NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 419/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení (dále jen „antisubvenční řízení“ nebo „stávající řízení“) týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené šetřením
(5)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele a indické orgány o zahájení šetření.
(6)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(7)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření, a dále za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách, oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kterých se bude šetření týkat, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení (tento proces je rovněž označován jako „výběr vzorku“).
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patřili do stejné skupiny, předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku; sedm z nich požádalo o individuální přezkoumání, pokud by nebyli do vzorku zahrnuti. Patnáct z těchto spolupracujících společností vykázalo během období šetření vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto patnácti vyvážejících výrobců.
(10)
V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení: všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(11)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byli ve věci výběru reprezentativního vzorku rovněž konzultováni všichni dotčení známí vyvážející výrobci a příslušné indické orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
(12)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže v 19. bodě odůvodnění.
(13)
Jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, obdržela Komise původně 7 žádostí o individuální přezkoumání. Komise došla k závěru, že v této fázi by individuální přezkoumání znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření. Žádosti vývozců, kteří předložili nezbytné informace ve stanovených lhůtách, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o kterých Komise před zahájením šetření věděla, že vyrábějí dráty z nerezavějící oceli v Unii. Komise vybrala vzorek na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly prostřednictvím oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Při analýze odpovědí na dotazník bylo zjištěno, že jeden vybraný výrobce v Unii má v Unii společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Těchto šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % odhadované celkové výroby v Unii. Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3. Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Komise na základě největšího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představují 23,8 % indického dovozu do Unie v průběhu období šetření. Nicméně dva z těchto dovozců zařazených do vzorku nepředložili odpověď na dotazník. Proto nelze v této fázi šetření uskutečnit výběr vzorku; v dalším průběhu šetření bude Komise usilovat o navázání spolupráce s jinými dovozci.
1.2.4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány indické vládě, třem vyvážejícím výrobcům (skupinám vyvážejících výrobců) v Indii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální přezkoumání, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník zaslala indická vláda, tři vyvážející výrobci (skupiny vyvážejících výrobců) v Indii zařazení do vzorku, jeden z vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální přezkoumání, šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, jeden dovozce, který není ve spojení, a tři uživatelé.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a v těchto společnostech:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calolziocorte, Itálie
-
Ugitech Group (skupina Ugitech):
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
-
Venus Group (skupina Venus):
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů, které jsou významné pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli:
-
obsahující (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahující (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
-
pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběného v Indii a rovněž v Unii. Tato společnost dále uvedla, že narozdíl od většiny typů výrobku dovážených z Indie do Unie nejsou technické typy komoditou, ale zvláštními typy výrobku vyráběnými pro zvláštní použití v určitých jakostních třídách oceli a o určitých průměrech, a neměly by tedy být předmětem šetření.
(23)
V této fázi se zdá, že technické typy spadají do definice výrobku a že mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve srovnání s ostatními typy dotčeného výrobku. Navíc se ukazuje, že tyto typy vyrábí také výrobní odvětví Unie, a tudíž jsou tyto technické typy zahrnuty do rozsahu šetření.
2.2. Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který vyrábí výrobní odvětví Unie a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(25)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“);
b)
režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme );
d)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme);
f)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“);
g)
režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units).
(26)
Výše uvedené režimy a), c), d), f), g) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.
(27)
Režim ECS uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(28)
Režim navracení cla (režim DDS) uvedený výše v písmeni b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Cus. (N.T). Režim navracení cla (režim DDS ) se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
3.2. Režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“)
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktické provádění režimu DEPBS
(31)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období šetření v rámci stávajícího šetření činila 5 % s maximální hodnotou 97 Rs/kg.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V onom okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr v rámci režimu DEPBS.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(34)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Navíc, jak jasně stanoví kapitola 9.3 HOP I 09-14, mohou být zváženy i žádosti obdržené po uplynutí lhůt, ačkoliv je jejich nedodržení spojeno s uložením menší pokuty (např. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti zařazené do vzorku využívaly tento režim během prvních dvou čtvrtletí období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DEPBS
(36)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPBS navíc příjemce zvýhodňují, protože zlepšují jeho likviditu.
(37)
Navíc režim DEPBS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k režimu DDS
(39)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, byl režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 ukončen. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(40)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení/prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim předběžného povolení („režim AAS“, Advance Authorisation Scheme) nebo režim navracení cla („režim DDS“, Duty Drawback Scheme).
(41)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních dvou čtvrtletí období šetření a řadu let před obdobím šetření. Režim DDS však nemohl být využit současně s režimem DEPBS pro tentýž vývoz.
(42)
Je třeba poznamenat, že indická vláda podnikla opatření pro zajištění plynulého přechodu z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. 42 /2011 - Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku se vysvětluje, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(43)
U měr režimu DDS použitelných od 1. října 2011 na dotčený výrobek bylo skutečně zjištěno, že poskytují podobné míry subvencování, jako poskytoval režim DEPBS do 30. září 2011. Šetření potvrdilo také velmi podobné úrovně subvenčních rozpětí v rámci režimů DEPBS a DDS u všech společností zařazených do vzorku; všechny tyto společnosti využívaly režim DEPBS během prvních šesti měsíců období šetření a režim DDS v následujících šesti měsících období šetření.
(44)
Ve 41. až 43. bodě odůvodnění výše se uvádí, že navzdory ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 základního nařízení a že režim DEPBS je napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(45)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(46)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(47)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společností během období šetření 0,58 % a u společností z Venus Group 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %.
3.3. Režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme)
a) Právní základ
(48)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktická realizace
(50)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS pro dotčený výrobek činila během období šetření 4 % hodnoty FOB nebo nejvýše 5 Rs/kg podle toho, která z hodnot byla nižší.
(51)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(52)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(53)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(54)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(55)
U dvou společností zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využívaly režim DDS v posledních dvou čtvrtletích období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(56)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože je vykonávána ve formě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(57)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(58)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(59)
Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by musel prokázat, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(60)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupních materiálů a se skutečným dopadem na vstupní materiály konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupních materiálů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(61)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(62)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(63)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(64)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u spolupracujících společností 0,61 % a u společností z Venus Group 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % a 1,91 %.
3.4. Režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme)
a) Právní základ
(65)
Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(66)
Režim AAS má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány v 67. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Provádění v praxi
(67)
Režim AAS může být vydán pro:
i) fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
ii) roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
iii) dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
iv) domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
v) předběžný příkaz k uvolnění („Advance Release Order“, dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupních materiálů;
vi) tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(68)
V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti zařazené do vzorku. Tyto společnosti využívaly jeden z uvedených podrežimů režimu AAS, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(69)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží / zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní / účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(70)
Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(71)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(72)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(73)
Obě ověřované společnosti vedly určité registry týkající se výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 69. bodě odůvodnění výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že proběhl externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že vyšetřovaní vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.
d) Závěry týkající se režimu AAS
(74)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje vyšetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(75)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(76)
Podrežim použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný režim navracení cla či režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupní materiály spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odstavec 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupních materiálů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení ).
(77)
Uvedený podrežim je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(78)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupních materiálů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(79)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(80)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 2,43 % a u společností z Venus Group 0,15 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.5. Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
a) Právní základ
(81)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(82)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(83)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(84)
Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.
(85)
Bylo zjištěno, že všechny tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které by mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.
d) Závěry týkající se režimu EPCGS
(86)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.
(87)
Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(88)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(89)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(90)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(91)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u dotčených společností 0,09 % a 0,6 % a u společností z Venus Group 0,02 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.6. Režim vývozních úvěrů (dále jen „ režim ECS“, Export Credit Scheme)
a) Právní základ
(92)
Podrobnosti o tomto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(93)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(94)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(95)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může snížit pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením. Společnosti s vysokým hodnocením mohou získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(96)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu ECS
(97)
Preferenční úrokové sazby v rámci režimu ECS stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky zmiňované v 95. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(98)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu ECS poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(99)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření nebo celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření u úvěrů, u nichž bylo možné zjistit spojitost s dotčeným výrobkem, a mohla být v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení použita jako vhodný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(100)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 0,61 % a u společností z Venus Group 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % a 0,10 %.
3.7. Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“)
a) Právní základ
(101)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(102)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(103)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(104)
Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(105)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(106)
Bylo zjištěno, že během období šetření využívala tento režim jedna ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu FMS
(107)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(108)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(109)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(110)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(111)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u společností z Venus Group 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %.
3.8. Režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units)
(112)
Bylo zjištěno, že pouze jedna společnost zařazená do vzorku využila v období šetření režim EOU. V rámci šetření se však zjistilo, že výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny u této společnosti je nižší než de minimis. Režim EOU tedy nebyl dále zkoumán.
3.9. Výše napadnutelných subvencí
(113)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,15 % až 4,32 %:
Režim
Společnost
Raajratna
Venus Group
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
CELKEM
4,32 %
3,15 % (5)
1,57 % (6)
(114)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru subvenčního rozpětí stanoveného pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, které měly svá individuální subvenční rozpětí nad hodnotami de minimis, činí 3,82 %.
(115)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedly spolupracující společnosti nebo skupiny, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. na úrovni 4,32 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výrobní odvětví Unie
(116)
Obdobný výrobek vyrábí 27 výrobců v Unii. Má se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, proto budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2. Výroba v Unii
(117)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(118)
Je třeba zmínit, že jeden výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který nesouhlasil se zahájením šetření, je také zahrnut do definice výrobního odvětví Unie. Na tomto základě činila celková odhadovaná výroba Unie v období šetření přibližně 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili Komisi, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se v rámci tohoto šetření nepřihlásili.
4.3. Výběr vzorku výrobců v Unii
(119)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, šest výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, představuje 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1. Spotřeba v Unii
(120)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o celkovém objemu dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, který je hlavní surovinou při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize. Oba tyto faktory vedly v daném roce k velmi nízké úrovni spotřeby Unie. Situace na trhu se však zlepšila, jak je uvedeno v tabulce níže. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba Unie vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2. Dovoz z dotčené země do Unie
(121)
Objem dovozu spolupracujících společností, které byly zařazeny do vzorku a u nichž bylo zjištěno, že v období šetření nevyužily režimů subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, byl vyloučen z celkového objemu dovozu z Indie. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
5.2.1. Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(122)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz subvencovaných výrobků do Unie od spolupracujících vyvážejících výrobců, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Podíl na trhu (index)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(123)
Objem dovozu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 110 %. Tento vzrůst byl zvláště patrný mezi rokem 2009 a 2010, kdy se dovoz z Indie zvýšil o 72 % a spotřeba v Unii o 42 %. Avšak zatímco spotřeba se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v tomtéž období se i nadále významně zvyšoval (o 22 %).
(124)
Podíl na trhu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 40 %.
5.2.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(125)
Jak je vysvětleno v 22. bodě odůvodnění výše, jedna strana vyjádřila obavy týkající se skutečnosti, že antisubvenční dotazník neumožňoval rozlišovat zejména některé určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle názoru této strany odlišné.
(126)
Tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN), aby bylo při šetření možné jasně identifikovat příslušné typy, a to zejména za účelem srovnání cen. V této fázi šetření se odhalilo, že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto vysoce technických typů výrobku. Nicméně je třeba upozornit na to, že díky změnám provedeným v PCN bylo možné přímo porovnávat ceny určitých typů výrobků s cenami podobných typů výrobků.
(127)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dovážených subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(128)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období zvýšily o 35 %, ale zůstaly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období (viz 145. bod odůvodnění níže). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení (o 40 %) podílu indických vývozců na trhu ve stejném období.
(129)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, upravené na úroveň ceny ze závodu a účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídajícími váženými průměrnými cenami (stanovenými na úrovni CIF s odpovídající úpravou nákladů vynaložených po dovozu) u jednotlivých typů dovážených subvencovaných výrobků od dvou indických výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a získali napadnutelné subvence nad úroveň de minimis, prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
(130)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 12,5 % subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu Unie. Nižší ceny subvencovaného dovozu v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vysvětlují, proč se mezi rokem 2009 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem indického dovozu a jeho podíl na trhu Unie.
5.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1. Předběžné poznámky
(131)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(132)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(133)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. V tomto ohledu se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje a) na základě makroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako například výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného subvenčního rozpětí a překonání dřívějšího subvencování (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie); b) na základě mikroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako jsou průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku).
(134)
Je třeba poznamenat, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(135)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(136)
Pokud jde o výrobu v Unii, výrobní kapacitu a její využití, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
43 %
57 %
56 %
56 %
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(137)
Výroba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj v oblasti spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(138)
Zatímco využití kapacity se v průběhu posuzovaného období zlepšilo a zvýšilo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období v zásadě stabilní.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(139)
Pokud jde o trendy v oblasti objemu prodeje, podílu na trhu a růstu, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(140)
Po podstatném nárůstu - v kontextu rostoucí spotřeby - mezi roky 2009 a 2010 se objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zpomalil a netěžil z pokračujícího růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se projevilo také tak, že stavy zásob na konci roku měly vzrůstající tendenci: během posuzovaného období vzrostly o 41 %, jak je popsáno ve 153. bodě odůvodnění níže. Kromě toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory konzistentnímu 50 % zvýšení spotřeby.
(141)
Jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 50 % a v témže období významně vzrostl také objem subvencovaného dovozu, a to o 110 %, jak je uvedeno ve 122. a 123. bodě odůvodnění výše. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž částečně absorbován subvencovaným dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii vzrostl v témže období o 40 %. To ukazuje, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dovážených subvencovaných výrobků.
c) Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(142)
Navzdory složité finanční situaci popsané ve 147. až 152. bodě odůvodnění níže, byla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období relativně stálá. Vzhledem k rostoucímu objemu výroby (viz 136. bod odůvodnění výše) se produktivita (měřená jako výkon v tunách na zaměstnance za rok) ve stejném období zvýšila o 30 %, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie významně zvýšilo svoji účinnost.
d) Rozsah současného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(143)
Subvenční rozpětí dvou indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku převyšuje úroveň de minimis (viz 113. bod odůvodnění výše). Vzhledem k odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cenám dovážených subvencovaných výrobků z Indie, které byly zmíněny výše, nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(144)
V této souvislosti je vhodné připomenout, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová a antisubvenční vyrovnávací opatření. Avšak vzhledem k době, která uplynula mezi pozbytím platnosti opatření zavedených v roce 1999 a současným šetřením, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků dřívějšího subvencování (7). V rámci tohoto šetření nebyly každopádně předloženy žádné důkazy, že by se výrobní odvětví stále zotavovalo z účinků dřívějšího subvencování.
