ROZHODNUTÍ RADY 2012/662/SZBP
ze dne 25. října 2012
na podporu činností ke snížení rizika nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a jejich nadměrného hromadění v regionu Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 uvedené smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi. Strategie zdůraznila, že v zájmu minimalizace rizika vyplývajícího z nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a jejich nadměrného hromadění by se měla věnovat zvláštní pozornost obrovským zásobám ručních palných a lehkých zbraní ve východní a jihovýchodní Evropě, jakož i způsobům jejich šíření v oblastech zasažených konflikty.
(2)
Mezi cíle stanovené ve strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi patří podporování účinného multilateralismu za účelem vytvoření mezinárodních a regionálních mechanismů a mechanismů v rámci EU a jejích členských států zaměřených proti dodávání a destabilizujícímu šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně. V akčním plánu této strategie je Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) označena za jednu z regionálních organizací, s níž by se měla rozvíjet spolupráce. Konkrétně obsahuje zvláštní ustanovení o podpoře, která má být poskytována činnostem OBSE zaměřeným na boj proti nedovolenému obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem pro ně a na zničení přebytečných zásob účastnických států OBSE (dále jen „účastnické státy“).
(3)
Dne 24. listopadu 2000 přijaly účastnické státy dokument OBSE o ručních palných a lehkých zbraních, v němž se zavázaly k zavedení a provádění účinných vnitrostátních kontrol převodů ručních palných a lehkých zbraní, včetně kontrol vývozu a zprostředkování. Dokument rovněž zdůrazňuje, že nadměrné hromadění ručních palných a lehkých zbraní a neuspokojivé řízení a zabezpečení jejich zásob mohou mít destabilizující dopad na vnitrostátní, regionální a mezinárodní bezpečnost. Za upřednostňovanou metodu odstraňování nadbytečných ručních palných a lehkých zbraní považuje jejich zničení.
(4)
Dne 24. května 2010 přijaly účastnické státy akční plán OBSE pro ruční palné a lehké zbraně, v němž se kromě jiného odkazuje na potřebu zřídit nebo posílit právní rámec účastnických států pro zákonné aktivity v oblasti zprostředkování, posílit závazky k řízení a zabezpečení zásob ručních palných a lehkých zbraní a posílit závazek účastnických států ke zničení nadbytečných a nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a na způsoby, jak zlepšit jejich kapacity pro ničení nadbytečných a nedovolených ručních palných a lehkých zbraní.
(5)
Dne 23. června přijala Rada společný postoj 2003/468/SZBP o kontrole zprostředkování obchodu se zbraněmi (1), podle něhož jsou členské státy povinny přijmout veškerá nezbytná opatření ke kontrole provádění zprostředkovatelských činností na jejich území, včetně vymezení jasného právního rámce pro přípustnou zprostředkovatelskou činnost, a vyzývají se, aby uvážily provádění kontroly zprostředkovatelské činnosti uskutečňované mimo jejich území zprostředkovateli, kteří jsou jejich státními příslušníky a mají bydliště nebo sídlo na jejich území.
(6)
Dne 8. prosince 2008 přijala Rada společný postoj 2008/944/SZBP, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (2). Společný postoj 2008/944/SZBP stanoví řadu kritérií, kterými se členské státy řídí při vyhodnocování žádostí o vývoz konvenčních zbraní, opětovný vývoz a zprostředkování. Vyžaduje se v něm, aby členské státy vynakládaly maximální úsilí, aby podnítily další státy vyvážející vojenské technologie nebo vojenský materiál k uplatňování kritérií tohoto společného postoje,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ
Článek 1
1. Za účelem podpory míru a bezpečnosti, jakož i skutečného multilateralismu na celosvětové i regionální úrovni, bude Unie sledovat tyto cíle:
-
podporovat mír a bezpečnost v sousedství Unie snižováním hrozby, kterou představuje nedovolené obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a jejich nadměrné hromadění v regionu OBSE,
-
přispívat ke skutečnému multilateralismu na regionální úrovni podporováním činnosti OBSE zaměřené na zabránění nadměrného hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně, jakož i nedovoleného obchodování s nimi.
