NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 237/2014
ze dne 13. prosince 2013,
kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti, zřízený nařízením Rady (Euratom) č. 300/2007 (2), je jedním z nástrojů poskytujících přímou podporu vnějším politikám Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii.
(2)
Unie je významným poskytovatelem hospodářské, finanční, technické, humanitární a makroekonomické pomoci třetím zemím. Toto nařízení tvoří součást rámce navrženého pro plánování spolupráce a poskytování pomoci s cílem podpořit prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a uplatňování účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích.
(3)
Havárie v Černobylu v roce 1986 upozornila na celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě Dai-iči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti a splnění nejpřísnějších norem. V zájmu vytvoření bezpečnostních podmínek nezbytných k odstranění rizik pro život a zdraví obyvatelstva by Společenství mělo mít možnost podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích.
(4)
Součinností v rámci společných politik a strategií se svými členskými státy má jen sama Unie schopnost jednat v takovém měřítku, aby reagovala na globální výzvy, a má také nejlepší předpoklady ke koordinaci spolupráce se třetími zeměmi.
(5)
Rozhodnutím Komise 1999/819/Euratom (3) přistoupilo Společenství k Úmluvě o jaderné bezpečnosti z roku 1994. Rozhodnutím Komise 2005/510/Euratom (4) přistoupilo Společenství rovněž ke Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady.
(6)
Pro udržování a podporu trvalého zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní přijala Rada směrnici 2009/71/Euratom (5). Rada rovněž přijala směrnici 2011/70/Euratom (6). Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s radioaktivními odpady a vyhořelým palivem zavedené ve Společenství představují názorné příklady, které lze využít k motivaci třetích zemí k tomu, aby přijaly podobně přísné normy.
(7)
Podpora spolupráce s rozvíjejícími se ekonomikami v oblasti regulačních opatření a dalších oblastech a prosazování přístupů, pravidel, norem a postupů uplatňovaných v Unii představují cíle vnější politiky v rámci strategie Evropa 2020.
(8)
Členské státy Společenství jsou smluvními stranami Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a dodatkového protokolu k ní.
(9)
V souladu s kapitolou 10 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) Společenství v souvislosti s jadernou bezpečností již dlouhodobě usiluje o úzkou spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE), jak v souvislosti s jadernými zárukami (podpora cílů kapitoly 7 hlavy II Smlouvy o Euratomu), tak v souvislosti s jadernou bezpečností.
(10)
O cíle podobné cílům tohoto nařízení usiluje celá řada mezinárodních organizací a programů, jako například MAAE, Agentura pro jadernou energii při Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD/NEA), Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Ekologické partnerství pro Severní dimenzi (NDEP).
(11)
Je zvláště zapotřebí, aby Společenství nadále vyvíjelo úsilí na podporu uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie.
(12)
Při uplatňování tohoto nařízení by Komise před vypracováním a přijetím strategického dokumentu a víceletých orientačních programů měla konzultovat Skupinu evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost (ENSREG). Akční programy by měly v příslušných případech vycházet z konzultací s vnitrostátními dozornými orgány členských států a z dialogu s partnerskými zeměmi.
(13)
Opatření podporující cíle tohoto nařízení by měla rovněž být podpořena využíváním další součinnosti s přímými i nepřímými činnostmi rámcových programů Euratomu v jaderném výzkumu a odborné přípravě.
(14)
Rozumí se, že odpovědnost za bezpečnost zařízení nese provozovatel a stát, do jehož působnosti zařízení spadá.
(15)
Zatímco finanční potřeby související s vnější pomocí Unie stále rostou, hospodářská a rozpočtová situace Unie dostupné zdroje pro tuto pomoc omezuje. Komise by proto měla usilovat o co nejefektivnější využívání dostupných zdrojů, zejména prostřednictvím používání finančních nástrojů s pákovým efektem. Tento pákový efekt se zvyšuje s možností jednorázově a opakovaně využívat finanční prostředky investované a vytvořené těmito finančními nástroji.
(16)
K zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi.
(17)
Prováděcí pravomoci, které se vztahují k programování a financování činností podporovaných podle tohoto nařízení, by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7), které se má použít pro účely tohoto nařízení, ačkoli se v něm neodkazuje na článek 106a Smlouvy o Euratomu. Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zejména k jejich povaze politické orientace či finančním dopadům, se pro jejich přijímání má v zásadě použít přezkumný postup uvedený ve zmíněném nařízení, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu. V řádně odůvodněných případech souvisejících s jadernou nebo radiologickou havárií, včetně havarijního ozáření, by Komise tam, kde je to z mimořádně naléhavých důvodů nebo vzhledem k nezbytnosti rychlé reakce Společenství v zájmu zmírnění následků nutné, měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.
(18)
Na provádění tohoto nařízení by se měly v příslušných případech vztahovat pravidla a postupy stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(19)
Unie a Společenství mají i nadále jeden institucionální rámec. Je proto nezbytně nutné zajistit soudržnost v oblasti jejich vnějších vztahů. V souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (9) se ve vhodných případech má na programování tohoto nástroje podílet Evropská služba pro vnější činnost.
(20)
Unie by měla v zájmu optimalizace dopadu své vnější činnosti usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů. Tohoto cíle by mělo být dosaženo zajištěním soudržnosti a doplňkovosti nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením součinnosti mezi tímto nástrojem, dalšími nástroji vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést k vzájemnému posílení programů navržených podle těchto nástrojů.
(21)
Toto nařízení nahrazuje nařízení (Euratom) č. 300/2007, které pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2013,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Unie financuje opatření podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a přílohy k němu.