5.3.3. Mikroekonomické ukazatele
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(145)
Během posuzovaného období se průměrná jednotková prodejní cena a výrobní náklady výrobců v Unii vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(146)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vzrostly během posuzovaného období o 34 %. Nárůst odráží obecný nárůst cen surovin, k němuž došlo v tomto odvětví během stejného období. V roce 2011 a během období šetření mohli výrobci v Unii zvýšit ceny pouze mírně, aby pokryli rostoucí výrobní náklady, což postačovalo k udržení ziskovosti mírně nad 1 % v roce 2011 a na samé hranici rentability v období šetření. Z tohoto důvodu, jak ukazuje tabulka výše, ani výrazný nárůst prodejní ceny neumožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené ziskovosti.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(147)
V průběhu posuzovaného období se situace, pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost výrobců v Unii získávat kapitál, vyvíjela takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(148)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že se čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřil jako procento příslušného obratu. V roce 2009 vykazovaly zisky výrobců v Unii zařazených do vzorku ztrátu, ale v roce 2010 se jejich situace paralelně s nárůstem spotřeby o 50 % začala zlepšovat, jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše. I když se však ziskovost mírně zvýšila, 0,2 % úroveň zisku byla stále výrazně nižší, než je přiměřená úroveň ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, protože se má za to, že odpovídá rozpětí, kterého by výrobní odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, mohlo dosáhnout u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dovozu subvencovaných výrobků, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Kromě toho se jedná o 5 % rozpětí zisku před zdaněním, což bylo považováno za přiměřené minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků ve stejném odvětví.
(149)
Během období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout prahu rentability; cenový tlak vyvíjený dovozem subvencovaných výrobků jim však bránil v tom, aby přizpůsobili ceny nákladům, a nemohli tedy dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci lze rovněž vysvětlit skutečností, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za komoditu, a proto jsou ceny hlavním faktorem, který určuje, který výrobek si zákazník vybere.
(150)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření se snížil o 34 %.
(151)
Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období snížil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do vlastních činností a ohrozil jejich rozvoj. V důsledku toho se možnosti výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady zkomplikovaly. Ačkoli se v roce 2010 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit určité investice, později, a to zejména během období šetření, se investice ve srovnání s rokem 2010 snížily o 51 %. Kromě toho, i kdyby byla v roce 2011 návratnost investic týkajících se obdobného výrobku, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, pozitivní, během období šetření se značně snížila (o 5,9 procentního bodu) a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(152)
S ohledem na výše uvedené lze dospět k závěru, že finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku byla v průběhu období šetření do jisté míry nestabilní.
g) Zásoby
(153)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla v posuzovaném období o 41 %; nárůst zásob se časově shodoval se ztrátami podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
h) Mzdové náklady
(154)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostly mírně, a proto nejsou určujícím faktorem nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4. Závěry týkající se újmy
(155)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nemělo možnost plně využít zvýšení spotřeby během posuzovaného období, a zejména během období šetření. Nejprve se mezi lety 2009 a 2010 většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie značně zlepšila, ale následně jeho hospodářská situace stagnovala nebo se dokonce zhoršila.
(156)
Mezi rokem 2009 a 2010 se v souvislosti s prudce rostoucím trhem některé ukazatele, jako například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, značně zvýšily, ale od roku 2010 začalo docházet ke zpomalování. K této situaci došlo navzdory pokračujícímu nárůstu spotřeby.
(157)
Dále byly cenovým tlakem na trhu Unie, zvláště během období šetření, významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost. Mezi lety 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit své ceny tak, aby to stačilo na pokrytí jeho výrobních nákladů. Ziskovost mezi roky 2009 až 2011 vzrostla a v roce 2011 bylo dosaženo mírného zisku ve výši 1,4 %; tato situace se však opět začala zhoršovat v období šetření, kdy se výrobní odvětví Unie ocitlo na hranici rentability. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a schopnost obnovy.
(158)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(160)
Šetření prokázalo, že během posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 50 % a zároveň se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Na druhé straně se zvýšení subvencovaného dovozu časově shodovalo s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, ke kterému došlo mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(161)
S ohledem cenový tlak na trhu Unie v posuzovaném období bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku cenového podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie (v průměrné výši 12,5 % během období šetření) zvýšil indický dovoz subvencovaných výrobků svůj podíl na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Ztráta podílu na trhu ukazuje, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít zvýšené spotřeby pouze v omezené míře.
(162)
Vzhledem k růstu výrobních nákladů se výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v bodě 145 odůvodnění výše. Z důvodu cenového tlaku vyvíjeného rostoucím objemem subvencovaného indického dovozu, jak je uvedeno výše, nebyl nárůst cen dostatečný k tomu, aby vyrovnal rostoucí náklady, a proto odvětví Unie nemohlo dosáhnout uspokojivé úrovně zisku, která by mohla být považována za nezbytnou pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z Indie za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byl pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nesubvencovaný dovoz
(164)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj v případě nesubvencovaného objemu vývozu a cen během posuzovaného období. Objem nesubvencovaného vývozu představoval méně než jednu třetinu indického vývozu během období šetření a sledoval stejný trend jako dovoz subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(165)
Na základě těchto skutečností se má za to, že možný negativní dopad, který mohl mít nesubvencovaný dovoz na trh Unie, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
Období šetření
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Kromě subvencovaného dovozu z Indie, který představoval 35 % celkového dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska, které musely být zkoumány v kontextu příčinných souvislostí.
(167)
Šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců se během posuzovaného období, a zejména během období šetření, pohybovaly nad prodejními cenami indických vyvážejících výrobců a nad cenami výrobního odvětví Unie. Kromě toho se jejich podíl na trhu v období šetření snížil o 0,5 a 1,6 procentních bodů.
(168)
Průměrná cena výrobků z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval během posuzovaného období rostoucí tendenci. Šetření však ukázalo, že sortiment výrobků z čínského dovozu se liší a že čínské výrobky přímo nekonkurují výrobkům odvětví Unie nebo výrobkům na trhu Unie, které jsou původem z Indie. Proto bylo usouzeno, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Veškeré účinky, které mohl mít dovoz z Číny na újmu utrpěnou výrobním odvětvím Unie, byly proto minimální.
(169)
Nicméně jeden vyvážející výrobce tvrdil, že dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření.
(170)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že v zahajovací fázi řízení neexistoval a ani nyní neexistuje důkaz o subvencování, újmě nebo příčinné souvislosti, který by odůvodňoval zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu z uvedených zemí. Kromě toho, i kdyby existovaly důkazy odůvodňující zahájení vyšetřování ostatního dovozu, rozdíl v zacházení, který spočívá v zahájení antisubvenčního řízení pouze proti dovozu z Indie, by nebyl diskriminační. Tvrzení, že tyto země by měly být zahrnuty do rozsahu šetření, je proto neopodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(171)
Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významným způsobem k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(172)
Celkový vývoz dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz představoval v období šetření 7 % výroby a jejichž ceny byly o 36 % vyšší než ceny na trhu EU ve stejném období. Proto lze dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.4. Hospodářská krize a ceny surovin
(173)
Jak bylo uvedeno ve 120. bodě odůvodnění, spotřeba v roce 2009 byla obzvláště nízká v důsledku mimořádně vysoké úrovně cen niklu a dopadů hospodářské krize. Tato situace zcela jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že výsledky levného subvencovaného dovozu se liší od výsledků výrobního odvětví Unie také v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010.
(174)
Šetření ukázalo, že dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno využít rostoucí spotřeby a během posuzovaného období ztrácelo podíl na trhu, zatímco subvencovaný indický dovoz získal další podíl na trhu.
(175)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tento dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
6.4. Závěry týkající se příčinné souvislosti
(176)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období se podstatně zvýšil objem a tržní podíl subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie (o 110 % a 40 % v uvedeném pořadí). Kromě toho bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 12,5 %).
(177)
Toto zvýšení objemu a tržního podílu subvencovaného dovozu z Indie se časově shodovalo s pomalým vývojem finanční situace výrobního odvětví Unie, a to zejména od roku 2010. Navzdory oživení spotřeby nebylo výrobní odvětví Unie schopno přenést zvýšení výrobních nákladů na své odběratele na uspokojivé úrovni, a tudíž i finanční ukazatele jako ziskovost, peněžní tok a investice zůstaly na nízké úrovni.
(178)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nebyly takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(179)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl prozatímně učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné informace
(180)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Analýza zájmu Unie vycházela ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(181)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze 27 známých výrobců představujících veškerou výrobu Unie obdobného výrobku. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 lidí.
(182)
Jeden výrobce v Unii, který představuje relativně malý podíl výroby v Unii a který má v Indii společnost ve spojení, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo zmíněno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce argumentoval tím, že vysoce technické výrobky by neměly být zahrnuty do šetření a že není v zájmu Unie uložit stejná opatření na tento typ výrobku.
(183)
Jak je uvedeno ve 126. bodě odůvodnění, tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála PCN, která pro potřeby šetření jasně identifikuje tyto typy. V této fázi se však odhalilo, že šetření se vysoce technických výrobků týká a že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto typů výrobků. Z toho vyplývá, že obavy vyjádřené tímto výrobcem se nepovažovaly za podložené, a jeho tvrzení byl zamítnuto.
(184)
Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z rostoucí spotřeby a finanční situace výrobního odvětví Unie zůstala nadále nestabilní.
(185)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobní odvětví Unie bude moci přizpůsobit své ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(186)
Lze rovněž očekávat, že uložení takových opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o který přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření by výrobnímu odvětví umožnilo udržet a dále rozvíjet své úsilí o efektivní provoz.
(187)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala.
(188)
Proto se došlo k prozatímnímu závěru, že zavedení antisubvenčních opatření na dovoz pocházející z Indie by byl v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem uživatelů
(189)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Odpověděli pouze tři uživatelé, kteří představovali přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětvích týkajících se zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a stravovacích zařízení, domácích přístrojů a automobilového průmyslu.
(190)
Výrobky z Indie představovaly přibližně 67 % jejich veškerých nákupů dotčeného výrobku; Indie byla výhradním zdrojem dodávek pouze pro jednoho uživatele. Během období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu, který zahrnoval dotčený výrobek, 54 % jejich celkového obratu.
(191)
Šetření ukázalo, že během období šetření převyšovala průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, 9 % obratu.
(192)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě odpovědí na dotazník, které zaslali uživatelé a celkový trh Unie s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z Indie v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost uživatelů by znamenal pokles přibližně o 0,2 procentního bodu.
(193)
Je třeba poznamenat, že jeden uživatel zaujal neutrální stanovisko, pokud jde o šetření, protože se domnívá, že uložení opatření nebude mít významný dopad na tržní ceny, neboť potenciální zvýšení cen by bylo absorbováno distributory.
(194)
Další uživatel vyjádřil obavy, že pokud by byla opatření uložena, měla by dopad rovněž na určité typy výrobků, které se v Unii již nevyrábí. Šetření však prokázalo, že typy výrobků zmíněné tímto uživatelem jsou v Unii dosud vyráběny a že poptávka po těchto typech z jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Kromě toho je třeba poznamenat, že výrobci v Unii v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu, a proto by se v případě, že by se zvýšila poptávka, mohla zvýšit i výroba.
(195)
Je třeba zdůraznit, že vzhledem k tomu, že dotyčný výrobek je standardizován, pokud jde o odvětví a jeho používání, uživatelé by mohli snadno změnit své zdroje dodávek, pokud jde o kvalitu výrobků nebo cenu. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí, nebo dokonce z Indie, až budou účinky narušující obchod způsobené subvencováním odstraněny.
(196)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem (přestože dopad opatření uložených na dovoz z Indie bude mít pravděpodobně negativnější dopad na některé uživatele než jiné) se celkový dopad na uživatele považuje za omezený.
7.4. Zájem dovozců
(197)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení, spolupracovali v omezené míře. Devět dovozců poskytlo informace pro účely výběru vzorku, avšak pouze jeden dovozce spolupracoval. Tato společnost představuje přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření a vyslovila se proti zavedení opatření, protože Indie je jejím nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoliv uložení opatření by mělo negativní dopad na ziskovost tohoto dovozce v důsledku vyšších nákladů, které by mu vznikly, tato dovážející společnost by měla být schopna přenést přinejmenším část zvýšených nákladů na své odběratele.
(198)
Kromě toho by se dovozci mohli přeorientovat na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a jiných vyvážejících zemí.
(199)
Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
7.5. Závěry týkající se zájmu Unie
(200)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.
(201)
Navíc při posouzení celkových dopadů antisubvenčních opatření na trh Unie se zdá, že pozitivní účinky, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější zájmové skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(202)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(203)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(204)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(205)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání vážené průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je stanovena pro výpočty cenového podbízení ve 130. bodě odůvodnění výše, a ceny za obdobný výrobek, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům připočetla přiměřená úroveň zisku. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jak je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění.
(206)
Veškeré rozdíly vyplývající z tohoto srovnání pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové ceny CIF dovozu (viz 208. bod odůvodnění).
8.2. Prozatímní opatření
(207)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(208)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním újmy a subvenčních rozpětí. Navrhují se proto následující prozatímní sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní vyrovnávací sazba cla
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Pokud jde o souběžné antidumpingové šetření, nesmí být podle čl. 24 odst. 1 pododst. 2 základního nařízení a podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), na jeden výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Pokud jde o subvenční programy, byla vývozní subvence, jak je uvedeno ve 29. až 112. bodě odůvodnění, poskytnuta v případě všech režimů. Příslušné prozatímní antidumpingové sazby cla daných spolupracujících výrobců budou v souběžném antidumpingovém šetření náležitě upraveny.
(210)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a takový výrobek podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(211)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(212)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antisubvenčního cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(213)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
-
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, kromě drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, kromě drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
jsou v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,1
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
0,0
B780
Společnosti uvedené v příloze
3,8
B781
Všechny ostatní společnosti
4,3
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 419/2013
tat-3 ta’ Mejju 2013
li jimponi dazju kompensatorju provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet li huma ssussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1) ("ir-Regolament bażiku"), u b'mod partikolari l-Artikolu 12 tiegħu,
Wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Tnedija
(1)
Fl-10 ta’ Awwissu 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“l-avviż ta’ tnedija”), it-tnedija ta’ proċedura kontra s-sussidju (“il-proċedura kontra s-sussidju” jew “l-proċedura attwali”) fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja (“il-pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Fl-istess jum, il-Kummissjoni ddikjarat, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta’ proċediment antidumping fir-rigward ta' importazzjonijiet fil-Komunità ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja u bdiet investigazzjoni separata (“proċediment anti-dumping")
(3)
Il-proċediment antidumping tnieda wara lment li tressaq fit-28 ta’ Ġunju 2012 mill-Konfederazzjoni Ewropea tal-Industriji tal-Ħadid u l-Azzar (Eurofer) ("l-ilmentatur") f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli. L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ sussidjar tal-prodott imsemmi u ta’ dannu materjali li jirriżulta minnu, li tqieset li hija suffiċjenti biex tiġġustifika t-tnedija ta’ investigazzjoni.
(4)
Qabel it-tnedija tal-proċediment u b’mod konformi mal-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tal-Indja (il-“GTI”) li kienet irċeviet ilment dokumentat kif suppost li jallega li importazzjonijiet sussidjati ta’ ċerti wajers tal-azzar inossidabbli li joriġinaw mill-Indja kienu qed jikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-GTI ġie mistieden għal konsultazzjoni bil-mira li tiġi ċċarata l-qagħda rigward il-kontenut tal-ilment u biex tinstab soluzzjoni li jaqbel magħha kulħadd. F’dan il-każ, ma nstabet ebda soluzzjoni miftiehma reċiprokament.