2. K dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 provede Unie tyto projekty:
-
uspořádání regionálního vzdělávacího semináře pro příslušné úředníky účastnických států odpovědné za kontroly zprostředkování v oblasti ručních palných a lehkých zbraní,
-
zdokonalení zabezpečení skladů zásob ručních palných a lehkých zbraní v Bělorusku a Kyrgyzstánu,
-
zničení nadbytečných ručních palných a lehkých zbraní v Bělorusku a Kyrgyzstánu, aby se zamezilo jejich odklonění do sítí nedovoleného obchodování,
-
zavedení aplikace pro řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní za účelem zlepšení řízení zásob, vedení záznamů a sledování ručních palných a lehkých zbraní a konvenčního střeliva v několika účastnických státech.
Podrobný popis těchto projektů je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 jsou pověřeny dva prováděcí subjekty:
a)
sekretariát OBSE, který:
-
uspořádá regionální vzdělávací seminář pro příslušné úředníky účastnických států o kontrolách zprostředkování obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi,
-
zdokonalí zabezpečení skladových prostor pro konvenční zbraně a střelivo v Kyrgyzstánu,
-
zajistí zničení nadbytečných ručních palných a lehkých zbraní v Bělorusku a Kyrgyzstánu, aby se zamezilo jejich odklonění do sítí nedovoleného obchodování, a
-
zavede programové vybavení pro řízení zásob ručních planých a lehkých zbraní za účelem zlepšení řízení zásob, vedení záznamů a sledování zbraní;
b)
Úřad Rozvojového programu OSN v Bělorusku, který zajistí zdokonalení zabezpečení skladových prostor pro konvenční zbraně a střelivo v Bělorusku.
3. Sekretariát OBSE a Úřad Rozvojového programu OSN v Bělorusku plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel se sekretariátem OBSE a s Úřadem Rozvojového programu OSN v Bělorusku nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 1 680 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží nad řádnou správou výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře se sekretariátem OBSE a s Úřadem Rozvojového programu OSN v Bělorusku finanční dohody. V těchto dohodách se stanoví, že sekretariát OBSE a Úřad Rozvojového programu OSN v Bělorusku mají povinnost zajistit zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise bude usilovat o uzavření finančních dohod uvedených v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých problémech souvisejících s uzavíráním těchto finančních dohod a o datu jejich uzavření.
Článek 4
Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí vycházející z pravidelných zpráv vypracovaných sekretariátem OBSE a Úřadem Rozvojového programu OSN v Bělorusku. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
Komise poskytuje informace o finančních aspektech provádění projektů podle čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 36 měsíců ode dne uzavření finanční dohody podle čl. 3 odst. 3, nebo šest měsíců ode dne jeho přijetí, pokud uvedená finanční dohoda nebude v této lhůtě uzavřena.
V Lucemburku dne 25. října 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2012/662/PESK
tal-25 ta' Ottubru 2012
b'appoġġ għall-attivitajiet biex jitnaqqas ir-riskju tal-kummerċ illeċitu fi, u l-akkumulazzjoni eċċessiva ta' Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir fir-reġjun kopert mill-Organizzazzjoni għas-Sigurtà u l-Kooperazzjoni fl-Ewropa (OSKE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 26(2) tiegħu,
Billi:
(1)
Fil-15 u s-16 ta' Diċembru 2005, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija tal-UE fil-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni ta' u t-traffikar f'armi ħfief u ta' kalibru żgħir (SALW) u l-munizzjon tagħhom (l-Istrateġija tal-UE dwar is-SALW). Dik l-Istrateġija enfasizzat li sabiex ikun imminimizzat ir-riskju kkawżat mill-kummerċ illeċitu fi u l-akkumulazzjoni eċċessiva tas-SALW, għandha tingħata attenzjoni partikolari lill-akkumulazzjonijiet enormi tas-SALW maħżuna fl-Ewropa tal-Lvant u tax-Xlokk u l-modi ta' kif dawn jixxerdu fiż-żoni ta' konflitt.
(2)
L-Istrateġija tal-UE dwar is-SALW tidentifika fost l-għanijiet tagħha it-trawwim ta' multilateraliżmu effettiv sabiex jissawru mekkaniżmi, kemm internazzjonali, reġjonali jew fl-Unjoni u l-Istati Membri tagħha, kontra l-forniment u t-tixrid destabbilizzanti tas-SALW u l-munizzjon tagħhom. Fil-Pjan ta' Azzjoni tagħha, l-Istrateġija tirreferi b’mod partikolari għall-Organizzazzjoni għas-Sigurtà u l-Kooperazzjoni fl-Ewropa (OSKE) bħala waħda mill-organizzazzjonijiet reġjonali li magħha għandha tiġi żviluppata l-kooperazzjoni. B'mod partikolari, hemm dispożizzjonijiet speċifiċi dwar l-appoġġ li għandu jingħata lill-azzjoni tal-OSKE fil-ġlieda kontra l-kummerċ illeċitu tas-SALW u l-munizzjon tagħhom u fil-qerda tal-ħażniet żejda tal-Istati Parteċipanti tal-OSKE (l-Istati Parteċipanti).