Článek 2
Specifické cíle
Spolupráce podle tohoto nařízení sleduje tyto specifické cíle:
1)
podporu účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany a trvalé zdokonalování jaderné bezpečnosti;
2)
odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, totiž přepravu, třídění, úpravu, zpracování, skladování a ukládání, vyřazování jaderných zařízení z provozu a sanaci bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení;
3)
zavedení rámců a metod pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích.
Článek 3
Specifická opatření
1. Cílů uvedených v čl. 2 bodě 1 je dosahováno zejména těmito opatřeními:
a)
podporou dozorných orgánů a organizací technické podpory;
b)
posílením dozorného rámce, zejména pokud jde o prověrky a posuzování, udělování povolení a dozor týkající se jaderných elektráren a jiných jaderných zařízení;
c)
prosazováním účinných dozorných rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich bezpečné ukládání;
d)
zavedením účinných mechanismů pro předcházení haváriím s radiologickými následky, včetně havarijního ozáření. a zmírňování jejich následků například monitorování životního prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a provádění zmírňovacích a sanačních opatření a spolupráce s vnitrostátními a mezinárodními organizacemi v případě havarijního ozáření, a pro přípravu nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události, opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy;
e)
podporou zaměřenou na zajištění bezpečnosti jaderných zařízení a areálů, pokud jde o praktická ochranná opatření ke snížení stávajících radiačních rizik ohrožujících zdraví pracovníků i obyvatelstva.
2. Cílů uvedených v čl. 2 bodě 2 je dosahováno zejména těmito opatřeními:
a)
podporou dozorných orgánů a organizací technické podpory a posílením dozorného rámce, zejména v souvislosti s odpovědným a bezpečným nakládáním s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem;
b)
vypracováváním a prováděním zvláštních strategií a rámců pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem;
c)
vypracováváním a prováděním strategií a rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci bývalých jaderných areálů a bývalých oblastí těžby uranu a vyzdvižení potopených radioaktivních objektů a materiálů z moře a nakládání s nimi.
3. Cíl stanovený v čl. 2 bodě 3 je omezen na technické aspekty zajišťující, aby rudy, výchozí materiály a zvláštní štěpné materiály nebyly využívány k jiným účelům, než které uživatelé uvedli. Je ho dosahováno zejména těmito opatřeními:
a)
vytvořením potřebného dozorného rámce, metod, technologií a přístupů pro provádění jaderných záruk, včetně řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a provozovatelů;
b)
podporou infrastruktury a odborné přípravy personálu.
4. Opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 mohou zahrnovat činnosti na podporu mezinárodní spolupráce, včetně provádění a monitorování mezinárodních smluv. Podstatnou součástí těchto opatření je rovněž předávání znalostí, jako jevýměna informací, budování kapacit a odborná příprava v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu, s cílem posílit udržitelnost dosažených výsledků. Tato opatření se provádějí prostřednictvím spolupráce s příslušnými orgány členských států Unie nebo s orgány třetích zemí, orgány jaderného dozoru a jejich organizacemi technické podpory nebo s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména MAAE. Ve zvláštních a řádně odůvodněných případech se opatření týkající se odst. 1 písm. b) a c) provádějí prostřednictvím spolupráce s provozovateli nebo příslušnými organizacemi z členských států a s provozovateli jaderných zařízení ze třetích zemí ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2009/71/Euratom a jaderných areálů.
Článek 4
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Pokrok při dosahování specifických cílů stanovených v článku 2 se posuzuje na základě těchto výkonnostních ukazatelů:
a)
počet a důležitost otázek identifikovaných během uskutečňované spolupráce;
b)
stav rozvoje strategií pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu, příslušného právního a dozorného rámce a provádění projektů;
c)
počet a závažnost otázek identifikovaných v příslušných zprávách o jaderných zárukách.
Před prováděním projektů a s přihlédnutím ke specifickým rysům každé činnosti jsou stanoveny konkrétní ukazatele pro sledování, hodnocení a přezkum výkonnosti podle čl. 7 odst. 2.
2. Komise zajistí, aby přijatá opatření byla v souladu s celkovým strategickým politickým rámcem Unie pro dotčenou partnerskou zemi, a zejména s cíli jejích politik a programů v oblasti rozvoje a hospodářské spolupráce.
3. Finanční, hospodářská a technická spolupráce poskytovaná podle tohoto nařízení doplňuje spolupráci, kterou Unie poskytuje podle jiných nástrojů.
HLAVA II
PROGRAMOVÁNÍ A ORIENTAČNÍ PŘÍDĚLY FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ
Článek 5
Strategický dokument
1. Spolupráce Společenství podle tohoto nařízení se provádí na základě obecného víceletého strategického dokumentu pro nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti.
2. Strategický dokument tvoří obecný základ pro spolupráci a vypracovává se na období až sedmi let. Vymezuje strategii Společenství pro spolupráci podle tohoto nařízení s ohledem na potřeby dotčených zemí, priority Společenství, mezinárodní situaci a činnosti příslušných třetích zemí. Ve strategickém dokumentu je rovněž popsána přidaná hodnota spolupráce a způsob, jak zabránit zdvojování činností s jinými programy a iniciativami, zejména s těmi, které uskutečňují mezinárodní organizace sledující stejné cíle a významní dárci.
3. Cílem strategického dokumentu je poskytnout soudržný rámec pro spolupráci mezi Společenstvím a dotyčnými třetími zeměmi či regiony, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikou Společenství.
4. Při přípravě strategického dokumentu se uplatňují zásady účinnosti pomoci: odpovědnost jednotlivých států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení systémům přijímající země nebo regionu, vzájemná odpovědnost a zaměření na výsledky.
5. Strategický dokument schvaluje Komise přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Stejným postupem Komise v polovině období, a kdykoli je to nezbytné, strategický dokument přezkoumá a v případě potřeby aktualizuje.
Článek 6
Víceleté orientační programy
1. Víceleté orientační programy se vypracovávají na základě strategického dokumentu uvedeného v článku 5. Víceleté orientační programy pokrývají období dvou až čtyř let.
