanċ ikkonsolidata totali tal-gruppi bankarji tal-Unjoni (minn hawn ’il quddiem il-‘limitu ta’ 0.5%’), skont l-iktar dejta riċenti disponibbli għall-BĊE, jiġifieri;
(i)
dejta b’referenza għall-aħħar ta’ Diċembru tas-sena kalendarja li tiġi qabel in-notifika bis-saħħa tal-paragrafu 5; jew
(ii)
jekk id-data taħt (i) ma tkunx disponibbli, dejta b’referenza għall-aħħar ta’ Diċembru tas-sena ta’ qabel; jew
(b)
daqs jew taħt il-limitu ta’ 0.5%, sakemm il-grupp bankarju jissodisfa ċerti kriterji kwantitattivi jew kwalitattivi li jagħmluh importanti għall-istabbiltà u l-funzjonament tas-sistema finanzjarja fiż-żona tal-euro (dwar, eż., ir-rabtiet ma’ istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn taż-żona tal-euro, l-attività trans-ġurisdizzjonali; in-nuqqas ta’ sostitwibbiltà; il-kumplessità tal-istruttura korporattiva) u/jew Stati Membri taż-żona tal-euro individwali (dwar, eż. l-importanza relattiva tal-grupp bankarju fi ħdan settur partikolari tas-suq tas-servizzi bankarji fi Stat Membru wieħed jew iżjed taż-żona tal-euro ).
5. Il-BĊN rilevanti għandu jinnotifika lill-kapijiet tal-grupp ta’ rappurtar bid-deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv bis-saħħa tal-paragrafu 4 u tal-obbligi tagħhom skont dan ir-Regolament.
6. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 10, kapijiet ta’ gruppi ta’ rappurtar li huma nnotifikati skont il-paragrafu 5 wara li jkun beda l-ewwel rappurtar skont dan ir-Regolament għandhom jibdew jirrappurtaw dejta sa mhux iktar tard minn sitt xhur wara d-data tan-notifika.
7. Kap ta’ grupp ta’ rappurtar innotifikat skont il-paragrafu 5 għandu jinforma lill-BĊN rilevanti b’tibdil f’ismu jew fil-forma legali tiegħu, b’fużjonijiet jew ristrutturar, u b’kull avveniment jew ċirkostanza oħra li jeffettwaw l-obbligi ta’ rappurtar tiegħu fi żmien 14-il jum minn meta jseħħu l-avveniment jew ċirkustanzi.
8. Kap ta’ grupp ta’ rappurtar innotifikat skont il-paragrafu 5 għandu jibqa’ suġġett għall-obbligi stabbiliti f’dan ir-Regolament sakemm jiġi nnotifikat bil-kontra mill-BĊN rilevanti.
Artikolu 3
Rekwiżiti ta’ rappurtar statistiku
1. L-IFMi, l-IFs, l-FVCs u l-kustodji għandhom jipprovdu lill-BĊN rilevanti tagħhom b’dejta titolu b’titolu fuq pożizzjonijiet tal-aħħar tat-trimestru jew tal-aħħar tax-xahar u, skont il-paragrafu 5, tranżazzjonijiet finanzjarji matul ix-xahar jew it-trimestru ta’ referenza, jew it-tagħrif statistiku meħtieġ biex jiġu dderivati dawn it-tranżazzjonijiet, fuq investimenti f’titoli proprji b’kodiċi ISIN, skont il-Parti 2 tal-Anness I. Din id-dejta għandha tiġi rrappurtata fuq bażi trimestrali jew ta’ kull xahar skont l-istruzzjonijiet ta’ rappurtar definiti mill-BĊNi rilevanti.
2. Kustodju għandu jinforma lill-BĊN rilevanti bit-twettiq ta’ attivitajiet ta’ kustodju fi żmien ġimgħa mid-data li fiha jibda l-attivitajiet ta’ kustodju, irrispettivament minn jekk jistenniex li jkun suġġett għall-obbligi ta’ rappurtar regolari skont dan ir-Regolament, sakemm kustodju ma jkunx informa lill-awtoritajiet kompetenti oħrajn b’dan.