(3)
Fl-24 ta' Novembru 2000, l-Istati Parteċipanti adottaw id-Dokument tal-OSKE dwar is-SALW fejn huma ntrabtu li jistabbilixxu u jimplementaw kontrolli nazzjonali effettivi dwar it-trasferimenti tas-SALW, inkluż kontrolli fuq l-esportazzjoni u l-bejgħ bis-senserija. Dak id-Dokument jenfasizza wkoll l-effetti destabbilizzanti li l-akkumulazzjoni eċċessiva tas-SALW u l-ġestjoni u s-sigurtà mhux adegwati tal-ħażniet jista' jkollhom fuq is-sigurtà nazzjonali, reġjonali u internazzjonali. Huwa jidentifika l-qerda bħala l-metodu ppreferut għat-tneħħija ta' SALW żejda.
(4)
Fis-26 ta' Mejju 2010, l-Istati Parteċipanti tal-OSKE adottaw il-Pjan ta' Azzjoni tal-OSKE dwar is-SALW, fejn, fost l-oħrajn, issir referenza għall-ħtieġa li jiġi stabbilit jew rinfurzat il-qafas legali tal-Istati Parteċipanti għal attivitajiet ta' senserija leġittimi, li jissaħħu l-impenji dwar il-ġestjoni u s-sigurtà tal-ħażniet tas-SALW, u li jissaħħaħ l-impenn tal-Istati Parteċipanti għall-qerda ta' SALW żejda u illeċiti, u għal mezzi għat-titjib tal-kapaċità tagħhom għall-qerda ta' SALW żejda u illeċiti.
(5)
Fit-23 ta' Ġunju 2003, il-Kunsill adotta l-Pożizzjoni Komuni 2003/468/PESK dwar il-kontroll fuq is-senserija fil-bejgħ tal-armi (1), li tirrikjedi li l-Istati Membri jieħdu l-miżuri meħtieġa kollha, inkluż qafas legali ċar għall-attivitajiet leġittimi tal-bejgħ bis-senserija, sabiex jikkontrollaw l-attivitajiet tas-senserija li jsiru ġewwa t-territorju tagħhom, u li tħeġġiġhom jikkunsidraw il-kontroll tal-attivitajiet tal-bejgħ bis-senserija ‘l barra mit-territorju tagħhom imwettqa minn sensara tan-nazzjonalità tagħhom residenti jew stabbiliti fit-territorju tagħhom.
(6)
Fit-8 ta' Diċembru 2008, il-Kunsill adotta l-Pożizzjoni Komuni 2008/944/PESK li tiddefinixxi regoli komuni li jirregolaw il-kontroll ta' esportazzjonijiet ta’ teknoloġija u tagħmir militari (2). Il-Pożizzjoni Komuni 2008/944/PESK tistabbilixxi sett ta' kriterji li jiggwidaw lill-Istati Membri fil-valutazzjoni tal-esportazzjoni, l-esportazzjoni mill-ġdid u l-applikazzjonijiet għall-bejgħ bis-senserija ta' armi konvenzjonali. Hija tirrikjedi li l-Istati Membri jagħmlu kull sforz biex iħeġġu lil Stati oħrajn, li jesportaw teknoloġija jew tagħmir militari, japplikaw il-kriterji ta' dik il-Pożizzjoni Komuni,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI
Artikolu 1
1. Għall-fini li tippromwovi l-paċi u s-sigurtà, kif ukoll il-multilateraliżmu effettiv fil-livelli globali u reġjonali, l-UE għandha ssegwi l-għanjiet li ġejjin:
-
it-tisħiħ tal-paċi u s-sigurtà fil-viċinat tal-Unjoni, permezz tar-riduzzjoni tat-theddida li l-kummerċ illeċitu u l-akkumulazzjoni eċċessiva tas-SALW jirrappreżentaw fir-reġjun tal-OSKE;
-
l-appoġġ għal multilateraliżmu effettiv fil-livell reġjonali, billi tappoġġa l-azzjoni tal-OSKE għall-prevenzjoni tal-akkumulazzjoni eċċessiva ta', u l-kummerċ illeċitu tas-SALW u l-munizzjon tagħhom.