1.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(5)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-ilmentatur, lil produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa, lill-importaturi u utenti magħrufa, u lill-awtoritajiet Indjani bit-tnedija tal-investigazzjoni.
(6)
Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jispjegaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż ta’ tnedija. Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw seduta ta’ smigħ.
(7)
Fid-dawl tal-għadd kbir ta’ produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, tal-importaturi mhux relatati u produtturi tal-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, u biex tlesti l-investigazzjoni fil-limiti ta’ żmien statutorji, il-Kummissjoni ħabbret fl-avviż tat-tnedija li hi ddeċidiet li tillimita għal għadd raġonevoli l-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, l-importaturi mhux relatati u l-produtturi tal-Unjoni li se jkunu investigati billi tagħżel kampjun skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku (il-proċess jissejjaħ ukoll “it-teħid ta’ kampjuni”).
1.2.1. It-teħid ta’ kampjuni ta’ produtturi esportaturi
(8)
Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk it-teħid tal-kampjuni kienx meħtieġ u jekk inhu hekk, biex tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha fil-pajjiż ikkonċernat intalbu jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu informazzjoni speċifikata fl-avviż ta’ tnedija.
(9)
B’kollox, 18-il produttur esportatur, uħud jappartjenu għall-istess grupp, ipprovdew l-informazzjoni mitluba sal-iskadenza stabbilita fl-avviż ta’ bidu, qablu li jkunu inklużi fil-kampjun u sebgħa (7) minnhom talbu għal eżami individwali fil-każ li ma jkunux inklużi fil-kampjun. Ħmistax minn dawk il-kumpaniji jew gruppi li kkooperaw irrapportaw esportazzjonijiet ta’ wajers tal-azzar inossidabbli lejn l-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. B’hekk, il-kampjun intgħażel abbażi tal-informazzjoni ppreżentata minn dawn il-15-il produttur esportatur.
(10)
Skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-ikbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lill-Unjoni li jista' jkun investigat b'mod raġonevoli fil-ħin disponibbli. Il-kampjun magħżul ikkonsista f’żewġ kumpaniji individwali u grupp wieħed ta’ kumpaniji li kien jikkonsisti f’erba’ kumpaniji relatati, li flimkien jirrappreżentaw aktar minn 63 % tal-volum totali ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat.
(11)
Skont l-Artikolu 27(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi kollha magħrufa kkonċernati u l-awtoritajiet relevanti Indjani ġew ikkonsultati wkoll dwar l-għażla ta’ kampjun rappreżentattiv. Ma sarux kummenti dwar l-għażla tal-kampjun.
(12)
Kif imsemmi fil-premessa (10) hawn fuq, il-kampjun kien limitat għal għadd raġonevoli ta’ kumpaniji li setgħu jiġu investigati fiż-żmien disponibbli. Il-kumpaniji investigati għall-fini tal-investigazzjoni tas-sussidjar huma elenkati fil-premessa (19)hawn isfel.
(13)
Barra minn hekk, kif imsemmi fil-premessa(9), inizjalment ġew sottomessi seba' (7) talbiet għal eżaminazzjoni individwali. Għalhekk, ġie kkunsidrat li f'dan l-istadju l-eżaminazzjoni individwali kienet tkun ta' piż bla bżonn u tipprevjeni li l-investigazzjoni titlesta fil-ħin. Madankollu, it-talbiet magħmula mill-esportaturi li ressqu l-informazzjoni meħtieġa fil-limiti taż-żmien se jiġu eżaminati fil-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.2. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(14)
Fl-avviż ta’ tnedija, il-Kummissjoni ħabbret li kienet għażlet provviżorjament kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni. Dan il-kampjun inizjalment kien jikkonsisti minn ħames produtturi li kienu magħrufa lill-Kummissjoni qabel ma tnediet din l-investigazzjoni, li jipproduċu wajers tal-azzar inossidabbli fl-Unjoni. Il-Kummissjoni għażlet il-kampjun abbażi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni u l-pożizzjoni ġeografika. Fl-avviż ta’ tnedija l-partijiet interessati ġew mistiedna wkoll iressqu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun provviżorju. L-analiżi tat-tweġibiet għall-kwestjonarju wriet li produttur wieħed magħżul tal-Unjoni kellu kumpanija relatata fl-Unjoni involuta wkoll fil-manifattura u l-bejgħ ta’ wajers tal-azzar inossidabbli. B’hekk, is-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun jammontaw għal 46,5 % tal-produzzjoni totali stmata tal-Unjoni. Il-kampjun jitqies bħala rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
1.2.3. Teħid ta’ kampjuni tal-importaturi
(15)
Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux se jkun neċessarju t-teħid ta’ kampjuni u, jekk iva, tagħżel kampjun, l-importaturi kollha mhux relatati kienu mitluba jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fl-avviż ta’ tnedija.
(16)
Total ta’ disa’ importaturi mhux relatati ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet kumpaniji li jammontaw għal 23,8 % tal-importazzjonijiet Indjani lejn l-Unjoni matul il-PI abbażi tal-akbar volum ta’ importazzjonijiet lejn l-Unjoni. Madankollu, tnejn mill-importaturi magħżula fil-kampjun ma ressqux it-tweġibiet tagħhom għall-kwestjonarju. Għalhekk, it-teħid ta’ kampjuni f’dan l-istadju tal-investigazzjoni ma setax jiġi applikat u se jsir sforz biex ikun hemm kooperazzjoni mill-importaturi l-oħra matul il-bqija tal-investigazzjoni.
1.2.4. It-tweġibiet għall-kwestjonarju u ż-żjarat ta’ verifika
(17)
Intbagħtu kwestjonarji lill-GTI, it-tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun fl-Indja u lill-produtturi esportaturi li kienu talbu eżami individwali, lis-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lit-tliet importaturi mhux relatati inklużi fil-kampjun u lil disa’ utenti magħrufa.
(18)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand il-GTI, it-tliet (gruppi ta’) produtturi esportaturi fil-kampjun, wieħed minn dawk il-produtturi esportaturi li talab eżami individwali, is-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, importatur wieħed mhux relatat u tliet utenti.
(19)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha pprovduta mill-partijiet interessati u preżunta bħala meħtieġa għal determinazzjoni proviżorja tas-sussidjar, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-GTI f'Delhi, u fil-partijiet li ġejjin:
Produtturi fl-Unjoni :
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, il-Ġermanja
-
Inoxfil S.A., Spanja,
-
Rodacciai SPA., Milan, l-Italja
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, l-Italja
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Franza
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, il-Ġermanja
Produtturi esportaturi fl-Indja:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
1.3. Il-perjodu tal-investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(20)
L-investigazzjoni tas-sussidjar u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta' Marzu 2012 ("perjodu ta’ investigazzjoni" jew "PI"). L-eżami tax-xejriet rilevanti gћall-valutazzjoni tad-dannu kopra l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2009 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (‧il-perjodu kkunsidrat‧).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(21)
Il-prodott ikkonċernat huwa wajer tal-azzar inossidabbli li fih skont il-piż:
-
- 2,5 % jew iktar ta’ nikil, ħlief fil li 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31 % tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief fil li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju,
-
li joriġina fl-Indja, li attwalment jinsab fil-kodiċijiet NM 7223 00 19 u 7223 00 99.
(22)
Parti waħda sostniet li l-hekk imsejħa tipi ta' prodotti “ta' teknika għolja” jeżistu, li huma differenti minn tipi oħra tal-prodott ikkonċernat manifatturat fl-Indja kif ukoll fl-Unjoni. Huma allegaw ukoll li kuntrarjament għall-parti l-kbira tat-tipi esportati mill-Indja lejn l-Unjoni, it-tipi tekniċi mhumiex kommoditajiet, imma tipi ta' prodotti manifatturati għal użi speċifiċi f’ċerti kategoriji ta’ azzar u ċerti dijametri, u ma għandhomx ikunu koperti bl-investigazzjoni.
(23)
F’dan l-istadju, jidher li t-tipi tekniċi kienu parti tad-definizzjoni tal-prodott u huma għandhom karatteristiċi bażiċi fiżiċi, kimiċi, u tekniċi simili meta mqabbla ma’ tipi oħrajn tal-prodott ikkonċernat. Barra minn hekk, jidher li dawn it-tipi huma mmanifatturati wkoll mill-industrija tal-Unjoni, għalhekk it-tipi tekniċi huma koperti mill-ambitu tal-investigazzjoni.
2.2. Prodott simili
(24)
L-investigazzjoni wriet li l-prodott ikkonċernat u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tal-Indja, kif ukoll il-prodott immanifatturat mill-industrija tal-Unjoni u mibjugħ fis-suq tal-Unjoni għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u l-istess użi. Għalhekk, dawn jitqiesu provviżorjament li huma simili skont it-tifsira tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. IS-SUSSIDJAR
3.1. Introduzzjoni
(25)
Abbażi tal-informazzjoni li tinsab fl-ilment u r-risposti għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni, l-iskemi li ġejjin, li allegatament jinvolvu l-għoti ta’ sussidji, ġew investigati:
(a)
Skema ta’ Kreditu ta’ Dazju fuq l-Importazzjoni (“DEPBS”);
(b)
Skema ta’ Restituzzjoni tad-Dazju (“DDS”)
(c)
Skema għall-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (“AAS”);
(d)
Skema ta’ Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”);
(e)
Skema ta' Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”);
(f)
Skema ta' Fokus fuq is-Suq ("FMS")
(g)
Żoni Ekonomiċi Speċjali/Unitajiet Orjentati Lejn L-Esportazzjoni (“SEZ/EOU”)
(26)
L-iskemi minn (a), (c-d) u (f-g) speċifikati hawn fuq huma bbażati fuq l-Att dwar il-Kummerċ Barrani (Żvilupp u Regolamentazzjoni) tal-1992 (Nru 22 tal-1992) li daħal fis-seħħ fis-7 ta’ Awwissu 1992 (“l-Att dwar il-Kummerċ Barrani”). L-Att dwar il-Kummerċ Barrani jawtorizza lill-GTI biex joħroġ in-notifiki dwar il-politika ta’ esportazzjoni u importazzjoni. Dawn jinsabu miġbura fil-qosor fid-dokumenti dwar “Politika ta’ Kummerċ Barrani”, li l-Ministeru tal-Kummerċ joħroġ kull ħames snin u jaġġorna regolarment. Id-dokument ta’ Politika ta’ Kummerċ Barrani rilevanti għall-PI ta’ din l-investigazzjoni huwa “Politika tal-Kummerċ Barrani 2009-2014 ("FTP 09-14"). Barra minn hekk, il-GTI stabbilixxa wkoll il-proċeduri li jirregolaw il-Politika ta’ Kummerċ Ħieles 09-14 fil-“Manwal ta’ Proċeduri, Volum I” (“HOP I 09-14”). Il-Manwal ta’ Proċeduri huwa aġġornat fuq bażi regolari.
(27)
L-ECS speċifikata hawn fuq taħt (e) hija bbażata fuq it-Taqsimiet 21 u 35A tal-Att tal-1949 dwar ir-Regolamentazzjoni tal-Attività Bankarja, li tippermetti lir-Reserve Bank of India ("RBI") jidderieġi lill-banek kummerċjali fil-qasam tal-krediti għall-esportazzjoni.
(28)
Id-DDS speċifikata hawn fuq taħt (b) hija bbażata fuq it-Taqsima 75 tal-Att Doganali tal-1962, fuq it-Taqsima 37 tal-Att dwar is-Sisa Ċentrali tal-1944, u fuq it-Taqsimiet 93A u 94 tal-Att Finanzjarju tal-1994 u fuq ir-Regoli tal-1995 tad-Dwana, tad-Dazji tas-Sisa Ċentrali u tar-Restituzzjoni tat-Taxxa tas-Servizz. Ir-rati ta’ restituzzjoni huma ppubblikati fuq bażi regolari; dawk applikabbli għall-PI kienu r-Rati Kollha tal-Industrija (AIR) għar-Restituzzjoni tad-Dazju 2011-12, ippubblikati f’notifika Nru.68/2011- Cus. (N.T). L-iskema għar-restituzzjoni tad-dazju ssir referenza għaliha wkoll bħala l-iskema ta' remissjoni tad-dazju fil-Kapitolu 4 tal-FTP 2009-2014.
3.2. Skema Passbook ta’ Intitolament għad-Dazju) (“DEPBS”)
(a) Il-bażi legali
(29)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DEPBS tinsab fil-paragrafu 4.3 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 4 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(30)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika tad-DEPBS
(31)
Esportatur jista’ japplika għall-krediti tad-DEPBS li jiġu kkalkulati bħala perċentwali tal-valur ta’ prodotti esportati skont din l-iskema. Dawn ir-rati DEPBS kienu stabbiliti mill-awtoritajiet Indjani għal ħafna mill-prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn jiġu ddeterminati fuq il-bażi tan-Normi Standard ta’ Input Output (Standard Input-Output Norms, "SIONs"), billi jkun ikkunsidrat il-kontenut preżunt importat ta’ tal-input fil-prodott esportat u l-inċidenza tad-dazju doganali ta’ importazzjoni fuq dawn il-preżunti importazzjonijiet, mingħajr ma jingħata kas jekk id-dazji tal-importazzjoni kinux effettivament tħallsu jew le. Ir-rata DEBPS għall-prodott ikkonċernat matul il-PI tal-investigazzjoni attwali kienet ta' 5 % b'valur massimu ta' 97 Rs/kg.
(32)
Sabiex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, kumpanija trid tesporta. Fiż-żmien tat-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, għandha ssir dikjarazzjoni mill-esportatur lill-awtoritajiet Indjani li tindika li l-esportazzjoni qed isseħħ skont id-DEPBS. Sabiex il-merkanzija tkun esportata, l-awtoritajiet Indjani tad-dwana joħorġu polza tal-esportazzjoni waqt il-proċedura li matulha tintbagħat il-merkanzija. Dan id-dokument juri, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni. F’dan il-punt, l-esportatur ikun jaf il-benefiċċju li se jirċievi. Ladarba l-awtoritajiet tad-dwana joħorġu l-polza tal-esportazzjoni, il-GTI ma jkollu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti ta’ kreditu tad-DEPBS.
(33)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabbiltà, il-krediti tad-DEPBS jistgħu jitniżżlu fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni. Dawn il-krediti jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji doganali fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe prodott - ħlief prodotti kapitali u prodotti fejn ikun hemm restrizzjonijiet fuq l-importazzjoni. Il-prodotti importati b'dawn il-krediti jistgħu jinbiegħu fis-suq domestiku (suġġetti għal taxxa tal-bejgħ) jew jiġu użati mod ieħor. Il-krediti tad-DEPBS huma trasferibbli liberament u huma validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data tal-ħruġ.