Il-kustodji għandhom jipprovdu lill-BĊN rilevanti fuq bażi trimestrali jew ta’ kull xahar, skont l-istruzzjonijiet ta’ rappurtar definiti mill-BĊNi, b’dejta titolu b’titolu fuq pożizzjonijiet tal-aħħar tat-trimestru jew tal-aħħar tax-xahar u, skont il-paragrafu 5, fuq tranżazzjonijiet finanzjarji matul it-trimestru jew xahar ta’ referenza, fuq it-titoli b’kodiċi ISIN li ġejjjin:
(a)
titoli li huma jżommu f’kustodja f’isem investituri residenti li ma jirrappurtawx l-investimenti tagħhom stess skont il-paragrafu 1, b’konformità ma’ Parti 3 tal-Anness I;
(b)
titoli li huma jżommu f’kustodja f’isem investituri mhux finanzjarji residenti fi Stati Membri taż-żona tal-euro oħrajn, b’konformità ma’ Parti 4 tal-Anness I;
(c)
titoli maħruġin minn entitajiet taż-żona tal-euro li jżommu f’kustodja f’isem investituri residenti fi Stati Membri mhux taż-żona tal-euro u ta’ investituri residenti barra mill-Unjoni Ewropea, b’konformità ma’ Parti 5 tal-Anness I.
3. Kapijiet ta’ gruppi ta’ rappurtar għandhom jipprovdu lill-BĊN rilevanti fuq bażi trimestrali b’dejta titolu b’titolu fuq pożizzjonijiet tal-aħħar tat-trimestru ta’ titoli b’kodiċi ISIN li qed jinżammu mill-grupp tagħhom, inklużi entitajiet mhux residenti. Din id-dejta għandha tiġi rrappurtata fuq il-bażi tal-portafoll gross tal-grupp, mingħajr netting ’il barra mill-investimenti tal-grupp tat-titoli maħruġin minn entitajiet tal-istess grupp.
B’konformità mal-istruzzjonijiet tal-BĊN rilevanti, il-kapijiet tal-gruppi ta’ rappurtar għandhom jirrappurtaw dejta fuq investimenti f’titoli fuq il-bażi ta’ wieħed mit-tliet metodi speċifikati fil-Parti 6 tal-Anness I.
4. Ir-rekwiżiti ta’ rappurtar skont dan ir-Regolament, inklużi derogi minnu, għandhom ikunu mingħajr ħsara għar-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti (a) fir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32); (b) fir-Regolament (KE) Nru 958/2007 (BĊE/2007/8); u (c) fir-Regolament (KE) Nru 24/2009 (BĊE/2008/30).
5. L-aġenti ta’ rappurtar attwali għandhom, skont l-istruzzjonijiet mogħtija mill-BĊN rilevanti, jirrappurtaw jew (a) dejta titolu b’titolu fuq tranżazzjonijiet finanzjarji ta’ kull xahar jew trimestrali u, meta jintalbu mill-BĊN rilevanti, tibdil ieħor fil-volum; jew (b) it-tagħrif statistiku meħtieġ biex jiġu dderivati tranżazzjonijiet finanzjarji fuq il-bażi ta’ wieħed mill-metodi speċifikati f‘Parti 1 tal-Anness I. Iktar rekwiżiti u linji gwida dwar il-kompilazzjoni ta’ tranżazzjonijiet huma stabbiliti f‘Parti 3 tal-Anness II.
6. L-aġenti ta’ rappurtar attwali għandhom, jekk mogħtija struzzjonijiet mill-BĊN rilevanti, jirrappurtaw fuq bażi trimestrali jew ta’ kull xahar dejta fuq pożizzjonijiet tal-aħħar tat-trimestru jew l-aħħar tax-xahar u, skont il-paragrafu 5, tagħrif statistiku fuq it-trimestru jew ix-xahar ta’ referenza, fuq investimenti f’titoli mingħajr kodiċi ISIN, skont Parti 7 tal-Anness I. Dan il-paragrafu ma għandux japplika għal aġenti ta’ rappurtar attwali li jingħataw derogi b’konformità mal-Artikolu 4.
7. Dejta titolu b’titolu fuq pożizzjonijiet tal-aħħar ta’ trimestru jew l-aħħar tax-xahar u, skont il-paragrafu 5, tagħrif statistiku fuq it-trimestru jew ix-xahar ta’ referenza, għandha tiġi rrappurtata skont il-Partijiet 1, 2 u 4 tal-Anness II, u mar-regoli tal-kontabbiltà msemmija fl-Artikolu 5.