2. Biex tikseb l-għan imsemmi fil-paragrafu 1, l-Unjoni għandha twettaq il-proġetti li ġejjin:
-
l-organizzazzjoni ta’ workshop reġjonali ta' taħriġ għall-uffiċjali rilevanti tal-Istati Parteċipanti tal-OSKE responsabbli għall-kontrolli tal-bejgħ bis-senserija tas-SALW,
-
it-titjib fis-sigurtà tas-siti tal-ħżin tas-SALW fil-Bjelorussja u l-Kirgistan,
-
il-qerda tas-SALW żejda fil-Bjelorussja u l-Kirgistan biex jiġi evitat li jmorru lejn il-kummerċ illeċitu,
-
l-introduzzjoni ta' applikazzjoni informatika għall-ġestjoni tal-inventarju tas-SALW, biex jittejbu l-ħażniet, iż-żamma ta' reġistri u t-traċċar tas-SALW u l-munizzjon konvenzjonali f'diversi Stati Parteċipanti tal-OSKE.
Deskrizzjoni ddettaljata ta' dan il-proġetti hi mniżżla fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà (ir-RGħ) għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-proġetti msemmijin fl-Artikolu 1(2) għandha titwettaq minn żewġ aġenziji ta' implimentazzjoni:
(a)
Is-Segretarjat tal-OSKE għandu jimplimenta:
-
il-workshop reġjonali ta' taħriġ għall-uffiċjali rilevanti tal-Istati Parteċipanti dwar il-kontrolli tal-bejgħ bis-senserija tas-SALW,
-
it-titjib fis-sigurtà għad-depożiti tal-ħażniet ta' armi konvenzjonali u munizzjon fil-Kirgistan,
-
il-qerda tas-SALW żejda fil-Bjelorussja u l-Kirgistan biex jiġi evitat li jmorru lejn il-kummerċ illeċitu, u
-
l-introduzzjoni ta' software ta' inventarju tas-SALW biex titjieb il-ġestjoni tal-ħażniet, iż-żamma ta' reġistru u t-traċċar ta' armi.
(b)
Il-Programm ta' Żvilupp tan-Nazzjonijiet Uniti fil-Bjelorussja (Uffiċċju tal-UNDP fil-Bjelorussja) għandu jimplimenta t-titjib fis-sigurtà għad-depożiti tal-ħażniet ta' armi konvenzjonali u munizzjon fil-Bjelorussja.
3. Is-Segretarjat tal-OSKE u l-Uffiċċju tal-UNDP fil-Bjelorussja għandhom iwettqu l-kompiti tagħhom taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal dan il-fini, ir-RGħ għandu jagħmel fl-arranġamenti meħtieġa mas-Segretarjat tal-OSKE u l-Uffiċċju tal-UNDP fil-Bjelorussja.
Artikolu 3
1. L-ammont ta' referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1(2) għandu jkun ta' EUR 1 680 000.
2. In-nefqa ffinanzjata mill-ammont stipulat fil-paragrafu 1 għandha tkun amministrata konformement mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-amministrazzjoni xierqa tan-nefqa msemmija fil-paragrafu 1. Għal dan il-fini, hija għandha tikkonkludi ftehimiet ta' finanzjament mas-Segretarjat tal-OSKE u mal-UNDP fil-Bjelorussja. Il-ftehimiet għandhom jistipulaw li s-Segretarjat tal-OSKE u l-Uffiċċju tal-UNDP fil-Bjelorussja għandhom l-obbligu li jiżguraw il-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni, adatt għad-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehimiet ta' finanzjament imsemmijin fil-paragrafu 3 malajr kemm jista' jkun wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill dwar kwalunkwe diffikultà f'dan il-proċess u dwar id-data tal-konklużjoni tal-ftehimiet ta' finanzjament.
Artikolu 4
Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni tad-Deċiżjoni abbażi ta' rapporti regolari mħejjija mis-Segretarjat tal-OSKE u l-uffiċċju tal-UNDP fil-Bjelorussja. Dawn ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill.
Il-Kummissjoni tipprovdi l-informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-implimentazzjoni tal-proġetti kif imsemmi fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 36 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehimiet ta' finanzjament imsemmija fl-Artikolu 3(3) jew sitt xhur wara d-data tal-adozzjoni tagħha jekk l-ebda ftehim ta' finanzjament ma jkun ġie konkluż fi ħdan dak il-perjodu.
Magħmul fil-Lussemburgu, il-25 ta’ Ottubru 2012.