(34)
L-applikazzjoni għal krediti DEPBS tiġi ffajljata elettronikament u tista' tkopri ammont mingħajr limitu ta’ tranżazzjonijiet tal-esportazzjoni. De facto ma japplikawx skadenzi stretti għal krediti DEPBS. Is-sistema elettronika użata biex titħaddem id-DEPBS ma teskludix awtomatikament tranżazzjonijiet li jissuperaw l-iskadenza għas-sottomissjoni msemmija fil-Kapitolu 4.47 tal-HOP I 09-14. Barra minn hekk, kif previst b’mod ċar fil-Kapitolu 9.3 tal-HOP I 09-14, applikazzjonijiet li jaslu wara li jgħaddu l-iskadenzi ta’ sottomissjoni jistgħu dejjem ikunu kkunsidrati soġġet għall-impożizzjoni ta’ ħlas ta’ penali minuri (jiġifieri 10 % tal-intitolament).
(35)
Instab li żewġ kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul l-ewwel żewġ kwarti tal-PI.
(d) Konklużjonijiet dwar id-DEPBS
(36)
Id-DEPBS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ DEPBS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, peress li l-kreditu eventwalment ikun użat sabiex ipatti għad-dazji ta’ importazzjoni, u b’hekk inaqqas id-dħul tal-GTI mid-dazji li kieku jkunu dovuti. Barra minn hekk, il-kreditu DEPBS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għax iżid il-likwidità tal-kumpanija.
(37)
Barra dan, id-DEPBS hija assoċjata fil-liġi mal-prestazzjoni fl-esportazzjoni u għalhekk, preżunta bħala speċifika u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(38)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema awtorizzata għar-restituzzjoni tad-dazju jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, parti (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għas-sistema sostituta ta’ restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. B’mod partikolari, esportatur ma għandu l-ebda obbligu li jikkonsma, fil-proċess tal-produzzjoni, il-prodotti importati bla ħlas ta’ dazju u l-ammont ta’ kreditu mhuwiex ikkalkulat b'konnessjoni mal-inputs li jintużaw fil-produzzjoni. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda sistema jew proċedura stabbilita għall-konferma ta’ liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk seħħx ħlas żejjed tad-dazji tal-importazzjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I, u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji DEPBS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati li jibbenefikaw mid-DEPBS.
(e) Eliminazzjoni tad-DEPBS u tranżizzjoni għad-DDS
(39)
Permezz tal-Avviż Pubbliku Nru 54 (RE-2010)/2009-2014 tas-17 ta’ Ġunju 2011, id-DEPBS rċeviet estensjoni finali ta’ tliet xhur li estendiet l-applikabilità tagħha sat-30 ta’ Settembru 2011. Billi ma ġiet ippubblikata ebda estenzjoni wara dan, id-DEPBS effettivament ġiet irtirata mit-30 ta’ Settembru 2011 ’il quddiem. Għalhekk kien meħtieġ li jiġi vverifikat jekk il-miżuri setgħux jiġu imposti skont l-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku.
(40)
Il-GTI spjega lill-Kummissjoni li malli tiġi rtirata d-DEPBS, il-kumpaniji jistgħu jagħżlu skemi oħra ta’ eżenzjoni mid-dazju/remissjoni ddefiniti taħt il-Kapitolu 4 l-FTP 09-14, jiġifieri l-Iskema ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem (AAS) jew Skema għar-Restituzzjoni tad-Dazju (DDS).
(41)
L-investigazzjoni żvelat li ż-żewġ kumpaniji fil-kampjun bbew jagħmlu użu mid-DDS immedjatament wara li ġiet irtirata d-DEPBS. Għandu jiġi nnutat li d-DDS kenet introdotta fl-1995 u kienet tikkoeżisti mad-DEPBS matul l-ewwel żew kwarti tal-PI u għal għadd ta’ snin qabel il-PI. Id-DDS madankollu ma setgħetx tingħata fl-istess ħin ma’ DEPBS fuq l-istess esportazzjonijiet.
(42)
Għandu jiġi nnutat li l-GTI ħa passi biex jorganizza tranżizzjoni bla intoppi mid-DEPBS għad-DDS, kif jidher fiċ-ċirkulari Nru - 42/2011-Dwana, datata 22/09/2011. F’din iċ-ċirkulari huwa spjegat li “l-iskeda ta’ restituzzjoni tad-[dazju] din is-sena tinkorpora oġġetti li qabel kienu taħt l-iskema tad-DEPB[S]”. L-istess ċirkolari tiddikjara li għal setturi li joperaw skont id-DEPBS, "ġie deċiż li tingħata tranżizzjoni bla intoppi għal oġġetti f’dawn is-setturi filwaqt li jiġu inkorporati fl-iskeda ta’ restituzzjoni. Bħala arranġament tranżitorju, dawn l-oġġetti jġarrbu tnaqqis modest mir-rati tagħhom ta' DEPB[S], li ivarja minn 1 % sa 3 % għall-biċċa l-kbira tal-oġġetti." Fi kliem ieħor, din iċ-ċirkolari tindika li r-rati tar-restituzzjoni tad-dazju fis-seħħ b'effett mill-01/10/2011 kienu ddeterminati sabiex jagħtu l-istess benefiċċju bħad-DEPBS li ġiet irtirata.
(43)
Ir-rati DDS applikabbli mill-1 ta’ Ottubru 2011 għall-prodott ikkonċernat tabilħaqq kienu nstabu li jagħtu livelli simili ta’ sussidjar kif kienet qed tagħti d-DEPBS sat-30 ta’ Settembru 2011. L-investigazzjoni kkonfermat wkoll livelli qrib ħafna tal-marġini ta’ sussidju ta’ DEPB u DDS għall-kumpaniji kollha fil-kampjun, fejn kull waħda kienet qed tuża DEPBS fl-ewwel sitt (6) xhur tal-PP u DDS fis-sitt (6) xhur ta’ wara tal-PI.
(44)
Il-premessi minn (41) sa (43) hawn fuq juri li, anki jekk l-iskema tad-DEPBS ġiet irtirata, il-benefiċċji sottostanti komplew jingħataw mingħajr interruzzjoni u fi kważi l-istess livell billi ngħatat tranżizzjoni bla intoppi lejn l-iskema ta’ restituzzjoni tad-dazju. Għal dik ir-raġuni, ġie konkluż li s-sussidji għadhom ma ġewx irtirati skont it-tifsira tal-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku u li d-DEPBS hija kumpensabbli.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(45)
Skond l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli kien jiġi kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F’dan ir-rigward, ġie kkunsidrat li l-benefiċċju huwa mogħti lir-riċevitur fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni f'din l-iskema. F’dan il-mument, il-GTI huwa obbligat li jċedi d-dazji doganali, u dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Wara li l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta’ kreditu DEPBS li għandu jingħata għal dik it-tranżazzjoni ta’ esportazzjoni, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat xieraq li l-benefiċċju taħt l-DEPBS ikun stmat bħala s-somma tal-krediti mogħtija fuq it-transazzjonijiet ta’ esportazzjoni kollha magħmula taħt din l-iskema matul il-PI.
(46)
Meta saru talbiet ġustifikati, id-drittijiet li neċessarjament riedu jitħallsu biex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-krediti hekk stabbiliti biex jinkisbu l-ammonti tas-sussidju bħala n-numeratur, skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dawn l-ammonti ta’ sussidji kienu allokati fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, peress li s-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni fl-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(47)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati ta’ sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati matul il-PI kienu jammontaw għal 0,58 % u 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % għall-kumpaniji ta' Venus Group rispettivament.
3.3. Skema għar-restituzzjoni tad-dazju (‧DDS‧)
(a) Il-bażi legali
(48)
Id-deskrizzjoni dettaljata tad-DDS tinsab fir-Regoli ta’ restituzzjoni tad-Dazji tad-Dwana u tas-Sisa Ċentrali, 1995 kif emendati b’notifiki suċċessivi.
(b) Eliġibbiltà
(49)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(50)
Esportatur eliġibbli jista’ japplika għall-ammont ta’ restituzzjoni li jiġi kkalkulat bħala perċentwali tal-valur FOB ta’ prodotti esportati f’din l-iskema. Ir-rati ta’ restituzzjoni kienu stabbiliti mill-GTI għal numru ta’ prodotti, inkluż il-prodott ikkonċernat. Huma jkunu ddeterminati fuq il-bażi tal-kwantità jew valur medju tal-materjali użati bħala inputs fil-manifattura ta’ prodott u l-ammont medju ta’ dazji mħallsa fuq l-inputs. Huma jiġu applikati irrispettivament minn jekk id-dazji tal-importazzjoni jkunux effettivament tħallsu jew le. Ir-rata DDS għall-prodott ikkonċernat matul il-PI kienet 4 % tal-valur FOB, suġġetta għal limitu ta’ 5 Rs/kg skont liema minnhom ikun l-aktar baxx.
(51)
Biex tkun eliġibbli għall-benefiċċji taħt din l-iskema, il-kumpanija għandha tesporta. Fil-mument meta d-dettalji tal-konsenja jiddaħħlu fis-Server Doganali (ICEGATE), huwa indikat li l-esportazzjoni qed issir taħt id-DDS u l-ammont DDS huwa ffissat irrevokabbilment. Wara li l-kumpanija tat-trasport marittimu kienet iffajljat Manifest Ġenerali tal-Esportazzjoni (EGM) u l-Uffiċċju Doganali qabbel b’mod sodisfaċenti dak id-dokument mad-dejta tal-polza ta’ esportazzjoni, il-kundizzjonijiet kollha huma ssodisfati biex jawtorizzaw il-ħlas tal-ammont ta’ restituzzjoni jew b’pagament dirett fuq il-kont bankarju tal-esportatur jew bi draft.
(52)
L-esportatur għandu jipproduċi wkoll evidenza ta’ realizzazzjoni tar-rikavat mill-esportazzjoni permezz ta’ Ċertifikat ta’ Realizzazzjoni Bankarja (BRC). Dan id-dokument jista’ jiġi pprovdut wara li jkun tħallas l-ammont ta’ restituzzjoni iżda l-GTI se jirkupra l-ammont imħallas jekk l-esportatur jonqos milli jissottometti BRC fi żmien stipulat.
(53)
L-ammont ta’ restituzzjoni jista’ jintuża gal kwalunkwe raġuni.
(54)
Instab li skont l-istandards Indjani tal-kontabbilità, l-ammont tar-restituzzjoni tad-dazju jista’ jitniżżel fuq il-bażi tad-dovuti bħala dħul fil-kontijiet kummerċjali, malli jiġi sodisfatt l-obbligu tal-esportazzjoni.
(55)
Tnejn mill-kumpaniji fil-kampjun instabu li użaw id- DDS matul l-aħħar żewġ kwarti tal-PI.
(d) Il-konklużjoni dwar id-DDS
(56)
Id-DDS tipprovdi sussidji fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Ammont ta’ restituzzjoni ta’ dazju huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI peress li jieħu l-forma ta’ trasferiment dirett tal-fondi mill-GTI. Barra minn hekk, l-ammont ta’ restituzzjoni tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex itejjeb il-likwidità tiegħu.
(57)
Barra dan, id-DDS huja assoċjata fil-liġi mal-prestazzjoni fl-esportazzjoni, u għalhekk preżunta bħala speċifika u kumpensabbli skont il-punt (a) tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 4(4) tar-Regolament bażiku.
(58)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni ta’ dazju jew sistema ta’ restituzzjoni sostituta permissibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I fl-Anness II (definizzjoni u regoli għar-Restituzzjoni tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta' sostituzzjoni tar-restituzzjoni tad-dazju) tar-Regolament bażiku.
(59)
Ma hemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Fl-aħħar nett, esportatur huwa eliġibbli għall-benefiċċji tad-DDS irrispettivament minn jekk jimportax xi inputs jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. Għalhekk, anki esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom kollha lokalment u ma jimportaw ebda prodott li jista’ jkun użat bħala input, jibqgħu intitolati li jibbenefikaw mid-DDS.
(60)
Dan huwa kkonfermat miċ-ċirkolari Nru 24/2001 tal-GTI li tiddikjara b’mod ċar li “[ir-rati ta’ restituzzjoni ta’ dazji] ma jkollhom l-ebda rabta mal-livell ta’ mudelli ta’ konsum ta’ input u inċidenza attwali mġarrba fuq l-inputs ta’ esportatur partikolari jew kunsinni individwali […]” u jagħti struzzjonijiet lill-awtoritajiet reġjonali li “l-ebda evidenza ta’ dazji attwali mġarrba fuq inputs importati jew indiġeni […] ma għandha ssir insistenza fuqhom mill-formazzjonijiet tal-qasam flimkien mat-[talba ta’ restituzzjoni] mressqa mill-esportaturi”.
(61)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa konkluż li d-DDS hija kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(62)
Skond l-Artikoli 3(2) u 5 tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidji kumpensabbli kien jiġi kkalkulat f'termini tal-benefiċċju mogħti lil min jirċevihom, li nstab li kien jeżisti matul il-perjodu tal-investigazzjoni. F’dan ir-rigward, ġie kkunsidrat li l-benefiċċju huwa mogħti lir-riċevitur fil-mument meta ssir tranżazzjoni ta’ esportazzjoni f'din l-iskema. F’dan il-mument, il-GTI huwa obbligat li jħallas l-ammont ta' restituzzjoni, li jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Wara li l-awtoritajiet doganali joħorġu polza tal-esportazzjoni li turi, inter alia, l-ammont ta' restituzzjoni li għadu jkun mogħti għal dik it-transazzjoni tal-esportazzjoni, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni jekk jagħtix is-sussidju jew le. Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, huwa kkunsidrat xieraq li l-benefiċċju taħt id-DDS jkunu stmati bħala s-somom tal-ammonti ta' restituzzjoni miksuba mit-tranżazzjonijiet ta’ esportazzjoni magħmula taħt din l-iskema matul il-PI.
(63)
Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku dawn l-ammonti ta’ sussidju ġew allokati fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni bħala d-denominatur approprjat, għax is-sussidju huwa subordinat għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(64)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati ta’ sussidju stabbiliti fir-rigward ta’ din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati li kkooperaw kienu jammontaw għal 0,61 % u 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % għall-kumpaniji ta' Venus Group rispettivament.
3.4. Skema ta' Awtorizzazzjoni Bil-Quddiem (Advance Authorisation Scheme, "AAS")
(a) Bażi legali
(65)
Id-deskrizzjoni ddettaljata tal-iskema tinsab fil-paragrafi 4.1.1 sa 4.1.14 tal-FTP 09-14 u l-Kapitoli minn 4.1 sa 4.30 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(66)
L-AAS tikkonsisti f’sitt sottoskemi, kif deskritt f’iktar dettall fil-premessa(67) hawn isfel. Dawk is-sottoskemi huma differenti inter alia fl-ambitu tal-eliġibbiltà. Il-manifatturi esportaturi u n-negozjanti esportaturi "marbuta ma’" manifatturi sostenituri huma eliġibbli għall-AAS għall-esportazzjonijiet fiżiċi u għall-AAS għas-sottoskemi tal-ħtieġa annwali. Il-manifatturi esportaturi li jfornu l-esportatur finali huma eliġibbli għall-AAS għall-provvisti intermedji. Kuntratturi ewlenin li jipprovdu lill-kategoriji ta’ “esportazzjoni preżunta” msemmija fil-paragrafu 8.2 tal-politika FTP-09-14, bħal fornituri ta’ unità orjentata lejn l-esportazzjoni (“EOU”), huma eliġibbli għas-sottoskema tal-esportazzjoni preżunta tal-AAS. Eventwalment, fornituri intermedji għall-manifatturi esportaturi huma eliġibbli għal benefiċċji tal-“esportazzjoni preżunta” skont is-sottoskemi tal-Ordni għar-Rilaxx bil-Quddiem (“ARO”) u ħruġ ta’ ittra ta’ kreditu interna immedjatament kif tagħlaq dik ta’ qabel.