Artikolu 4
Derogi
1. Fid-diskrezzjoni ta’ kull BĊN rilevanti, id-derogi li ġejjin jistgħu jingħataw lill-aġenti ta’ rappurtar attwali:
(a)
fl-Istati Membri taż-żona tal-euro b’investimenti totali f’titoli b’kodiċi ISIN minn investituri residenti li fil-valur tas-suq huma inqas minn jew daqs EUR 40 biljun:
(i)
il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil IFMi, IFs, FVCs u kustodji mir-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 3(1), sakemm f’termini ta’ pożizzjonijiet il-kontribuzzjoni kkombinata ta’ IFMi, IFs, FVCs u kustodji eżentati lill-investimenti nazzjonali ta’ IFMi, IFs, FVCs u kustodji, rispettivament, ma taqbiżx 40%. FVCs li ma jirrappurtawx dejta titolu b’titolu b’konformità mar-Regolament (KE) Nru 24/2009 (BĊE/2008/30) għandhom ikollhom id-dritt, skont l-istruzzjonijiet tal-BĊNi tagħhom, li jaqbżu dan il-limitu minimu għall-ewwel sentejn wara l-bidu tar-rappurtar skont dan ir-Regolament;
(ii)
il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lill-kustodji mir-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 3(2)(a), sakemm f’termini ta’ pożizzjonijiet il-kontribuzzjoni kkombinata ta’ kustodji eżentati lill-ammont nazzjonali ta’ titoli miżumin f’kustodja ma taqbiżx l-40%;
(b)
fi Stati Membri taż-żona tal-euro b’investimenti totali ta’ titoli b’kodiċi ISIN minn investituri residenti li fil-valur tas-suq huma ogħla minn EUR 40 biljun:
(i)
il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil IFMi, IFs, FVCs u kustodji mir-rekwiżiti tar-rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 3(1), sakemm f’termini ta’ pożizzjonijiet il-kontribuzzjoni kkumbinata ta’ IFMi, IFs, FVCs u kustodji eżentati lill-investimenti nazzjonali ta’ IFMi, IFs, FVCs u kustodji, rispettivament ma taqbiżx il-5%;
(ii)
il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil kustodji mir-rekwiżiti tar-rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 3(2)(a), sakemm f’termini ta’ pożizzjonijiet il-kontribuzzjoni kkumbinata ta’ kustodji eżentati għall-ammont nazzjonali ta’ titoli miżmumin f’kustodja ma taqbiżx il-5%;
(c)
Il-BĊNi għandhom jikkonsultaw lill-BĊE fuq l-użu ta’ informazzjoni għall-identifikazzjoni tal-investimenti totali ta’ titoli fil-valur tas-suq meħtieġa biex jagħtu derogi skont dan il-paragrafu.
2. Il-BĊNi jistgħu jagħżlu li jagħtu derogi lil CIs mir-rekwiżiti tar-rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 3(1) kif ġej:
(a)
il-BĊNi jistgħu jeżentaw lil CIs għal kollox jew parzjalment mir-rekwiżiti ta’ rappurtar, sakemm il-kontribuzzjoni kkombinata lill-ammont totali ta’ titoli miżmumin minn CIs fl-Istat Membru taż-żona tal-euro rilevanti f’termini ta’ pożizzjonijiet ma taqbiżx il-5%;
(b)
madankollu dan il-limitu minimu jista’ jiżdied għal 15% għall-ewwel sentejn wara l-bidu tar-rappurtar skont dan ir-Regolament;
(c)
il-limiti minimi msemmijin fil-punti (a) u (b) għandhom jiġu kkalkulati fuq il-bażi ta’ investimenti totali f’titoli għall-Istat Membru rilevanti wara li tiġi applikata kwalunkwe deroga skont il-paragrafu 1.
3. Il-BĊNi jistgħu jagħżlu li jagħtu derogi lill-MMFs kollha mir-rekwiżiti ta’ rappurtar stipulati fl-Artikolu 3(1), sakemm l-investimenti totali tat-titoli tagħhom b’kodiċi ISIN ikunu ta’ inqas minn 2% tat-titoli miżmumin mill-MMFs taż-żona tal-euro. Dan il-limitu minimu ta' 2% għandu jiġu kkalkulat fuq il-bażi ta’ investimenti totali f’titoli minn MMFs fl-Istat Membru rilevanti, wara li tiġi applikata kwalunkwe deroga skont il-paragrafu 1.
4. Il-BĊNi jistgħu jagħżlu li jagħtu derogi lill-FVCs kollha mir-rekwiżiti tar-rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 3(1), sakemm l-investimenti totali tagħhom ta’ titoli b’ kodiċi ISIN ikun ta’ inqas minn 2% tat-titoli miżmumin mill-FVCs taż-żona tal-euro. Dan il-limitu minimu ta’ 2% għandu jiġi kkalkulat fuq il-bażi ta’ investimenti totali f’titoli minn FVCs fl-Istat Membru rilevanti, wara li tiġi applikata kwalunkwe deroga skont il-paragrafu 1.