2. Víceleté orientační programy stanoví zvolené prioritní oblasti pro financování, specifické cíle, očekávané výsledky, výkonnostní ukazatele a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti, a včetně přiměřené rezervy nepřidělených prostředků. Ta může být stanovena formou rozpětí nebo případně minimální výše. Víceleté orientační programy stanoví pokyny pro zabránění zdvojování činností.
3. Víceleté orientační programy jsou založeny na žádosti partnerských zemí či regionů a na dialogu s těmito zeměmi či regiony, do něhož jsou zapojeny zúčastněné strany, aby bylo zajištěno, že dotyčná země či region převezmou za proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a aby se podnítila podpora vnitrostátních rozvojových strategií. V zájmu dosažení doplňkovosti a zamezení zdvojování činností zohledňují víceleté orientační programy stávající a plánovanou mezinárodní spolupráci v oblastech uvedených v článku 2, zejména s mezinárodními organizacemi sledujícími podobné cíle a s významnými dárci. Ve víceletých orientačních programech je rovněž popsána přidaná hodnota spolupráce.
4. Víceleté orientační programy přijímá Komise přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Stejným postupem Komise orientační programy přezkoumá a v případě potřeby aktualizuje s přihlédnutím k případnému přezkumu strategického dokumentu podle článku 5.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Roční akční programy
1. Roční akční programy (dále jen „akční programy“) se vypracovávají na základě strategického dokumentu podle článku 5 a víceletých orientačních programů podle článku 6. Akční programy se stanoví pro každou třetí zemi nebo region a určí podrobnosti týkající se provádění spolupráce poskytované podle tohoto nařízení.
Výjimečně, zejména pokud akční program nebyl dosud přijat, může Komise na základě orientačních programových dokumentů přijmout individuální opatření za stejných pravidel a stejnými postupy, které se používají v případě akčních programů.
V případě neočekávaných a řádně odůvodněných potřeb, okolností nebo závazků může Komise přijmout zvláštní opatření, která nejsou stanovena v orientačních programových dokumentech.
2. Akční programy blíže určují sledované cíle, oblasti zásahu, předpokládaná opatření a projekty, očekávané výsledky, řídicí postupy a celkovou plánovanou částku financování. Obsahují souhrnný popis operací, které mají být financovány, údaje o finančních částkách přidělených pro jednotlivé operace a orientační harmonogram provádění a konkrétní ukazatele pro sledování, hodnocení a případně přezkum výkonnosti. Případně obsahují také výsledky plynoucí ze zkušeností získaných během předchozí spolupráce.
3. Akční programy, individuální opatření a zvláštní opatření přijímá Komise přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Stejným postupem může Komise tyto akční programy a opatření přezkoumat a prodloužit jejich platnost.
4. Odchylně od odstavce 3 se přezkumný postup podle čl. 11 odst. 2 nevyžaduje:
i)
u individuálních opatření, u nichž finanční pomoc Unie nepřesahuje částku 5 milionů EUR,
ii)
u zvláštních opatření, u nichž finanční pomoc Unie nepřesahuje částku 5 milionů EUR,
iii)
u technických změn akčních programů, individuálních opatření a zvláštních opatření.
Pro účely tohoto odstavce se technickými změnami rozumějí takové úpravy, jako jsou:
-
prodloužení prováděcího období,
-
přerozdělení prostředků mezi činnostmi v rámci ročních akčních programů, individuálních a zvláštních opatření a projektů v objemu nejvýše 20 % původního rozpočtu, přičemž částka nesmí přesáhnout 5 milionů EUR, nebo
-
zvýšení nebo snížení rozpočtu ročních akčních programů, individuálních nebo zvláštních opatření nejvýše o 20 % původního rozpočtu, přičemž částka nesmí přesáhnout 5 milionů EUR,
za předpokladu, že tyto změny nemají podstatný vliv na cíle původních opatření a akčních programů.
Opatření přijatá podle tohoto odstavce se do jednoho měsíce od přijetí oznámí Evropskému parlamentu, Radě a výboru uvedenému v čl. 11 odst. 1.
5. V řádně odůvodněných případech, kdy je to nutné z mimořádně naléhavých důvodů vzhledem k nezbytnosti rychlé reakce Společenství v zájmu zmírnění následků jaderné nebo radiologické havárie, Komise postupem podle čl. 11 odst. 3 přijme nebo pozmění akční programy nebo opatření prostřednictvím okamžitě použitelných prováděcích aktů.
6. Komise může rozhodnout o přistoupení k jakékoli iniciativě, kterou zahájí mezinárodní organizace a významní dárci sledující podobné cíle, pokud je tato iniciativa v souladu s obecným cílem stanoveným v článku 1. Odpovídající rozhodnutí o financování se přijme postupem podle odstavců 2 a 3 tohoto článku.
Článek 8
Soudržnost a doplňkovost
Při veškerém plánování nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 se zohlední její výsledky, zjištění a závěry.
Článek 9
Provádění
Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, provádí se toto nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 a 4 a články 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 a 17 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 10
Zpráva
Komise posuzuje pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o provádění spolupráce podle tohoto nařízení. Tato zpráva obsahuje informace o financovaných opatřeních týkající se předcházejícího roku a dále informace o výsledcích monitorování a hodnocení a o plnění rozpočtových závazků a plateb, rozčleněné podle zemí, regionů a druhů spolupráce.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 12
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu s článkem 9 rozhodnutí 2010/427/EU.