(c) Implimentazzjoni prattika
(67)
L-AAS tista' tinħareġ għal:
(i) Esportazzjonijiet fiżiċi: Din hi s-sottoskema ewlenija. Tippermetti importazzjoni bla dazju ta’ materjali ta’ input għall-produzzjoni li tirriżulta fi prodott ta’ esportazzjoni speċifiku. "Fiżiku" f’dan il-kuntest tfisser li l-prodott għall-esportazzjoni jrid iħalli t-territorju Indjan. Konċessjoni ta’ importazzjoni u obbligu ta’ esportazzjoni inkluż it-tip ta’ prodott ta’ esportazzjoni huma speċifikati fil-liċenzja;
(ii) Rekwiżit annwali: Din l-awtorizzazzjoni mhix konnessa ma’ prodott ta’ esportazzjoni speċifiku, iżda ma’ grupp ta’ prodotti aktar wiesa’ (pereżempju prodotti kimiċi u dawk relatati). Id-detentur ta’ liċenzja jista'- sa ċertu limitu fil-valur iffissat skont kif tkun marret l-esportazzjoni fil-passat - jimporta bla ħlas ta’ dazju kull input li jkun se jintuża fil-manifattura ta’ kull oġġett li jaqa' f'dan il-grupp ta’ prodotti. Jista' jagħżel li jesporta kwalunkwe prodott li jirriżulta u li huwa fil-grupp ta’ produzzjoni li juża dan il-materjal eżenti mid-dazju;
(iii) Provvisti intermedji: Din is-sottoskema tkopri l-każijiet meta żewġ manifatturi jkun beħsiebhom jipproduċu prodott wieħed għall-esportazzjoni u jaqsmu l-proċess ta’ produzzjoni. Il-manifattur-esportatur li jipproduċi l-prodott intermedju jista’ jimporta materjali ta’ input mingħajr dazju u jista’ jikseb għal dan l-għan AAS għal provvisti intermedji. L-esportatur finali jiffinalizza l-produzzjoni u huwa obbligat li jesporta l-prodott lest;
(iv) Esportazzjoni preżunta: Din is-sottoskema tippermetti lil kuntrattur prinċipali li jimporta bla ħlas ta’ dazju l-inputs meħtieġa fil-produzzjoni ta’ prodotti li se jinbiegħu bħala "esportazzjoni preżunta" lill-kategoriji ta’ klijenti msemmija fil-paragrafu 8.2 minn (b) sa (f), (g), (i) u (j) tal-FTP 09-14. Skont il-GTI, l-esportazzjoni preżunta tirreferi għal dawk it-tranżazzjonijiet fejn il-prodotti fornuti ma jħallux il-pajjiż. Numru ta’ kategoriji ta’ provvista huma kkunsidrati bħala esportazzjoni preżunta sakemm il-prodotti jkunu manifatturati fl-Indja, eż. provvista ta’ prodotti lejn EOU (export-oriented unit) jew lejn kumpanija lokalizzata f’żona ekonomika speċjali (“SEZ”);
(v) Ordni ta’ Rilaxx bil-Quddiem ("ARO"): Id-detentur tal-AAS li għandu l-intenzjoni li jġib l-inputs minn sorsi indiġeni, minflok ma jimporta direttament, għandu l-għażla li jġibhom permezz tal-AROs. F’dawn il-każijiet l-Awtorizzazzjonijiet bil-Quddiem huma validati bħala AROs u huma endorsjati lill-fornitur indiġenu wara kunsinna tal-oġġetti speċifikati fiha. L-endorsjar tal-ARO tintitola lill-fornitur indiġenu għall-benefiċċji ta' esportazzjoni preżunta kif speċifikat fil-paragrafu 8.3 tal-FTP 09-14 (jiġifieri AAS għal provvisti intermedji/oġġetti preżunti esportati, restituzzjoni ta' dazju mħallas fuq oġġetti preżunti esportati u rifużjoni ta' dazju tas-sisa finali). Il-mekkaniżmu ARO jirrifondi t-taxxi u d-dazji lill-fornitur minflok ma jirrifondihom lill-esportatur finali fil-forma ta’ restituzzjoni/rifużjoni tad-dazji. Ir-rifużjoni tat-taxxi/dazji hija disponibbli kemm għall-inputs indiġeni u kif ukoll għall-inputs importati;
(vi) Ittra ta’ kreditu interna wara l-oħra: Din is-sottoskema tkopri għal darb’oħra provvisti indiġeni lil detentur tal-Awtorizzazzjoni bil-Quddiem. Id-detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem jista' jkellem lil xi bank biex jiftaħ ittra ta’ kreditu interna favur fornitur indiġenu. L-awtorizzazzjoni tiġi vvalidata mill-bank għall-importazzjoni diretta, b'konnessjoni biss mal-valur u l-volum ta’ oġġetti miġjuba minn sorsi indiġeni minflok ma jkunu importati. Il-fornitur indiġenu jkun intitolat għall-benefiċċji ta' esportazzjoni preżunta kif stipulat fil-paragrafu 8.3 tal-politika FTP 09-14 (jiġifieri AAS għall-provvisti intermedji/oġġetti meqjusa bħala esportati, ħlas lura ta’ dazju mħallas fuq oġġetti meqjusa bħala esportati u restituzzjoni ta’ dazju tas-sisa finali).
(68)
Żewġ kumpaniji fil-kampjun irċevew konċessjonijiet skont l-AAS marbuta mal-prodott ikkonċernat matul l-IP. Dawn il-kumpaniji għamlu użu minn waħda mis-sottoskemi, jiġifieri l-esportazzjonijiet fiżiċi tal-AAS. Għalhekk, mhuwiex neċessarju li jkun stabbilit l-ammont ta’ kumpens tas-sottoskemi mhux użati li jifdal.
(69)
Għal skopijiet ta’ verifikazzjoni mill-awtoritajiet Indjani, detentur ta’ Awtorizzazzjoni bil-Quddiem huwa legalment obbligat li jżomm "kont veru u proprju tal-konsum u utilizzazzjoni ta’ prodotti bla dazju importati/akkwistati domestikament" f’format speċifikat (kapitoli 4.26, 4.30 u Appendiċi 23 HOP I 09-14), fi kliem ieħor reġistru ta’ konsum attwali. Dan ir-reġistru għandu jkun ivverifikat minn kontabilist estern kwalifikat/kontabilist tal-ispejjeż u x-xogħol li joħroġ ċertifikat li jiddikjara li r-reġistri preskritti u rekords relevanti kienu eżaminati u li l-informazzjoni mogħtija skont l-Appendiċi 23 hija vera u korretta f’kull rigward.
(70)
Fir-rigward tas-sottoskema użata matul il-PI mill-kumpaniji kkonċernati, jiġifieri l-esportazzjonijiet fiżiċi, il-konċessjoni ta’ importazzjoni u l-obbligu ta’ esportazzjoni huma ffissati fil-volum u fil-valur mill-GTI u jiġu ddokumentati fuq l-Awtorizzazzjoni. Barra minn hekk, fil-ħin tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni, it-tranżazzjonijiet korrispondenti għandhom ikunu dokumentati minn uffiċjali tal-Gvern fuq l-Awtorizzazzjoni. Il-volum tal-importazzjonjiet permessi skont l-AAS huwa determinat mill-Gvern tal-Indja fuq il-bażi ta’ regoli standard ta’ input-output (“SIONs”) li jeżistu għall-biċċa l-kbira tal-prodotti inkluż il-prodott ikkonċernat.
(71)
Il-materjal importat biex jintuża bħala input ma jkunx trasferibbli u jrid jintuża biex ikun maħdum il-prodott esportat li jirriżulta. L-obbligu ta’ esportazzjoni għandu jkun issodisfat fil-limitu ta’ żmien preskritt wara l-ħruġ tal-liċenzja (24 xahar b’żewġ estensjonijiet possibbli ta’ sitt (6) xhur kull wieħed).
(72)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li r-rekwiżiti tal-verifika stipulati mill-awtoritajiet Indjani jew ma kinux onorati jew ma ġewx ittestjati fil-prattika.
(73)
Iż-żewġ kumpaniji vverifikati żammew ċertu reġistru ta’ produzzjoni u konsum. Madankollu, ir-reġistru tal-konsum ma ppermettiex li jivverifika liema inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodott esportat u f’liema ammonti. Rigward ir-rekwiżiti tal-verifika li ssir referenza għalihom fil-premessa (69) aktar ’il fuq, ma nżammu ebda rekords mill-kumpaniji li kienu jevidenzjaw li saret il-verifika esterna tar-reġistru tal-konsum. Fil-qosor, huwa kkunsidrat li l-esportatur investigat ma kienx kapaċi juri li ġew issodisfati d-dispożizzjonijiet relevanti tal-politika FT.
(d) Konklużjoni dwar l-AAS
(74)
L-eżenzjoni mid-dazji ta’ importazzjoni hija sussidju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, jiġifieri kontribut finanzjarju tal-Gvern tal-Indja peress li tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut u għax tagħti benefiċċju lill-esportaturi investigati peress li ttejjeb il-likwidità tagħhom.
(75)
Barra minn hekk, l-esportazzjonijiet fiżiċi tal-AAS jiddependu b’mod ċar fil-liġi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni, u għalhekk preżunti bħala speċifiċi u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel subparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku. Mingħajr impenn li tesporta, kumpanija ma tistax tikseb benefiċċji taħt dawn l-iskemi.
(76)
Is-sottoskema użata fil-każ preżenti ma tistax titqies bħala sistema permissibbli ta’ rtirar jew sistema sostituta ta’ restituzzjoni ta’ dazju fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din ma tikkonformax mar-regoli stabbiliti fl-Anness I, partita (i), l-Anness II (definizzjoni u regoli għar-restituzzjoni) u l-Anness III (definizzjoni u regoli għal sostituzzjoni tar-restituzzjoni) tar-Regolament bażiku. Il-GTI ma applikax effettivament sistema jew proċedura ta’ verifika biex jikkonferma jekk u f'liema ammonti l-materja għall-produzzjoni kinitx ikkunsmata fil-produzzjoni tal-prodott esportat (l-Anness II(II)(4) tar-Regolament bażiku u, fil-każ ta’ skemi ta’ sostituzzjoni għar-restituzzjoni ta’ dazju, l-Anness (III)(II)(2) tar-Regolament bażiku). Huwa kkunsidrat ukoll li l-SIONs għall-prodott ikkonċernat ma kinux preċiżi biżżejjed u li fihom infushom ma jistgħux jikkostitwixxu sistema ta’ verifika ta’ konsum attwali peress li t-tfassil ta’ dawk in-normi standard ma jippermettix li l-GTI jivverifika bi preċiżjoni suffiċjenti x’ammonti ta’ inputs ġew ikkunsmati fil-produzzjoni tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, il-GTI ma għamilx eżami ulterjuri bbażat fuq l-inputs attwali involuti, għalkemm normalment ikollu jsir fin-nuqqas ta’ sistema ta’ verifika applikata b'mod effettiv (l-Anness II(II)(5) u l-Anness III(II)(3) tar-Regolament bażiku).
(77)
Is-sottoskema hija għalhekk kumpensabbli.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(78)
Fin-nuqqas ta’ sistemi awtorizzati ta’ restituzzjoni ta' dazju jew jew sistemi sostituti ta’ restituzzjoni, il-benefiċċju kumpensabbli huwa r-remissjoni ta’ dazji ta’ importazzjoni totali normalment dovuti mal-importazzjoni tal-inputs. F’dan ir-rigward, huwa osservat li r-Regolament bażiku ma jipprovdix biss għall-ammont kompensatorju tar-remissjoni “żejda” mid-dazji. Skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Anness I(i) tar-Regolament bażiku, huwa biss meta l-kundizzjonijiet tal-Annessi II u III tar-Regolament bażiku jkunu milħuqa li l-remissjoni żejda ta’ dazji tista’ tiġi kkumpensata. Madankollu, dawn il-kundizzjonijiet ma kinux sodisfatti fil-każ preżenti. Għalhekk, jekk ma jintweriex proċess ta’ sorveljanza adegwat, l-eċċezzjoni msemmija fuq għal skemi ta’ restituzzjoni tad-dazju mhijiex applikabbli u r-regola normali tal-għoti ta’ kumpens għall-ammont ta’ dazji mhux imħallsa (dħul ċedut), tapplika, aktar milli kwalunkwe remissjoni żejda intenzjonata. Kif stabbilit fl-Annessi II(II) u III(II) tar-Regolament bażiku, mhijiex ir-responsabbiltà tal-awtorità tal-investigazzjoni li tikkalkula din ir-remissjoni żejda. Bil-maqlub ta’ dan, skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, l-awtorità tal-investigazzjoni għandha tistabbilixxi biss evidenza suffiċjenti sabiex tirrifjuta l-adegwatezza tas-sistema ta’ verifika allegata.
(79)
L-ammont ta’ sussidju għall-kumpaniji li użaw l-AAS kien ikkalkolat abbażi ta’ dazji ta’ importazzjoni ċeduti (dazju doganali bażiku u dazju doganali addizzjonali speċjali) fuq il-materjal importat skont is-sottoskema matul il-PI (numeratur). Skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku, it-tariffi mġarrba neċessarjament sabiex jinkiseb is-sussidju tnaqqsu mill-ammont tas-sussidju meta saru talbiet ġustifikati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju kien allokat fuq il-fatturat mill-esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur adattat, peress li s-sussidju jiddependi fuq il-prestazzjoni tal-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(80)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati għall-PI tammonta għal 2,43 % u 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.5. L-Iskema tal-Oġġetti Kapitali għall-Promozzjoni tal-Esportazzjoni (“EPCGS”)
(a) Bażi legali
(81)
Id-deskrizzjoni dettaljata tal-EPCGS tinsab fil-Kapitolu 5 tal-FTP 09-14 kif ukoll fil-Kapitolu 5 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(82)
L-esportaturi manifatturi, l-esportaturi negozjanti “marbuta ma’” manifatturi ta’ appoġġ u fornituri tas-servizzi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(83)
Skont il-kundizzjoni ta’ obbligu ta’ esportazzjoni, kumpanija hija awtorizzata li timporta beni kapitali (beni kapitali ġodda u dawk użati sa massimu ta’ 10 snin) b’rata mnaqqsa ta’ dazju doganali. Għal dan l-għan, il-GTI joħroġ liċenzja EPCGS fuq applikazzjoni u ħlas ta' miżata. L-iskema tistipula rata ta’ dazju tal-importazzjoni mnaqqsa ta’ 3 % applikabbli għall-beni kapitali kollha importati skont l-iskema. Sabiex ikun sodisfatt l-obligu tal-esportazzjoni, l-oġġetti kapitali importati jridu jintużaw biex jipproduċu ċertu ammont ta’ oġġetti għall-esportazzjoni matul ċertu perjodu. Skont il-FTP 09-14, il-beni kapitali jistgħu jiġu importati b’rata ta’ dazju ta’ 0 % skont l-EPCGS, iżda f’każ bħal dan il-perjodu taż-żmien għas-sodisfazzjon tal-obbligu ta’ esportazzjoni huwa iqsar.