5. Il-BĊNi jistgħu jagħżlu li jagħtu d-derogi li ġejjin lill-kustodji:
(a)
Il-BĊNi jistgħu jeżentaw għal kollox jew parzjalment lil kustodji mir-rekwiżiti ta’ rappurtar stabbiliti fl-Artikolu 3(2)(a), sakemm id-dejta msemmija fl-Artikolu 3(2)(a) tista’ tiġi dderivata minn sorsi oħrajn ta’ dejta statistika jew superviżorja, skont l-istandards statistiċi minimi speċifikati fl-Anness III. Barra minn hekk japplika dan li ġej:
(i)
fi Stati Membri fejn japplikaw derogi skont il-paragrafu 1(a), u fejn id-dejta msemmija fl-Artikolu 3(2)(a) hija rrappurtata direttament mill-investituri, din id-dejta għandha tkopri bħala minimu fuq bażi ta’ titolu b’titolu 60% tal-ammont ta’ titoli msemmijin fl-Artikolu 3(2)(a);
(ii)
fi Stati Membri fejn japplikaw derogi skont il-paragrafu 1(b), u fejn id-dejta msemmija fl-Artikolu 3(2)(a) hija rrappurtata direttament minn investituri, din id-dejta għandha tkopri bħala minimu fuq bażi ta’ titolu b’titolu 75% tal-ammont ta’ titoli msemmijin fl-Artikolu 3(2)(a).
(b)
Il-BĊNi jistgħu jeżentaw parzjalment jew għal kollox mir-rekwiżiti ta’ rappurtar stipulati fl-Artikolu 3(2)(b) u (c) kustodji li jkollhom ammont totali ta’ titoli f’isem l-investituri kollha li mhumiex residenti li huwa taħt EUR 10 biljun.
6. Il-BĊNi jistgħu jagħżlu li lill-kapijiet ta’ gruppi ta’ rappurtar jagħtuhom derogi mir-rekwiżiti ta’ rappurtar stipulati fl-Artikolu 3(3) kif ġej:
(a)
Il-BĊNi jistgħu jawtorizzaw lill-kapijiet tal-gruppi ta’ rappurtar biex jirrappurtaw fuq bażi ta’ titolu b’titolu tagħrif statistiku li jkopri 95% tal-ammont ta’ titoli b’kodiċi ISIN miżmum mill-grupp tagħhom, skont ir-rekwiżiti ta’ dan ir-Regolament, sakemm il-bqija ta’ 5% tat-titoli miżmumin mill-grupp ma jinħarġux minn emittent wieħed;
(b)
Il-BĊNi jistgħu jitolbu lill-kapijiet ta’ gruppi ta’ rappurtar biex jipprovdu iktar informazzjoni fuq it-tip ta’ titoli esklużi mir-rappurtar skont il-punt (a).
7. Il-BĊNi jistgħu jagħżlu li jagħtu derogi mir-rekwiżiti ta’ rappurtar skont dan ir-Regolament jekk l-aġenti ta’ rappurtar attwali jirrappurtaw l-istess dejta skont ir-Regolament (KE) Nru 25/2009 (BĊE/2008/32), ir-Regolament (KE) Nru 958/2007 (BĊE/2007/8), jew ir-Regolament (KE) Nru 24/2009 (BĊE/2008/30), jew jekk il-BĊNi jistgħu jidderivaw l-istess dejta, skont l-istandards statistiċi minimi speċifikati fl-Anness III.
8. Fir-rigward ta’ aġenti ta’ rappurtar attwali li għalihom tapplika deroga msemmija fil-paragrafi 1, 2 3 jew 4, il-BĊNi għandhom ikomplu jiġbru dejta fuq bażi annwali dwar l-ammont ta’ titoli li jżommu jew ikollhom f’kustodja skont ir-rekwiżiti stabbiliti fl-Artikolu 3(1), jew fuq bażi aggregata jew fuq bażi ta’ titolu b’titolu.
9. Il-BĊNi għandhom jivverifikaw li ġew sodisfatti l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 1 sa 7, kif inhu applikabbli, għall-finijiet li tingħata, tiġġedded jew tiġi rtirata, jekk ikun meħtieġ, kwalunkwe deroga b’effett mill-bidu ta’ kull sena kalendarja.