Článek 13
Finanční referenční částka
1. Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2014 až 2020 se stanoví na 225 321 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 13. prosince 2013.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (EURATOM) Nru 237/2014
tat-13 ta’ Diċembru 2013
li jistabbilixxi Strument għall-Kooperazzjoni fis-Sikurezza Nukleari
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika, u b'mod partikolari l-Artikolu 203 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (1),
Billi:
(1)
L-Istrument għall-Kooperazzjoni fis-Sikurezza Nukleari stabbilit bir-Regolament tal-Kunsill (Euratom) Nru 300/2007 (2), jikkostitwixxi wieħed mill-istrumenti li jipprovdi appoġġ dirett għall-politika esterna tal-Unjoni Ewropea u l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika.
(2)
L-Unjoni hija fornitur ewlieni ta' assistenza ekonomika, finanzjarja, teknika, umanitarja u makroekonomika lill-pajjiżi terzi. Dan ir-Regolament jifforma parti mill-qafas imfassal għall-ippjanar tal-kooperazzjoni u l-għoti ta' assistenza mmirati biex jappoġġaw il-promozzjoni ta' livell għoli tas-sikurezza nukleari, il-protezzjoni mir-radjazzjoni u l-applikazzjoni ta' salvagwardji effiċjenti u effettivi ta' materjal nukleari f'pajjiżi terzi.
(3)
L-inċident ta' Chernobyl fl-1986 enfasizza l-importanza globali tas-sikurezza nukleari. L-inċident ta' Fukushima Daiichi fl-2011 ikkonferma l-ħtieġa għal sforzi kontinwati biex titjieb is-sikurezza nukleari u jintlaħqu l-ogħla standards. Sabiex jinħolqu l-kundizzjonijiet ta' sikurezza meħtieġa biex jiġu eliminati il-perikli għall-ħajja u s-saħħa tal-pubbliku, il-Komunità għandha tkun tista' tappoġġa is-sikurezza nukleari fil-pajjiżi terzi.
(4)
Billi taġixxi fi ħdan politiki u strateġiji komuni mal-Istati Membri tagħha, l-Unjoni biss għandha l-massa kritika biex tirrispondi għall-isfidi globali u hija wkoll fl-aħjar pożizzjoni biex tikkoordina l-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi.
(5)
Bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 1999/819/Euratom (3), il-Komunità aderixxiet mal-Konvenzjoni tal-1994 dwar is-Sikurezza Nukleari. Bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/510/Euratom (4), il-Komunità aderixxiet ukoll mal-Konvenzjoni Konġunta dwar is-Sikurezza fil-Ġestjoni tal-Fjuwil Użat u dwar is-Sikurezza fil-Ġestjoni tal-Iskart Radjuattiv.
(6)
Sabiex jinżamm u jiġi promoss it-titjib kontinwu tas-sikurezza nukleari u r-regolamentazzjoni tagħha, il-Kunsill adotta d-Direttiva 2009/71/Euratom (5) u d-Direttiva 2011/70/Euratom (6). Dawn id-Direttivi u l-istandards għolja ta' sikurezza nukleari u ta' skart radjuattiv u l-ġestjoni tal-fjuwil maħruq implimentati fil-Komunità huma eżempji li għandhom jintużaw biex jinkoraġixxu pajjiżi terzi biex jadottaw standards għolja simili.
(7)
Il-promozzjoni ta' kooperazzjoni regolatorja u ta' forom oħra ma' ekonomiji li qed jemerġu u l-promozzjoni ta' approċċi, regoli, standards u prattiki tal-Unjoni huma l-objettivi tal-politika esterna tal-istrateġija Ewropa 2020.
(8)
L-Istati Membri tal-Komunità huma partijiet firmatarji tat-Trattat tan-Nonproliferazzjoni u l-Protokoll Addizzjonali.
(9)
Il-Komunità diġà tipprattika kooperazzjoni mill-qrib, f'konformità mal-Kapitolu 10 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (’Trattat Euratom’), mal-Aġenzija Internazzjonali tal-Enerġija Atomika (IAEA), kemm fir-rigward tas-salvagwardji nukleari, b'sostenn għall-objettivi tal-Kapitolu 7 tat-Tieni Titolu tat-Trattat Euratom, kif ukoll fir-rigward tas-sikurezza nukleari.
(10)
Hemm għadd ta' organizzazzjonijiet u programmi internazzjonali li għandhom objettivi simili għal dawk ta' dan ir-Regolament, bħall-IAEA, l-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi/l-Aġenzija għall-Enerġija Nukleari (OECD/NEA), il-Bank Ewropew għar-Rikostruzzjoni u l-Iżvilupp (BERŻ) u s-Sħubija Ambjentali tad-Dimensjoni tat-Tramuntana (NDEP).
(11)
Hemm ħtieġa partikolari li l-Komunità tkompli bl-isforzi tagħha b'appoġġ għall-applikazzjoni ta' salvagwardji effettivi ta' materjal nukleari f'pajjiżi terzi, billi tibni fuq l-attivitajiet ta' salvagwardja tagħha stess fi ħdan l-Unjoni.
(12)
Fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta lill-Grupp ta' Regolaturi Ewropew dwar is-Sikurezza Nukleari (ENSREG) qabel it-tfassil u l-adozzjoni tad-dokument ta' strateġija u programmi indikattivi pluriennali. Il-programmi ta' azzjoni għandhom ikunu bbażati fuq il-konsultazzjoni, fejn rilevanti, mal-korpi regolatorji nazzjonali tal-Istati Membri, u fuq djalogu mal-pajjiżi sħab.
(13)
Il-miżuri li jappoġġaw l-objettivi ta' dan ir-Regolament għandhom ukoll ikunu appoġġati billi jiġu sfruttati aktar is-sinerġiji ma' azzjonijiet diretti u indiretti tal-Programmi Qafas tal-Euratom għar-riċerka u t-taħriġ nukleari.
(14)
Huwa mifhum li responsabbiltà għas-sikurezza tal-installazzjoni hija f'idejn l-operatur u l-Istat li għandu ġurisdizzjoni fuq l-installazzjoni.