(84)
Id-detentur tal-liċenzja EPCGS jista' wkoll iġib il-beni kapitali minn sors indiġenu. F’dan il-każ, il-manifattur indiġenu ta’ beni kapitali jista’ japprofitta ruħu mill-benefiċċju ta’ importazzjoni ħielsa mid-dazju ta’ komponenti meħtieġa għall-manifattura ta’ dawn il-beni kapitali. Alternattivament, il-manifattur indiġenu jista' jitlob il-benefiċċju ta’ esportazzjoni preżunta fir-rigward tal-provvista ta’ beni kapitali lid-detentur ta’ liċenzja EPCGS.
(85)
Instab li t-tliet kumpaniji fil-kampjun irċevew konċessjonijiet skont l-EPCGS li setgħu allokaw il-prodott ikkonċernat fil-PI.
(d) Il-konklużjoni dwar l-EPCGS
(86)
Id-EPCGS jipprovdi s-sussidji skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. It-tnaqqis fid-dazju jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi din il-konċessjoni tnaqqas id-dħul mid-dazju li kieku kien ikun dovut lilu. Barra minn hekk, it-tnaqqis tad-dazju jagħti benefiċċju lill-esportatur, billi d-dazji ffrankati mill-importazzjoni jtejbu l-likwidità tal-kumpanija.
(87)
Barra minn hekk, l-EPCGS hija subordinata fil-liġi għall-prestazzjoni tal-esportazzjoni, billi dawn il-liċenzji ma jistgħux jinkisbu mingħajr impenn ta’ esportazzjoni. Għalhekk, hu preżunt bħala speċifiku u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(88)
L-EPCGS ma tistax titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni ta’ dazju jew sistema ta’ rtirar sostituttiva fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-beni kapitali mhumiex koperti mill-ambitu ta’ dawn is-sistemi permissibbli, kif stabbilit fl-Anness I, punt (i), tar-Regolament bażiku, għaliex mhumiex ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(89)
L-ammont ta’ sussidju kien ikkalkulat, skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, abbażi tad-dazju doganali mhux imħallas fuq beni kapitali importati mifruxa fuq perjodu li jirrifletti l-perjodu ta’ deprezzament normali ta’ dawn il-beni kapitali fl-industrija kkonċernata. Skont il-prattika stabbilita, l-ammont ikkalkulat b'dan il-mod, li jista' jiġi attribwit għall-PI, ġie aġġustat permezz taż-żieda ta’ mgħax matul dan il-perjodu sabiex ikun rifless il-valur totali tal-benefiċċju maż-żmien. Ir-rata ta’ interessi kummerċjali matul il-perjodu tal-investigazzjoni fl-Indja kienet ikkunsidrata xierqa għal dan l-iskop. Meta saru t-talbiet ġustifikati, tariffi mħallsa neċessarjament biex jinkiseb sussidju kienu mnaqqsa skont l-Artikolu 7(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(90)
Skont l-Artikolu 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-fatturat ta’ esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju jiddependi mill-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b'referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(91)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul l-IP għall-kumpaniji kkonċernati ammontat rispettivament għal 0,09 %, 0,6 % u 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.6. Skema tal-Kreditu għall-Esportazzjoni (“ECS”)
(a) Bażi legali
(92)
Id-dettalji tal-iskema huma ffissati fil-Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) u l-Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) tar-Reserve Bank of India ("RBI"), li hu indirizzat lill-banek kummerċjali kollha fl-Indja.
(b) Eligibilità
(93)
L-esportaturi li jimmanifatturaw u n-negozjanti esportaturi huma eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(94)
Skont din l-iskema, ir-RBI jiffissa l-limiti massimi ta’ rati ta’ imgħax applikabbli għall-krediti għall-esportazzjoni li huma obbligatorji, kemm fir-rupee Indjan kif ukoll f’muniti barranin, li l-banek kummerċjali jistgħu jiċċarġjaw lill-esportatur. L-ECS tikkonsisti f’żewġ sottoskemi, l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Qabel l-Oġġetti Jintbagħtu Barra (“kreditu għall-ippakkjar”), li tkopri krediti pprovduti lil esportatur għall-iffinanzjar tax-xiri, proċessar, manifatturar, imballaġġ u/jew trasport ta’ prodotti qabel l-esportazzjoni, u l-Iskema ta’ Kreditu għall-Esportazzjoni Wara li l-Oġġetti Jintbagħtu Barra, li tipprovdi għal self ta’ kapital tal-ħidma bl-iskop li jiġu ffinanzjati riċevibbli tal-esportazzjoni. L-RBI jordna wkoll lill-banek biex jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom għall-iffinanzjar tal-esportazzjoni.
(95)
Bħala riżultat taċ-Ċirkulari Prinċipali tar-RBI, l-esportaturi jistgħu jiksbu krediti għall-esportazzjoni b’rati ta’ imgħax preferenzjali meta mqabbla mar-rati ta’ mgħax għall-kreditu kummerċjali ordinarji (“kreditu f’kontanti”), li huma ffissati purament skont il-kundizzjonijet tas-suq. Id-differenza fir-rati tista' tonqos għal kumpaniji bi klassifikazzjoni tal-kreditu tajba. Kumpaniji bi klassifikazzjonijiet tajbin jistgħu jkunu f'pożizzjoni li jiksbu krediti ta’ esportazzjoni u kreditu fi flus kontanti bl-istess kundizzjonijiet.
(96)
Instab li tnejn mill-kumpaniji fil-kampjun użaw din l-iskema matul il-PI.
(d) Konklużjoni dwar l-ECS
(97)
Ir-rati ta' interessi preferenzjali ta' kreditu ECS stabbiliti miċ-Ċirkularijiet Prinċipali tar-RBI msemmija fil-premessa (95) jistgħu jnaqqsu l-ispejjeż tal-interessi ta' esportatur meta mqabbla mal-ispejjeż ta' kreditu stabbiliti purament mill-kundizzjonijiet tas-suq u li jikkonferixxu f'dan il-każ benefiċċju fit-tifsira tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fuq tali esportatur. Il-finanzjament ta’ esportazzjoni mhuwiex per se iktar sigur mill-finanzjament domestiku. Fil-fatt, huwa ġeneralment ikkunsidrat li huwa iktar riskjuż u l-firxa tas-sigurtà meħtieġa għal ċertu kreditu, irrispettivament mill-għan ta’ finanzjar, hija deċiżjoni purament kummerċjali ta’ bank kummerċjali partikolari. Differenzi fir-rati fir-rigward ta’ banek differenti huma r-riżultat tal-metodoloġija tar-RBI li tistabbilixxi rati ta’ self massimi għal kull bank kummerċjali individwalment.
(98)
Minkejja li l-krediti preferenzjali taħt l-ECS jingħataw mill-banek kummerċjali, dan il-benefiċċju huwa kontribuzzjoni finanzjarja minn gvern fil-kuntest tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. F’dan il-kuntest, ta’ min jinnota li la l-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku u lanqas il-Ftehim dwar Sussdiji u Miżuri Kompensatorji ma jirrikjedu ħlasijiet fuq il-kontijiet pubbliċi, pereżempju r-rimborż tal-banek kummerċjali mill-GTI, biex jistabbilixxi sussidju, iżda direzzjoni tal-gvern biss biex jiġu esegwiti l-funzjonijiet imsemmija fil-punti (i), (ii) jew (iii) tal-Artikolu 3(1)(a) tar-Regolament bażiku. Ir-RBI huwa korp pubbliku u għalhekk jaqa’ fid-definizzjoni ta’ “gvern” kif stabbilit fl-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku. Huwa 100 % taħt il-pussess tal-gvern, isegwi l-għanijiet ta’ politika pubblika, pereżempju l-politika monetarja, u l-maniġment tiegħu huwa maħtur mill-Gvern tal-Indja. Ir-RBI jidderieġi korpi privati, skont it-tifsira tat-tieni inċiż tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku, billi l-banek kummerċjali huma marbuta mill-kundizzjonijiet li hu jimponi, inter alia, fir-rigward tal-livelli massimi għal rati ta’ mgħax fuq krediti ta’ esportazzjoni obbligatorji fiċ-Ċirkularijiet Prinċipali tar-RBI u d-dispożizzjonijiet tar-RBI li banek kummerċjali għandhom jipprovdu ċertu ammont mill-kreditu bankarju nett tagħhom lejn finanzjament ta’ esportazzjoni. Din id-direzzjoni tobbliga lil banek kummerċjali biex iwettqu funzjonijiet msemmija fl-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku, f'dan il-każ li jipprovdu self fil-forma ta’ finanzjament ta’ esportazzjoni preferenzjali. Trasferiment dirett bħal dan ta’ fondi fil-forma ta’ self skont ċerti kundizzjonijiet normalment jaqa' f'idejn il-gvern, u l-prattika fl-ebda sens reali ma hija differenti, minn prattiċi normalment segwiti mill-gvernijiet, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa preżunt bħala speċifiku u kumpensabbli billi r-rati ta’ mgħax preferenzjali huma relatati mal-iffinanzjar tat-transazzjonijiet tal-esportazzjoni u għalhekk, assoċjati mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, skont l-Artikolu 4(4), l-ewwel sottoparagrafu, il-punt (a) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(99)
L-ammont ta’ sussidju ġie kkalkolat fuq il-bażi tad-differenza bejn l-imgħax imħallas għal krediti ta’ esportazzjoni użati matul il-PI u l-ammont li kien ikun pagabbli għal krediti kummerċjali ordinarji użati mill-kumpanija kkonċernata. Dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) kien allokat fuq il-fatturat totali mill-esportazzjoni matul il-PI jew id-dħul totali mill-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI għal krediti fejn tista’ tiġi stabbilita rabta ċara mal-prodott in kwistjoni, li tista’ tintuża bħala d-denominatur xieraq skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(100)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema għall-kumpaniji kkonċernati għall-IP tammonta għal 0.61 % u 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.7. Skema ta' Fokus fuq is-Suq ("FMS")
(a) Bażi legali
(101)
Id-deskrizzjoni dettaljata dwar l-FMS tinstab fil-paragrafu 3.14 tal-FTP 09-14 u fil-paragrafu 3.8 tal-HOP I 09-14.
(b) Eliġibbiltà
(102)
Kull produttur esportatur jew negozjant esportatur huwa eliġibbli għal din l-iskema.
(c) Implimentazzjoni prattika
(103)
Skont din l-iskema l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn pajjiżi notifikati skont it-Tabelli 1 u 2 tal-Appendiċi 37(C) ta’ HOP I 09-14 huma intitolati għal kreditu ta’ dazji ekwivalwenti għal 3 % tal-valur FOB. Mill-1 ta’ April 2011, l-esportazzjonijiet tal-prodotti kollha lejn pajjiżi notifikati skont it-Tabella 3 tal-Appendiċi 37(C) ("Swieq ta’ attenzjoni speċjali") huma intitolati għal kreditu ta’ dazji ekwivalwenti għal 4 % tal-valur FOB. Ċerti tipi ta' attivitajiet ta' esportazzjoni huma esklużi mill-iskema, eż. esportazzjoni ta' prodotti importati jew prodotti ttrasbordati, esportazzjoni preżunta, esportazzjoni ta' servizzi u fatturat tal-esportazzjoni ta' unitajiet li joperaw skont żoni ekonomiċi speċjali/unitajiet li joperaw fl-esportazzjoni. Ċerti tipi ta’ prodotti huma wkoll esklużi mill-iskema, pereżempju djamanti, metalli prezzjużi, minerali, ċereali, zokkor u prodotti taż-żejt.
(104)
Il-krediti tad-dazju skont l-FMS huma trasferibbli liberament u validi għal perjodu ta’ 24 xahar mid-data ta’ ħruġ taċ-ċertifikat ta’ intitolament tal-kreditu rilevanti. Dawn jistgħu jintużaw biex jitħallsu d-dazji tad-dwana fuq importazzjonijiet sussegwenti ta’ kwalunkwe inputs jew prodotti, inklużi prodotti kapitali.
(105)
Iċ-ċertifikat ta' intitolament ta' kreditu jinħareġ mill-port minn fejn saru l-esportazzjonijiet u wara r-realizzazzjoni tal-esportazzjonijiet jew wara li jintbagħtu l-prodotti. Sakemm l-applikant jipprovdi l-kopji tad-dokumentazzjoni tal-esportazzjoni rilevanti kollha (pereżempju, ordni ta’ esportazzjoni, fatturi, poloz tat-tagħbija, ċertifikati ta’ realizzazzjoni mill-bank), lill-awtoritajiet, il-GTI ma għandu l-ebda diskrezzjoni fuq l-għoti tal-krediti tad-dazju.
(106)
Instab li waħda mill-kumpaniji li ntużat fil-kampjun użat din l-iskema matul il-PI.
(d) Il-konklużjoni dwar l-FMS
(107)
L-FMS jipprovdi s-sussidji fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Kreditu ta’ dazju tal-FMS huwa kontribuzzjoni finanzjarja mill-GTI, billi l-kreditu eventwalment jintuża biex ibaxxi d-dazji ta’ importazzjoni, b’hekk jitnaqqas id-dħul mid-dazju tal-GTI li kieku kien ikun dovut. Barra minn hekk, il-kreditu tad-dazju tal-FMS jagħti benefiċċju lill-esportatur, għaliex itejjeb il-likwidità tiegħu.
(108)
Iktar minn hekk, l-FMS huwa subordinat fil-liġi mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni, u għalhekk huwa meqjus bħala speċifiku u kumpensabbli skont l-Artikolu 4(4), il-punt (a) tal-ewwel sottoparagrafu, tar-Regolament bażiku.