10. Il-BĊN rilevanti għandu jirtira kwalunkwe deroga mogħtija lill-kustodji skont il-paragrafu 5(a) jekk dejta minn sorsi ta’ dejta statistika jew superviżorja oħra li tissodisfa l-istandards statistiċi minimi speċifikati fl-Anness III ma tkunx tpoġġiet għad-dispożizzjoni tiegħu fil-ħin għal tliet perijodi ta’ rappurtar konsekuttivi, irrispettivament jekk hemmx ħtija min-naħa tal-kustodji. Il-kustodji għandhom jibdew jirrappurtaw dejta, kif stabbilit fl-Artikolu 3(2), mhux iktar tard minn tliet xhur mid-data meta l-BĊN rilevanti jinnotifikahom li d-deroga ġiet irtirata.
11. Il-BĊNi jistgħu jagħżlu li jindirizzaw rekwiżiti ta’ rappurtar ad hoc lil aġenti ta’ rappurtar attwali li ngħataw derogi skont dan l-Artikolu, skont il-livell ta’ dettall li huma jqisu meħtieġ. Aġenti ta’ rappurtar attwali għandhom jirrappurtaw l-informazzjoni mitluba fuq bażi ad hoc fi żmien 15-il jum tax-xogħol minn meta ssir talba mill-BĊN rilevanti.
12. Aġenti ta’ rappurtar attwali jistgħu jagħżlu li ma jagħmlux użu minn derogi mogħtija mill-BĊNi u biex, minflok, jissodisfaw ir-rekwiżiti ta’ rappurtar sħaħ. Aġent ta’ rappurtar li ma jużax id-derogi mogħtija minn BĊN rilevanti għandu jikseb il-kunsens tal-BĊN qabel ma jużahom sussegwentement.
Artikolu 5
Regoli ta’ kontabbiltà
1. Sakemm ma jiġix ipprovdut mod ieħor f’dan ir-Regolament, ir-regoli ta’ kontabbilità segwiti mill-aġenti ta’ rappurtar attwali għall-finijiet ta’ rappurtar skont dan ir-Regolament għandhom ikunu dawk preskritti fit-traspożizzjoni nazzjonali tad-Direttiva tal-Kunsill 86/635/KEE tat-8 ta’ Diċembru 1986 dwar il-kontijiet annwali u l-kontijiet konsolidati ta’ banek u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn (12) jew, jekk din ma tapplikax, fi standards nazzjonali jew internazzjonali oħrajn li japplikaw għall-aġenti ta’ rappurtar attwali.
2. Bla ħsara għall-prattiċi ta’ kontabbiltà nazzjonali investimenti f’titoli għandhom jiġu rrappurtati f’valur nominali jew bħala numru ta’ ishma. Il-valuri tas-suq jistgħu jiġu rrappurtati wkoll, kif indikat fil-Parti 4 tal-Anness II.
3. Bla ħsara għall-prattiċi ta’ kontabbiltà nazzjonali u arranġamenti ta’ netting, investimenti f’titoli għandhom jiġu rrappurtati fuq bażi gross għall-finijiet ta’ statistika.
4. Investimenti f’titoli mislufin skont operazzjonijiet ta’ self ta’ titoli, jew mibjugħin skont ftehim ta’ xiri mill-ġdid, għandhom jibqgħu rreġistrati bħala investimenti mill-proprjetarju oriġinali (u mhux bħala investimenti tal-akkwirent temporanju) fejn hemm impenn sod biex tiġi rriversjata l-operazzjoni (u mhux sempliċi għażla li jsir hekk). Meta l-akkwirent temporanju jbiegħ it-titoli rċevuti, dan il-bejgħ jiġi rreġistrat bħala bejgħ assolut f’titoli u rrappurtat mill-akkwirent temporanju bħala pożizzjoni negattiva fil-portafoll tat-titoli.
Artikolu 6
Iż-żmien applikabbli għar-rappurtar
1. Il-BĊNi għandhom jiddeċiedu meta jkollhom bżonn li jirċievu dejta minn aġenti ta’ rappurtar attwali biex ikunu jistgħu jwettqu l-proċeduri ta’ kontroll tal-kwalità meħtieġa u biex iħarsu l-iskadenzi fil-paragrafu 2.