(15)
Filwaqt li assistenza esterna tal-Unjoni għandha ħtiġijiet finanzjarji dejjem jiżdiedu, is-sitwazzjoni ekonomika u baġitarja tal-Unjoni tillimita r-riżorsi disponibbli għal din l-għajnuna. Il-Kummissjoni għandha għalhekk tfittex l-aktar użu effiċjenti tar-riżorsi disponibbli permezz, partikolarment, tal-użu ta' strumenti finanzjarji b'effett ta' ingranaġġ. Tali effett ta' ingranaġġ jiżdied billi wieħed jippermetti l-possibbiltà tal-użu u l-użu mill-ġdid tal-fondi investiti u ġġenerati minn dawk l-istrumenti finanzjarji.
(16)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta' implimentazzjoni fuq il-Kummissjoni.
(17)
Is-setgħat ta' implimentazzjoni li jirrigwardaw l-ipprogrammar u l-finanzjament tal-azzjonijiet appoġġati taħt dan ir-Regolament għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 (7), li għandu japplika għall-fini ta' dan ir-Regolament, minkejja l-fatt li ma jagħmilx referenza għall-Artikolu 106a tat-Trattat Euratom. Filwaqt li titqies in-natura ta' dawk l-atti ta' implimentazzjoni, partikolarment in-natura tal-orjentazzjoni politika tagħhom jew l-implikazzjonijiet finanzjarji tagħhom, il-proċedura ta' eżami prevista f'dak ir-Regolament għandha, fil-prinċipju, tintuża għall-adozzjoni tagħhom, ħlief għal miżuri ta' implimentazzjoni tekniċi fuq skala finanzjarja żgħira. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni applikabbli immedjatament fejn, f'każijiet debitament ġustifikati relatati ma' inċident nukleari jew radjoloġiku, inkluż l-esponiment aċċidentali, il-ħtieġa għal reazzjoni rapida mill-Komunità biex ittaffi l-konsegwenzi tiegħu, jew raġunijiet imperattivi ta' urġenza hekk jirrikjedu.
(18)
Ir-regoli u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 236/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), għandhom japplikaw għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, kif adatt.
(19)
L-Unjoni u l-Komunità għadhom jużaw qafas istituzzjonali uniku. Għalhekk, huwa essenzjali li tiġi żgurata konsistenza bejn l-azzjoni esterna tat-tnejn. Is-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna għandu jkun involut, fejn adatt, fl-ipprogrammar ta' dan l-istrument, f'konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE (9).
(20)
L-Unjoni għandha tfittex l-aktar użu effiċjenti tar-riżorsi disponibbli sabiex tottimizza l-impatt tal-azzjoni esterna tagħha. Dan għandu jinkiseb permezz ta' koerenza u komplementarjetà bejn l-Istrumenti għall-azzjoni esterna, kif ukoll il-ħolqien ta' sinerġiji bejn dan l-Istrument, Strumenti oħra għal azzjoni esterna u politiki oħra tal-Unjoni. Dan għandu jinvolvi wkoll it-tisħiħ reċiproku tal-programmi ppjanati taħt dawn l-Istrumenti.
(21)
Dan ir-Regolament jissostitwixxi r-Regolament (Euratom) Nru 300/2007, li jiskadi fil-31 ta' Diċembru 2013,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Objettiv ġenerali
L-Unjoni għandha tiffinanzja miżuri sabiex tappoġġa l-promozzjoni ta' livell għoli ta' sikurezza nukleari, protezzjoni minn radjazzjoni, u l-applikazzjoni ta' salvagwardji effiċjenti u effettivi ta' materjal nukleari f'pajjiżi terzi, skont id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament u l-Anness għalih.
Artikolu 2
Objettivi speċifiċi
Il-kooperazzjoni taħt dan ir-Regolament għandu jkollha l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
(1)
il-promozzjoni ta' kultura effettiva ta' sikurezza nukleari u l-implimentazzjoni tal-ogħla standards ta' sikurezza nukleari u protezzjoni mir-radjazzjoni, u t-titjib kontinwu tas-sikurezza nukleari;
(2)
il-ġestjoni responsabbli u sikura tal-fjuwil użat u tal-iskart radjoattiv, jiġifieri t-trasport, il-pretrattament, it-trattament, l-ipproċessar, il-ħżin u r-rimi, u d-dekummissjonar u r-riabilitazzjoni ta' dawk li kienu siti u installazzjonijiet nukleari;
(3)
l-istabbiliment ta' oqfsa u metodoloġiji għall-applikazzjoni ta' salvagwardji effiċjenti u effettivi għal materjal nukleari f'pajjiżi terzi.
Artikolu 3
Miżuri speċifiċi
1. L-objettivi stabbiliti fil-punt 1 tal-Artikolu 2 għandhom jintlaħqu, b'mod partikolari, permezz tal-miżuri li ġejjin:
(a)
appoġġ għall-korpi regolatorji, l-organizzazzjonijiet ta' appoġġ tekniku;
(b)
tisħiħ tal-qafas regolatorju, b'mod partikolari fir-rigward tal-analiżi u l-valutazzjoni, il-liċenzjar u l-attivitajiet ta' sorveljanza għall-impjanti nukleari u installazzjonijiet nukleari oħrajn;
(c)
promozzjoni ta' oqfsa, proċeduri u sistemi regolatorji effettivi li jiżguraw protezzjoni adegwata kontra radjazzjoni jonizzanti minn materjal radjuattivi, b'mod partikolari minn sorsi radjuattivi ta' attività għolja, u r-rimi mingħajr periklu tagħhom;
(d)
stabbiliment ta' arranġamenti effettivi għall-prevenzjoni tal-inċidenti b'konsegwenzi radjoloġiċi, fosthom esponiment aċċidentali, kif ukoll il-mitigazzjoni ta' tali konsegwenzi f'każ li dawn iseħħu, pereżempju, il-monitoraġġ tal-ambjent f'każ ta' rilaxxi radjuattivi, id-disinn u l-implimentazzjoni tal-attivitajiet ta' mitigazzjoni u riabilitazzjoni u kooperazzjoni ma' organizzazzjonijiet nazzjonali u internazzjonali fil-każ ta' esponiment aċċidentali, u għall-miżuri ta' ppjanar għal emerġenzi, preparatezza u rispons, protezzjoni ċivili u riabilitazzjoni;
(e)
appoġġ għall-iżgurar tas-sikurezza ta' installazzjonijiet u siti nukleari fir-rigward tal-miżuri prattiċi protettivi mfassla biex jitnaqqsu r-riskji eżistenti mir-radjazzjoni għas-saħħa tal-ħaddiema u l-pubbliku ġenerali.