(109)
Din l-iskema ma tistax titqies bħala sistema ta’ restituzzjoni ta’ dazju jew sistema li tissostitwixxi r-restituzzjoni ta’ dazju permissibbli fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Hija mhix konformi mar-regoli stretti stipulati fil-punt (i) tal-Anness I fl-Anness II (definizzjoni u regoli għar-Restituzzjoni tad-dazju) u fl-Anness III (definizzjoni u regoli għal sistemi ta' sostituzzjoni tar-restituzzjoni tad-dazju) tar-Regolament bażiku. L-esportatur ma għandu ebda obbligu li effettivament jikkonsma l-prodotti importati bla dazju fil-proċess tal-produzzjoni u l-ammont tal-kreditu mhuwiex ikkalkulat b’konnessjoni mal-inputs li effettivament intużaw. Mhemm l-ebda sistema jew proċedura fis-seħħ li tikkonferma liema inputs jiġu kkunsmati fil-proċess tal-produzzjoni tal-prodott esportat jew jekk sarx ħlas żejjed ta’ dazji ta’ importazzjoni fit-tifsira tal-punt (i) tal-Anness I u l-Annessi II u III tar-Regolament bażiku. Esportatur ikun eliġibbli għall-benefiċċji tal-FMS mingħajr ma jingħata kas jekk jimportax oġġetti biex jidħlu fil-prodott jew le. Sabiex jinkiseb il-benefiċċju, huwa biżżejjed li esportatur sempliċiment jesporta l-prodotti mingħajr ma juri li kien importat xi materjal tal-input. B’hekk, anke esportaturi li jakkwistaw l-inputs tagħhom lokalment u ma jimportaw l-ebda prodotti li jistgħu jintużaw bħala input jibqgħu intitolati għall-benefiċċji mill-FMS. Barra minn hekk, esportatur jista' juża l-krediti tad-dazju FMS biex jimporta beni kapitali għalkemm il-beni kapitali mhumiex koperti fil-kamp ta' applikazzjoni ta’ dawn is-sistemi permissibbli tar-restituzzjoni tad-dazju, kif stipulat fil-punt (i) tal-Anness I tar-Regolament bażiku, għaliex ma jiġux ikkunsmati fil-produzzjoni tal-prodotti esportati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(110)
L-ammont ta’ sussidji kumpensabbli ġie kkalkulat abbażi tal-benefiċċju li ngħata lir-riċevitur, li nstab li jeżisti matul il-PI kif prenotat mill-produttur esportatur li kkoopera abbażi tad-dovuti bħala dħul fl-istadju tat-tranżazzjoni tal-esportazzjoni. Skont l-Artikoli 7(2) u 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) kien allokat fuq il-fatturat għall-esportazzjoni matul il-PI bħala d-denominatur xieraq, għaliex is-sussidju huwa assoċjat mal-mod kif tkun marret l-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(111)
Ir-rata ta' sussidju stabbilita fir-rigward ta' din l-iskema matul l-IP għall-kumpanija kkonċernata ammontat għal 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % għall-kumpaniji ta' Venus group rispettivament.
3.8. Żoni Ekonomiċi Speċjali/Unitajiet Orjentati Lejn L-Esportazzjoni (“SEZ/EOU”)
(112)
Instab li waħda mill-kumpaniji użat din l-iskema matul il-PI. Madankollu, l-investigazzjoni stabbiliet li l-livell ta’ sussidji kumpensabbli linstabu għal din il-kumpanija huwa ’l isfel mid-de minimis, għaldaqstant l-iskema tal-EUO ma kenitx analizzata ulterjorment.
3.9 Ammont ta’ sussidji kumpensabbli
(113)
Fuq il-bażi tas-sejbiet, kif mogħtija fil-qosor fit-tabella ta’ hawn taħt, l-ammont totali ta’ sussidji kumpensabbli, imfissra ad valorem, instabu fil-medda minn 3,15 % sa 4,32 %:
Skema
Kumpanija
Raajratna
Venus group
Viraj
DEPBS (*)
0,58 %
0,93%, 1,04%, 1,32%, 2,04%
-
DDS (*)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (*)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (*)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (*)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
Il-FMS (*)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (*)
-
-
0,95 %
TOTAL
4,32 %
3,15 (**)
1,57 % (***)
(114)
Skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament bażiku, il-marġini tas-sussidju għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun, ikkalkolat fuq il-bażi tal-marġini medju tas-sussidju b’piż differenzjat stabbilit għall-kumpaniji fil-kampjun li kkooperaw, huwa ta' 3,82 %.
(115)
Fir-rigward tal-esportaturi l-oħrajn kollha fl-Indja, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet il-livell ta’ kooperazzjoni. Il-paragun bejn id-dejta tal-importazzjoni tal-Eurostat u l-volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat li ġie rrapportat għall-perjodu tal-investigazzjoni mill-kumpaniji jew gruppi li kkooperaw mal-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni jissuġġerixxi li l-kooperazzjoni ta’ produtturi esportaturi Indjani kienet ta’ livell għoli ħafna. Minħabba dan il-livell għoli ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpaniji kollha li ma kkooperawx hija stabbilita fil-livell għall-kumpanija bl-ogħla rata individwali, jiġifieri 4,32 %,
4. L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
4.1. L-industrija tal-Unjoni
(116)
Il-prodott simili kien manifatturat minn 27 produttur tal-Unjoni. Għalhekk dawn huma meqjusin li jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) u l-Artikolu 10(8) tar-Regolament bażiku u għandhom minn hawn ‘il quddiem jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
4.2. Produzzjoni tal-Unjoni
(117)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, bħall-informazzjoni ppreżentata fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perjodu kkunsidrat.
(118)
Ta’ min isemmi li produttur wieħed tal-Unjoni relatat ma’ produttur esportatur Indjan u li oppona l-bidu ta’ din l-investigazzjoni huwa inkluż ukoll fid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Fuq din il-bażi, il-produzzjoni totali tal-Unjoni ġiet stmata li hija madwar 139 141 tunnellata matul il-PI. Din iċ-ċifra tinkludi l-produzzjoni tal-produtturi kollha tal-Unjoni li għamlu lilhom infushom magħrufa u l-volum stmat tal-produzzjoni tal-bqija tal-produtturi tal-Unjoni, li ma pparteipawx fl-investigazzjoni.
4.3. Teħid ta’ kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(119)
Kif indikat fil-premessa (14) fuq sitta rigward il-produtturi tal-Unjoni kienu inklużi fil-kampjun li jirrappreżentaw 46,5 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni stmata tal-prodott simili.
5. DANNU
5.1. Konsum tal-Unjoni
(120)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u tal-importazzjonijiet. Is-sena 2009 kienet ikkaratterizzata minn prezzijiet għoljin bla preċedent tan-nikil, il-materja prima ewlenija użata biex tipproduċi l-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, u l-effetti negattivi globali tal-kriżi finanzjarja, li flimkien wasslu għal livell partikolarment baxx tal-konsum tal-Unjoni f’dik is-sena. Madankollu, is-sitwazzjoni tas-suq tjiebet, kif muri fit-tabella t’hawn taħt u l-konsum tal-Unjoni żdied b’ 50 % bejn l-2009 u l-PI.
2009
2010
2011
IP
Konsum (f’tunnellati)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indiċi (2009 = 100)
100
142
149
150
Sors:
Eurostat, dejta dwar l-ilment u tweġibiet għall-kwestjonarju
5.2. Importazzjonijiet fl-Unjoni mill-pajjiż ikkonċernat
(121)
Il-volumi ta’ importazzjoni tal-kumpaniji li kkooperaw, li bbażati fuq il-kampjun, instabu li ma bbenefikax minn skemi ta’ sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, ġew esklużi mill-importazzjonijiet totali mill-Indja. Peress li d-dejta ta’ importazzjoni dwar il-prodott ikkonċernat tirreferi biss għal żewġ kumpaniji, ġie kkunsidrat xieraq għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità li jintwerew f’forma ta’ indiċi.
5.2.1. Ammont u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(122)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet sussidjati fl-Unjoni minn produtturi esportaturi li kkooperaw instab li żviluppaw f’termini ta’ volum u ta’ sehem mis-suq kif ġej:
2009
2010
2011
IP
Volum (Indiċi)
100
172
218
210
Sehem mis-suq (Indiċi)
100
121
146
140
Sors:
Eurostat, dejta dwar l-ilment u tweġibiet għall-kwestjonarju
(123)
Il-volumi tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja żdiedu b’mod konsiderevoli b’110 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda kienet partikolarment evidenti bejn l-2009 u l-2010 meta l-importazzjonijiet mill-Indja żdiedu bi 72 % u meta l-konsum tal-Unjoni żdied bi 42 %. Madankollu, filwaqt li l-konsum żdied biss b’5 % bejn l-2010 u l-PI, il-volum tal-importazzjoni mill-Indja komplew jiżdiedu b’mod sinifikanti bi 22 % fl-istess perjodu.
(124)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet sussidjati mill-Indja żdied b’mod sinifikanti b’40 % matul il-perjodu kkunsidrat.
5.2.2. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u t-twaqqigħ tal-prezzijiet
(125)
Kif spjegat hawn fuq fil-premessa(22) parti waħda esprimiet tħassib dwar il-fatt li l-kwestjonarju kontra s-sussidji ma ppermettiex li ssir distinzjoni b’mod partikolari bejn ċerti tipi tal-prodott ikkonċernat, li fil-fehma tagħhom huma differenti.
(126)
Dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi tkabbru l-hekk imsejħa numri ta’ kontroll tal-prodott (PCN) sabiex jiġu identifikati b’mod ċar it-tipi rilevanti fl-investigazzjoni b’mod partikolari għall-eżerċizzju ta’ tqabbil tal-prezzijiet. F’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li produtturi Indjani li jesportaw esportaw biss kwantitajiet limitati ħafna ta’ dawn it-tipi ta’ teknika għolja. Madankollu, huwa osservat li l-bidliet li saru fil-PCN żguraw li l-prezzijiet ta’ ċerti tipi ta’ prodotti ġew imqabbla direttament mal-prezzijiet ta’ tipi ta’ prodotti simili.
(127)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet sussidjati
2009
2010
2011
IP
Prezz medju (indiċi)
100
118
137
135
Sors:
Eurostat u r-risposti tal-kwestjonarji
(128)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja żdiedu b’35 % matul il-perjodu kkunsidrat, iżda baqgħu taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul l-istess perjodu (ara l-premessa (145) hawn taħt). Dan jispjega ż-żieda fil-volum tal-importazzjoni u ż-żieda sinifikanti b’40 % fis-sehem mis-suq miżmum mill-esportaturi Indjani fl-istess perjodu.
(129)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b'medja peżata għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun iċċarġjaw lil konsumaturi mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell ex-work, kienu mqabbla mal-prezzijiet korrispondenti b'medja peżata għal kull tip ta' prodott tal-importazzjoni ssussidjata miż-żewġ produtturi Indjani li kienu inklużi fil-kampjun u rċevew sussidji kumpensabbli 'il fuq mil-livell de minimis għall-ewwel konsumatur indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq il-bażi tas-CIF, b'aġġustamenti xierqa għall-kostijiet ta' wara l-importazzjoni.
(130)
Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwali tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta’ twaqqigħ b’medja peżata ta’ 12,5 % mill-importazzjonijiet issussidjati mill-pajjiż ikkonċernat fis-suq tal-Unjoni. Il-prezzijiet aktar baxxi tal-importazzjonijiet issussidjati meta mqabbla ma’ dawk tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, jispjegaw iż-żieda sinifikanti fil-volum ta’ importazzjoni Indjan u fis-sehem mis-suq miżmum mill-importazzjonijiet mill-Indja bejn l-2009 u l-PI.
5.3. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
5.3.1. Il-kummenti preliminari
(131)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet issussidjati mil-Indja fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat.
(132)
Kif imsemmi fil-premessa (14), it-teħid ta' kampjuni intuża għall-eżami tad-dannu possibbilment imġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(133)
Għall-iskop tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u mikroekonomiċi. F’dan ir-rigward, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni hija vvalutata abbażi ta’ (a) indikaturi makroekonomiċi, jiġifieri l-indikaturi bħalma huma produzzjoni, kapaċità ta’ produzzjoni, utilizzazzjoni tal-kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir, impjiegi, produttività, id-daqs tal-marġni tas-sussidju attwali u l-irkupru mis-sussidju ta’ qabel, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-industrija totali tal-Unjoni u fuq il-bażi ta’ (b) indikaturi mikroekonomiċi, jiġifieri indikaturi bħall-prezzijiet medji tal-unità, il-kost tal-unità, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jżidu l-kapital, l-istokkijiet u l-ispejjeż tax-xogħol, li għalihom id-dejta kienet miġbura fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(134)
Ta’ min jinnota li l-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fl-ilment, id-dejta miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tistabbilixxi indikaturi makroekonomiċi u b’mod partikolari d-dejta li għandha x’taqsam ma’ produtturi tal-Unjoni li ma ttiħdux fil-kampjun.
(135)
L-indikaturi mikroekonomiċi ġew stabbiliti fuq il-bażi tat-tagħrif li ngħata mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun fir-risposti tagħhom tal-kwestjonarju.
5.3.2. Indikaturi makroekonomiċi
(a) Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(136)
Ix-xejriet għal produzzjoni tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indiċi (2009 = 100)
100
133
131
132
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indiċi (2009 = 100)
100
101
101
101
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità
43 %
57 %
56 %
56 %
Indiċi (2009 = 100)
100
132
130
130
Sors:
Tweġibiet għall-ilment, il-kwestjonarju
(137)
Il-produzzjoni tal-Unjoni żdiedet bi 32 % matul il-perjodu meqjus li jirrifletti sa ċertu punt l-evoluzzjoni pożittiva tal-konsum. Il-volumi tal-produzzjoni, madankollu, staġnaw bejn l-2010 u l-PI.
(138)
Filwaqt li l-kapaċità ta’ utilizzazzjoni tjiebet u żdiedet bi 13-il punt perċentwali matul il-perjodu meqjus, il-kapaċità ta’ produzzjoni baqgħet fundamentalment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat.
(b) Il-volum tal-bejgħ, is-suq tal-ishma u t-tkabbir
(139)
Ix-xejriet rigward il-volumi tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u t-tkabbir żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
2009
2010
2011
PI
Volum ta’ bejgħ (tunnellati)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indiċi (2009 = 100)
100
140
140
140
Sehem mis-suq
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Indiċi (2009 = 100)
100
98
93
93
Sors:
Tweġibiet għall-ilment, il-kwestjonarju
(140)
Wara żieda konsiderevoli bejn l-2009 u l-2010, fil-kuntest ta’ żieda fil-konsum, il-volum ta’ bejgħ lil klijenti mhux relatati naqas u ma jibbenefikax miż-żieda kontinwa fid-domanda (4,9 % l-2010 u l-2011). Dan huwa rifless ukoll fit-tendenza tiela’ tal-istokks tal-għeluq, li żdiedu b’mod ġenerali b’41 % matul il-perjodu kkunsidrat kif muri fil-premessa (153) hawn taħt. Barra minn hekk, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’4,7 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus minkejja żieda kostanti ta’ 50 % fil-konsum.
(141)
Kif indikat fil-premessa (120) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni beda jiżdied b’50 % bejn l-2009 u l-PI, filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet issussidjati żdiedu b’mod sinifikanti, b’110 % matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (122)(123) (123)hawn fuq. It-tkabbir tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-PI għalhekk ġie parzjalment assorbit minn importazzjoni issussidjata, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni żdied bi 40% matul l-istess perjodu. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ mit-tkabbir fil-konsum tal-Unjoni minħabba ż-żieda fis-sehem mis-suq ta’ importazzjonijiet issussidjati.