2. Il-BĊNi għandhom jittrażmettu lill-BĊE għall-aġenti ta’ rappurtar attwali:
(a)
dejta trimestrali titolu b’titolu b’konformità mal-Artikolu 3(1), (2) u (5) sal-għeluq tal-ħin tax-xogħol fis-70 jum tal-kalendarju wara t-tmiem tat-trimestru li għalih tirreferi d-dejta; jew
(b)
dejta titolu b’titolu ta’ kull xahar b’konformità mal-Artikolu 3(5) u l-Parti 1 tal-Anness I, skont waħda mill-għażliet ta’ hawn taħt:
(i)
fuq bażi trimestrali għat-tliet xhur tat-trimestru ta’ referenza, sal-għeluq tal-ħin tax-xogħol fit-63 jum tal-kalendarju wara t-tmiem tat-trimestru li għalih tirreferi d-dejta; jew
(ii)
fuq bażi ta’ kull xahar għal kull xahar tat-trimestru ta’ referenza, sal-għeluq tal-ħin tax-xogħol fit-63 jum tal-kalendarju wara t-tmiem tax-xahar li għalih tirreferi d-dejta; u
(c)
pożizzjonijiet trimestrali titolu b’titolu skont l-Artikolu 3(3) sal-għeluq tal-ħin tax-xogħol:
(i)
mill-2013 sal-2015: fis-70 jum tal-kalendarju wara t-tmiem tat-trimestru li għalih tirreferi d-dejta; u
(ii)
mill-2016: fil-55 jum tal- kalendarju wara t-tmiem tat-trimestru li għalih tirreferi d-dejta.
3. Meta skadenza msemmija fil-paragrafu 2 tiġi f’jum li t-TARGET2 tkun magħluqa, l-iskadenza għandha tiġi estiża għall-jum tax-xogħol tat-TARGET2 li jmiss, kif imħabbar fuq il-websajt tal-BĊE.
Artikolu 7
Standards minimi u arranġamenti ta’ rappurtar nazzjonali
1. L-aġenti ta’ rappurtar attwali għandhom jikkonformaw mar-rekwiżiti ta’ rappurtar li huma suġġetti għalihom skont l-istandards minimi speċifikati fl-Anness III.
2. Il-BĊNi għandhom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti ta’ rappurtar li għandhom jiġu segwiti mill-aġenti ta’ rappurtar attwali b’konformità ma’ karatterisitċi nazzjonali. Il-BĊNi għandhom jiddeċiedu jekk jeħtieġux li l-kustodji jirrappurtaw dejta titolu b’titolu fuq il-bażi ta’ investitur b’investitur. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li dawn l-arranġamenti ta’ rappurtar jipprovdu t-tagħrif statistiku meħtieġ u jippermettu li ssir il-verifika ta’ jekk humiex sodisfatti l-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 8
Verifika u ġbir obbligatorju
Il-BĊNi għandhom jeżerċitaw id-drittijiet biex jivverifikaw, skont il-livell ta’ dettall meqjus neċessarju mill-BĊN rilevanti, jew biex jiġbru, l-informazzjoni li l-aġenti ta’ rappurtar attwali huma meħtieġa li jipprovdu bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament, bla ħsara għad-dritt tal-BĊE li jeżerċita dawn id-drittijiet innifsu. Dawn id-drittijiet għandhom b’mod partikolari jiġu eżerċitati mill-BĊNi meta aġenti ta’ rappurtar attwali ma jissodisfawx l-istandards minimi speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 9
Proċedura ta’ emenda simplifikata
Wara li jkun ikkunsidra l-fehmiet tal-Kumitat tal-Istatistika tas-SEBĊ, il-Bord Eżekuttiv tal-BĊE jista’ jagħmel emendi tekniċi fl-annessi ta’ dan ir-Regolament, sakemm la jibdlu l-qafas konċettwali sottostanti u lanqas jeffettwaw il-piż ta’ rappurtar fuq l-aġenti ta’ rappurtar attwali. Il-Bord Eżekuttiv għandu jinforma lill-Kunsill Governattiv b’kull emenda bħal din mingħajr dewmien żejjed.
Artikolu 10
L-ewwel rappurtar
L-ewwel rappurtar bis-saħħa ta’ dan ir-Regolament għandu jibda bid-dejta li tirrigwarda l-perijodu ta’ referenza Diċembru 2013. L-ewwel darba li l-BĊNi jirrappurtaw lill-BĊE, ikunu meħtieġa li jippreżentaw biss dejta fuq pożizzjonijiet.
Artikolu 11
Dispożizzjoni finali
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Frankfurt am Main, is-17 ta’ Ottubru 2012.