2. L-objettivi stabbiliti fil-punt 2 tal-Artikolu 2 għandhom, jintlaħqu, b'mod partikolari, permezz tal-miżuri li ġejjin:
(a)
appoġġ għall-korpi regolatorji, l-organizzazzjonijiet ta' appoġġ tekniku, u r-rinfurzar tal-qafas regolatorju, b'mod partikolari fir-rigward tal-ġestjoni responsabbli u sikura tal-fjuwil nukleari użat u l-iskart radjuattiv;
(b)
żvilupp u implimentazzjoni ta' strateġiji u oqfsa speċifiċi għall-ġestjoni responsabbli u sikura tal-fjuwil nukleari użat u l-iskart radjuattiv;
(c)
żvilupp u implimentazzjoni ta' strateġiji u oqfsa għad-dekummissjonar tal- installazzjonijiet eżistenti, għar-riabilitazzjoni ta' dawk li kienu siti nukleari u siti storiċi relatati mat-tħaffir għall-uranju, u għall-irkupru u l-ġestjoni ta' oġġetti u materjal radjuattiv mgħarraq fil-baħar.
3. L-objettiv stabbilit fil-punt 3 tal-Artikolu 2 għandu jkun limitat għall-aspetti tekniċi li jiżguraw li minerali, materjal ta' sors u materjal fissili speċjali ma jinbidlilhomx l-użu maħsub tagħhom kif iddikjarat mill-utenti. Dan għandu jintlaħaq, b'mod partikolari, permezz tal-miżuri li ġejjin:
(a)
l-istabbiliment tal-qafas regolatorju, il-metodoloġiji, it-teknoloġija u l-approċċi meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' salvagwardji nukleari, inkluż għar-rendikont u l-kontroll xierqa ta' materjal fissili fil-livell tal-Istat u tal-operaturi;
(b)
appoġġ għall-infrastruttura u t-taħriġ tal-persunal.
4. Il-miżuri msemmija fil-paragrafi 1 u 2 jistgħu jinkludu azzjonijiet għall-promozzjoni tal-kooperazzjoni internazzjonali, inklużi l-implimentazzjoni u l-monitoraġġ ta' Konvenzjonijiet u Trattati Internazzjonali. Dawn għandhom ukoll jinkludu element sostanzjali ta' trasferiment ta' għarfien, bħall-iskambju ta' informazzjoni, il-bini tal-kapaċitajiet u t-taħriġ fil-qasam tas-sikurezza u r-riċerka nukleari, sabiex tissaħħaħ is-sostenibbiltà tar-riżultati li jkunu nkisbu. Għandhom jiġu implimentati permezz tal-kooperazzjoni mal-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri tal-Unjoni u/jew l-awtoritajiet ta' pajjiżi terzi, ir-regolaturi nukleari u l-organizzazzjonijiet ta' appoġġ tekniku tagħhom, u/jew l-organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, b'mod partikolari l-IAEA. F'każijiet speċifiċi u debitament ġustifikati, il-miżuri li jikkonċernaw il-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1 għandhom jiġu implimentati permezz ta' kooperazzjoni mal-operaturi u/jew organizzazzjonijiet kompetenti mill-Istati Membri u mal-operaturi tal-installazzjonijiet nukleari ta' pajjiżi terzi, kif definit fl-Artikolu 3(1) tad-Direttiva 2009/71/Euratom, u s-siti nukleari.
Artikolu 4
Konformità, koerenza u komplementarjetà
1. Il-progress lejn il-kisba tal-objettivi speċifiċi stabbiliti fl-Artikolu 2 għandu jiġi vvalutat, rispettivament permezz tal-indikaturi tal-prestazzjoni li ġejjin:
(a)
l-għadd u l-importanza ta' kwistjonijiet identifikati matul l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni;
(b)
l-istatus tal-iżvilupp ta' fjuwil użat, l-iskart nukleari u strateġiji tad-dekummissjonar, tal-qafas leġislattiv u regolatorju rispettiv u tal-implimentazzjoni tal-proġetti;
(c)
l-għadd u l-importanza ta' kwistjonijiet identifikati fir-rapporti rilevanti dwar is-salvagwardji nukleari.
Qabel l-implimentazzjoni tal-proġetti, u b'kont meħud tal-partikolaritajiet ta' kull azzjoni, indikaturi speċifiċi għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u r-reviżjoni tal-prestazzjoni għandhom jiġu definiti kif imsemmi fl-Artikolu 7(2).
2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-miżuri adottati huma konsistenti mal-qafas politiku strateġiku ġenerali tal-Unjoni fil-qafas għall-pajjiż imsieħeb ikkonċernat, u partikolarment mal-objettivi tal-politiki u programmi ta' żvilupp u ta' kooperazzjoni ekonomika ta' dak il-pajjiż imsieħeb.
3. Il-kooperazzjoni finanzjarja, ekonomika u teknika pprovduta taħt dan ir-Regolament għandha tkun komplementari għal dik ipprovduta mill-Unjoni taħt strumenti oħra.
TITOLU II
PROGRAMMAR U ALLOKAZZJONI INDIKATTIVA TA' FONDI
Artikolu 5
Dokument ta' strateġija
1. Il-kooperazzjoni tal-Komunità taħt dan ir-Regolament għandha tiġi implimentata fuq il-bażi ta' dokument ġenerali ta' strateġija pluriennali għall-Istrument għall-Kooperazzjoni fis-Sikurezza Nukleari.
2. Id-dokument ta' strateġija għandu jikkostitwixxi bażi ġenerali għall-kooperazzjoni u għandu jiġi stabbilit għal perijodu sa seba' snin. Hu għandu jistabbilixxi l-istrateġija tal-Komunità għall-kooperazzjoni taħt dan ir-Regolament, b'kunsiderazzjoni tal-ħtiġijiet tal-pajjiżi konċernati, il-prijoritajiet tal-Komunità, is-sitwazzjoni internazzjonali u l-attivitajiet tal-pajjiżi terzi rispettivi. Id-dokument ta' strateġija għandu jindika wkoll il-valur miżjud tal-kooperazzjoni u kif għandha tiġi evitata d-duplikazzjoni ma' programmi u inizjattivi oħrajn, b'mod partikolari dawk ta' organizzazzjonijiet internazzjonali li għandhom objettivi simili u donaturi ewlenin.
3. Id-dokument ta' strateġija għandu jkollu l-għan li jipprovdi qafas koerenti għall-kooperazzjoni bejn il-Komunità u l-pajjiżi terzi jew ir-reġjuni kkonċernati, konsistenti mal-għan globali u l-kamp ta' applikazzjoni, l-objettivi, il-prinċipji u l-politika tal-Komunità.
4. It-tħejjija tad-dokument ta' strateġija għandha tkun soġġetta għall-prinċipji tal-effettività tal-għajnuna: appartenenza nazzjonali, sħubija, koordinazzjoni, armonizzazzjoni, allinjament mal-pajjiż destinatarju jew għas-sistemi reġjonali, responsabbiltà reċiproka u orjentazzjoni lejn ir-riżultati.
5. Il-Kummissjoni għandha tapprova d-dokument ta' strateġija, f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 11(2). Il-Kummissjoni għandha tanalizza u, jekk ikun meħtieġ, taġġorna d-dokument ta' strateġija f'nofs il-perijodu, jew kull meta jkun neċessarju, wara l-istess proċedura.
Artikolu 6
Programmi indikattivi pluriennali
1. Il-programmi indikattivi pluriennali ser jitfasslu fuq il-bażi tad-dokument ta' strateġija msemmi fl-Artikolu 5. Il-programmi indikattivi pluriennali għandhom ikopru perijodu minn sentejn sa 4 snin.
2. Il-programmi indikattivi pluriennali għandhom jistabbilixxu l-oqsma ta' prijorità magħżula għall-finanzjament, l-objettivi speċifiċi, ir-riżultati mistennija u l-indikaturi tal-prestazzjoni u l-allokazzjonijiet finanzjarji indikattivi, kemm globalment kif ukoll għal kull qasam ta' prijorità, u li jinkludu riżerva raġonevoli ta' fondi mhux allokati. Din tista' tingħata fil-forma ta' firxa jew ta' minimu, fejn adatt. Il-programmi indikattivi pluriennali għandhom jistabbilixxu linji gwida biex tiġi evitata d-duplikazzjoni.
3. Il-programmi pluriennali indikattivi għandhom ikunu bbażati fuq talba minn u fuq djalogu mal-pajjiżi msieħba jew reġjun(i) li jinvolvu l-partijiet interessati, sabiex jiġi żgurat li dak il-pajjiż jew reġjun ikkonċernat ikollu biżżejjed appartenenza tal-proċess, u biex jiġi inkoraġġit l-appoġġ għal strateġiji nazzjonali ta' żvilupp. Sabiex tinkiseb il-komplementarjetà u tiġi evitata d-dupplikazzjoni, il-programmi indikattivi pluriennali għandhom jieħdu kont tal-kooperazzjoni internazzjonali attwali u ppjanata, b'mod partikolari mal-organizzazzjonijiet internazzjonali li għandhom objettivi simili, u donaturi ewlenin fl-oqsma stabbiliti fl-Artikolu 2. Il-programmi indikattivi pluriennali għandhom jindikaw ukoll il-valur miżjud tal-kooperazzjoni.
4. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi indikattivi pluriennali, f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 11(2). Il-Kummissjoni għandha, skont l-istess proċedura, tirrevedi u, jekk meħtieġ, taġġorna dawk il-programmi indikattivi, b'kont meħud ta' kwalunkwe analiżi tad-dokument ta' strateġija msemmi fl-Artikolu 5.
TITOLU III
IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 7
Programmi annwali ta' azzjoni
1. Il-programmi ta' azzjoni annwali (minn hawn 'il quddiem imsejħin ’programmi ta' azzjoni’) għandhom jitfasslu fuq il-bażi tad-dokument ta' strateġija u l-programmi indikattivi pluriennali msemmija fl-Artikoli 5 u 6, rispettivament. Il-programmi ta' azzjoni għandhom jiġu stabbiliti għal kull pajjiż jew reġjun terz u għandhom jispeċifikaw id-dettalji rigward l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni prevista taħt dan ir-Regolament.
B'mod eċċezzjonali, b'mod partikolari fejn programm ta' azzjoni jkun għadu ma ġiex adottat, il-Kummissjoni tista', fuq il-bażi tad-dokumenti ta' programmar indikattiv, tadotta miżuri individwali taħt l-istess regoli u proċeduri bħal dawk tal-programmi ta' azzjoni.
Fil-każ ta' ħtiġijiet, ċirkostanzi jew impenji mhux previsti u debitament iġġustifikati, il-Kummissjoni tista' tadotta miżuri speċjali mhux previsti fid-dokumenti ta' programmar indikattiv.
2. Il-programmi ta' azzjoni annwali għandhom jispeċifikaw l-objettivi segwiti, l-oqsma ta' intervent, il-miżuri u l-proġetti maħsuba, ir-riżultati mistennija, il-proċeduri ta' ġestjoni u l-ammont totali ta' finanzjament ippjanat. Huma għandhom jinkludu deskrizzjoni fil-qosor tal-operazzjonijiet li għandhom jiġu ffinanzjati, indikazzjoni tal-ammonti allokati għal kull operazzjoni, skeda ta' żmien indikattiva għall-implimentazzjoni u indikaturi speċifiċi għall-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u l-analiżi tal-prestazzjoni, kif adatt. Dawn għandhom jinkludu, jekk adatt, ir-riżultati ta' kwalunkwe tagħlima li ttieħdet minn kooperazzjoni preċedenti.
3. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-programmi ta' azzjoni, miżuri individwali u miżuri speċjali f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 11(2). Il-Kummissjoni tista' tirrevedi u testendi l-programmi ta' azzjoni u l-miżuri billi ssegwi l-istess proċedura.
4. B'deroga mill-paragrafu 3, il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 11(2) m'għandhiex tkun meħtieġa għal:
(i)
miżuri individwali li għalihom l-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni ma taqbiżx l-EUR 5 miljuni;
(ii)
miżuri speċjali li għalihom l-għajnuna finanzjarja tal-Unjoni ma taqbiżx l-EUR 5 miljuni;
(iii)
emendi tekniċi għal programmi ta' azzjoni, miżuri individwali u miżuri speċjali.
Għall-finijiet ta' dan il-paragrafu, ’emendi tekniċi’ għandha tfisser aġġustamenti bħal:
-
l-estensjoni tal-perijodu ta' implimentazzjoni,
-
l-assenjazzjoni mill-ġdid tal-fondi bejn l-azzjonijiet li jinsabu fi programmi ta' azzjoni annwali, miżuri u proġetti individwali u speċjali ta' mhux aktar minn 20 % tal-baġit inizjali, iżda li ma jaqbżux l-EUR 5 miljuni, jew
-
iż-żieda jew it-tnaqqis tal-baġit tal-programmi annwali ta' azzjoni, il-miżuri individwali jew speċjali b'mhux iktar minn 20 % tal-baġit inizjali u li ma jaqbiżx EUR 5 miljuni,
sakemm dawn l-emendi ma jaffettwawx sostanzjalment l-objettivi tal-miżuri u l-programmi ta' azzjoni inizjali.
Miżuri adottati taħt dan il-paragrafu għandhom jiġu kkomunikati lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 11(1) fi żmien xahar mill-adozzjoni tagħhom.
5. Għal raġunijiet debitament ġustifikati ta' urġenza relatati mal-ħtieġa għal reazzjoni rapida mill-Komunità biex jiġu mitigati l-konsegwenzi ta' inċident nukleari jew radjoloġiku, il-Kummissjoni għandha tadotta jew temenda l-programmi ta' azzjoni jew miżuri permezz ta' atti ta' implimentazzjoni applikabbli immedjatament f'konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 11(3).
6. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li tingħaqad ma' kwalunkwe inizjattiva li tnediet minn organizzazzjonijiet internazzjonali u donaturi kbar li għandhom l-istess objettivi sa fejn dik l-inizjattiva tikkonforma mal-objettiv ġenerali stipulat fl-Artikolu 1. Id-deċiżjoni ta' finanzjament korrispondenti għandha tittieħed skont il-proċedura msemmija fil-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 8
Koerenza u komplementarjetà
Kwalunkwe programmar jew reviżjoni ta' programmi li jsir wara l-pubblikazzjoni tar-rapport ta' nofs it-terminu msemmi fl-Artikolu 17 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014 għandu jieħu kont tar-riżultati, is-sejbiet u l-konklużjonijiet tiegħu.
Artikolu 9
Implimentazzjoni
Dan ir-Regolament għandu jiġi implimentat skont l-Artikoli 1(3), 1(4), 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 u 17 tar-Regolament (UE) Nru 236/2014 sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor f'dan ir-Regolament.
Artikolu 10
Rapport
Il-Kummissjoni għandha teżamina l-progress li sar fl-implimentazzjoni ta' miżuri li ttieħdu skont dan ir-Regolament u għandha tibgħat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill rapport annwali dwar l-implimentazzjoni tal-kooperazzjoni msemmi f'dan ir-Regolament. Ir-rapport għandu jkun fih informazzjoni relatata mas-sena ta' qabel dwar il-miżuri ffinanzjati, informazzjoni dwar ir-riżultati ta' eżerċizzji ta' monitoraġġ u evalwazzjoni u l-implimentazzjoni ta' impenji u pagamenti tal-baġit, imqassma skont il-pajjiż, ir-reġjun u t-tip ta' kooperazzjoni.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 11
Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna mill-Kumitat ta' Kooperazzjoni tas-Sikurezza Nukleari. Dan il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, flimkien mal-Artikolu 5 tiegħu.
Artikolu 12
Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna
L-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament għandha tkun f'konformità mal-Artikolu 9 tad-Deċiżjoni 2010/427/UE.
Artikolu 13
Ammont ta' referenza finanzjarja
1. L-ammont ta' referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament tul il-perijodu 2014 sal-2020 għandu jkun EUR 225 321 000.
2. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom jiġu awtorizzati mill-Parlament Ewropew u mill-Kunsill fil-limiti tal-qafas finanzjarju pluriennali.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mill-1 ta' Jannar 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta’ Diċembru 2013.