(c) L-impjiegi u l-produttività
2009
2010
2011
PI
In-numru ta’ impjegati
1 726
1 687
1 729
1 747
Indiċi (2009 = 100)
100
98
100
101
Produttività (unità/impjegat)
61
83
80
80
Indiċi (2009 = 100)
100
136
131
130
Sors:
Tweġibiet għall-ilment, il-kwestjonarju
(142)
Minkejja s-sitwazzjoni finanzjarja diffiċli deskritta fi premessi (147)-(152) hawn taħt, l-impjieg tal-industrija tal-Unjoni baqa’ relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Meta wieħed iqis iż-żieda tal-volum ta’ produzzjoni (ara l-premessa (136) hawn fuq), il-produttività kif imkejla bħala l-produzzjoni f’tunnellati għal kull persuna impjegata, għal kull sena żdiedet bi 30 % matul l-istess perjodu li jissuġġerixxu li l-industrija tal-Unjoni għamlet sforzi sinifikanti biex ittejjeb l-effiċjenza tagħha.
(d) Id-daqs tal-marġni tas-sussidju attwali u l-irkupru mis-sussidju ta’ qabel
(143)
Il-marġini ta’ sussidju ta’ żewġ produtturi Indjani fil-kampjun li jesportaw huma ogħla mil-livell de minimis (ara l-premessa (113) hawn fuq). Meta jitqies is-settur tal-prodott ikkonċernat u l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja, l-impatt tal-marġnijiet effettivi tas-sussidju fuq l-industrija tal-Unjoni ma jistax jitqies li huwa negliġibbli.
(144)
Huwa mfakkar li fl-1999 il-miżuri kompensatorji kontra d-dumping u kontra s-sussidju ġew imposti fuq il-prodott ikkonċernat. Madankollu, minħabba l-lakuna ta’ żmien bejn l-iskadenza tal-miżuri li ġew introdotti fl-1999 u l-investigazzjoni attwali, ma hemm l-ebda dejta disponibbli biex tevalwa l-effett ta’ sussidjar fil-passat (4). L-investigazzjoni fi kwalunkwe każ ma ġabitx prova li l-industrija għadha qed tirkupra minn sussidjar fil-passat.
5.3.3. Indikaturi mikroekonomiċi
(e) Prezzijiet medji tal-bejgħ għal kull unità fuq is-suq tal-Unjoni u l-ispiża tal-produzzjoni
(145)
Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezz medju tal-bejgħ tal-unità u l-ispiża tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Prezz tal-bejgħ ta’ unità medju fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati
2 988
3 833
4 185
4 018
Indiċi (2009 = 100)
100
128
140
134
Spiża tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indiċi (2009 = 100)
100
111
117
113
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(146)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-UE naqas b'34 % matul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda tirrifletti ż-żieda ġenerali fil-prezz tal-materja prima esperjenzata mill-industrija matul l-istess perjodu. Fl-2011 u matul l-IP il-produtturi tal-Unjoni setgħu b’mod moderat iżidu l-prezzijiet biex ikopru l-kostijiet li dejjem qed jiżdiedu tal-produzzjoni, biżżejjed bl-eżatt biex iżommu l-profitabilità ħarira aktar minn 1 % fl-2011 u biex ma jagħmlux telf fl-IP. Għaldaqstant, kif juru ċ-ċifri fit-tabella ta’ hawn fuq, anke żieda sinjifikanti fil-prezzijiet tal-bejgħ ma ppermettietx lill-industrija tal-Unjoni biex tilħaq livell raġonevoli ta' profitt.
(f) Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li żżid il-kapital.
(147)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment u l-kapaċità tagħhom li jżidu l-kapital tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
2009
2010
2011
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-UE lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Fluss ta' flus (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investimenti (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indiċi (2009 = 100)
100
181
98
89
Redditu fuq l-investimenti
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(148)
Il-profitabilità tal-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Fl-2009, il-produtturi tal-Unjoni li ttieħdu fil-kampjun kienu qed jagħmlu telf iżda bdew jirkupraw fl-2010 b’konformità maż-żieda ta’ 50 % fil-konsum kif deskritt fil-premessa (120) hawn fuq. Madankollu, anke jekk il-profittabbiltà żdiedet bi ftit, il-livelli tal-profitti ta' 0,2 % kienu għadhom ferm 'l isfel mil-livell raġonevoli ta' profittabbiltà fis-settur tal-azzar. Il-marġini ta’ profitt fil-mira ġie provviżorjament stabbilit għal 5 %, għaliex huwa meqjus li jikkorrispondi mal-marġni li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli mill-industrija ta’ dan it-tip fis-settur tal-prodott investigat f'kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet issussidjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni kif indikat mill-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, dan il-5 % huwa marġini ta' profitt ta' qabel it-taxxa li kien ikkunsidrat bħala minimu xieraq f’investigazzjoni oħra fuq prodotti simili fl-istess settur.
(149)
Matul il-PI, il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun irnexxielhom ma jagħmlux telf; madankollu, il-pressjoni fuq il-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet sussidjati ma ħallithomx jallinjaw il-prezzijiet tagħhom mal-ispejjeż hekk li jiksbu riżultati sodisfaċenti. Din is-sitwazzjoni hija wkoll spjegata mill-fatt li l-prodott li qed jiġi investigat huwa meqjus bħala komodità, u għalhekk il-prezzijiet huma l-fattur prinċipali, li qed isuqu l-għażliet tal-konsumatur.
(150)
Il-likwidità, li hija l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja lilha nnifisha u li hija kkalkulata fuq il-bażi tal-operazzjonijiet, kienet fin-negattiv sal-2010. Għalkemm tjiebet fl-2011, naqset b’34 % bejn l-2011 u l-PI.
(151)
L-evoluzzjoni tal-profitabbiltà u l-fluss tal-flus matul il-perjodu kkunsidrat illimitaw l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun li jinvestu fl-attivitajiet tagħhom u dgħajfu l-iżvilupp tagħhom. B’riżultat ta’ dan, ġiet imxekkla l-abbiltà tal-produtturi tal-Unjoni li jkabbru l-kapital u jiffinanzjaw l-ispejjeż. Għalkemm il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun irnexxielhom jagħmlu xi investimenti fl-2010, minn hemm ’il quddeim waqgħu lura b’mod partikulari waqt il-PI meta naqsu b’51 % komparat mal-livelli tal-2010. Barra minn hekk, anki jekk ir-redditu fuq l-investiment marbut mal-prodott simili, espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett deprezzat tal-investimenti, sar pożittiv fl-2011, naqas b’mod konsiderevoli, b’5,9 punti perċentwali matul il-PI, u laħaq livell baxx ta’ 0,8 %.
(152)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal hawn fuq, jista’ jiġi konkluż li l-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun baqa’ pjuttost fraġili matul il-PI.
(g) Stokkijiet
(153)
Il-livell tal-istokkijiet tal-industrija tal-Unjoni li ntgħażlet fil-kampjun żdied bi 41 % matul il-perjodu kkunsidrat; iż-żieda tagħhom ikkoinċidiet ma’ telf fis-sehem mis-suq, b’mod partikolari matul il-PI.
2009
2010
2011
PI
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indiċi (2009 = 100)
100
120
124
141
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(h) Il-kosti tax-xogħol
(154)
L-ispejjeż medji tax-xogħol tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun żdiedu b’mod modest matul il-perjodu kkunsidrat, u għalhekk ma jirrappreżentawx fattur determinanti fiż-żieda tal-ispiża tal-produzzjoni.
2009
2010
2011
PI
Nefqa medja tax-xogħol għal kull impjegat (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indiċi (2009 = 100)
100
109
107
104
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
5.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(155)
Mill-investigazzjoni ħareġ li l-industrija tal-Unjoni ma bbenefikatx bi sħiħ miż-żieda fil-konsum tul il-perjodu kkunsidrat u b’mod partikulari tul il-PI. Għall-bidu, bejn l-2009 u l-2010, ħafna mill-indikaturi ta’ dannu tal-industrija tal-Unjoni tjiebu sew imma, wara dan, is-sitwazzjoni ekonomika tagħha staġnat jew marret lura.
(156)
Fil-fatt, fil-kuntest ta’ suq li qed jikber u jissaħħaħ, ċerti indikaturi bħalma huma l-produzzjoni u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni żdiedu b’mod sinifikanti bejn l-2009 u l-2010 imma mbagħad irreġistrataw tnaqqis mill-2010 ’il quddiem. Din is-sitwazzjoni seħħet minkejja żieda kontinwa fil-konsum.
(157)
Barra minn dan, l-indikaturi ta’ dannu marbuta mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħalma hu l-fluss tal-flus, l-investiment u l-profittabbiltà, ġew affettwati b’mod serju mill-pressjoni fuq il-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni, b’mod partikulari tul il-PI. L-industrija tal-Unjoni ma setgħetx iżżid il-prezzijiet tagħha biżżejjed sabiex tkopri l-ispejjeż tagħha ta’ produzzjoni bejn l-2009 u l-2010. Il-profittabbiltà kienet qed titjieb bejn l-2009 u l-2011 billi għamlet profitt żgħir ta’ 1,4 % fl-2011; madankollu, hija reġgħet bdiet tiddeterjora matul l-PI meta laħqet biss livell ta' ekwilibriju. Dan ifisser li l-abbiltà tal-industrija tal-Unjoni biex tgħolli l-kapital u tirkupra kienet mhedda wkoll.
(158)
Fid-dawl ta' dak li ssemma, huwa konkluż provviżorjament li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. Introduzzjoni
(159)
Skont l-Artikolu 8(5) u (6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni sa tali punt li jkun jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali. Fatturi magħrufin oħrajn għajr l-importazzjonijiet issussidjati, li jistgħu fl-istess waqt ikunu qegħdin jagħmlu danni lill-industrija tal-Unjoni, ġew eżaminati wkoll biex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħrajn ma kienx ġie attribwit lill-importazzjonijiet sussidjati.
6.2. Effett tal-importazzjonijiet sussidjati
(160)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni żdied b’50 % matul il-perjodu kkunsidrat u fl-istess ħin il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja żdied aktar mid-doppju. Min-naħa l-oħra, iż-żieda ta’ importazzjonijiet sussidjati ikkoinċidiet ma’ tnaqqis fil-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati bejn l-2010 u l-PI.
(161)
Fir-rigward tal-pressjoni fuq il-prezzijiet prevalenti fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus, instab li l-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja baqgħu kostantement aktar baxxi mill-medja mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Bit-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’medja ta’ 12,5 % matul il-PI, l-importazzjonijiet sussidjati Indjani żiedu s-sehem tagħhom mis-suq bejn l-2009 u l-PI b’40 %, filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas b’4,7 punti perċentwali (minn 67,6 % fl-2009 għal 62,9 % fil-PI). It-telf fis-sehem mis-suq turi li l-industrija tal-Unjoni tista’ tibbenefika miż-żieda fil-konsum biss sa ċertu punt.
(162)
Minħabba l-ispiża ta’ produzzjoni li dejjem tiżdied, l-industrija tal-Unjoni ppruvat iżżid il-prezz tal-unità lil klijenti mhux relatati kif muri fil-premessa (145) hawn fuq. Madankollu, minħabba l-pressjoni fuq il-prezzijiet ikkawżata mill-volumi dejjem akbar ta’ importazzjoni ssussidjata Indjana kif intqal hawn fuq, iż-żieda fil-prezz ma kinitx biżżejjed biex issostni l-ispejjeż dejjem jiżdiedu, għalhekk l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tikseb livelli sodisfaċenti ta' profitt li jistgħu jkunu meqjusa bħala meħtieġa għal din l-industrija partikolari.
(163)
Abbażi ta’ li ntqal hawn fuq, il-konklużjoni hija li ż-żieda tal-importazzjonijiet issusidjati mill-Indja bi prezzijiet li b’mod kostanti jwaqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni, kellha rwol determinanti fid-dannu materjali li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3. L-effett ta’ fatturi oħra
6.3.1. Importazzjoni li mhix issussidjata
(164)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-iżvilupp tal-volum u l-prezzijiet tal-esportazzjoni li mhix issussidjata matul il-perjodu kkunsidrat. Il-volum tagħhom kien jirrappreżenta inqas minn terz tal-esportazzjonijiet Indjani matul il-PI u segwa l-istess tendenza bħal importazzjonijiet sussidjati.
2009
2010
2011
PI
Volum (Indiċi)
100
172
218
210
Prezz medju (indiċi)
100
118
137
135
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju
(165)
Abbażi ta’ dawn il-fatti, huwa meqjus li l-impatt negattiv possibbli li l-importazzjonijiet mhux sussidjati seta’ kellhom fuq is-suq tal-Unjoni ma kienx tali li jikser ir-rabta każwali bejn l-importazzjonijiet issusidjati, mill-Indja u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
6.3.2. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Pajjiż
2009
2010
2011
PI
Ir-RPĊ
Volum (tunnellati)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indiċi (2009 = 100)
100
134
177
202
Sehem mis-suq (%)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Indiċi (2009 = 100)
100
94
118
134
Prezz medju
1 914
2 607
2 835
2 508
Indiċi (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
PI
L-Isvizzera
Volum (tunnellati)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indiċi (2009 = 100)
100
132
113
113
Sehem mis-suq (%)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Indiċi (2009 = 100)
100
93
75
75
Prezz medju
3 423
4 063
4 475
4 360
Indiċi (2009 = 100)
100
119
131
127
Ir-Repubblika tal-Korea
Volum (tunnellati)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indiċi (2009 = 100)
100
138
130
128
Sehem mis-suq (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Indiċi (2009 = 100)
100
97
87
85
Prezz medju
3 717
4 165
4 761
4 627
Indiċi (2009 = 100)
100
112
128
124
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr l-Indja
Volum (tunnellati)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indiċi (2009 = 100)
100
130
139
146
Sehem mis-suq (%)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Indiċi (2009 = 100)
100
91
93
97
Prezz medju
3 609
4 214
4 748
4 483
Indiċi (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Apparti mill-importazzjonijiet mill-Indja li jikkostitwixxu 35 % tal-importazzjonijiet kollha fis-suq tal-Unjoni matul il-PI, kien hemm sorsi oħra ta’ importazzjonijiet, inkluża r-Repubblika Popolari taċ-Ċina, il-Korea u l-Isvizzera, li kellhom jiġu eżaminati fil-kuntest ta’ din ir-rabta kawżali.
(167)
L-investigazzjoni uriet li l-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Koreani u Svizzeri baqgħu ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi Indjani u dawk tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat u b'mod partikolari waqt il-PI. Barra minn hekk, is-sehem tas-suq tagħhom żdied b’0,5 u 1,6 punti perċentwali rispettivament matul il-PI.
(168)
Il-prezz medju mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kien taħt il-livell tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni u li s-sehem mis-suq tal-pajjiż wera xejra ta’ tkabbir waqt il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, l-investigazzjoni uriet li t-taħlita tal-prodott irrappreżentat mill-importazzjonijiet Ċiniżi hija differenti u li l-prodotti Ċiniżi ma kinux f’kompetizzjoni diretta ma’ dawk tal-industrija tal-Unjoni jew dawk ta’ oriġini Indjana fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk tqies li l-esportazzjonijiet Ċiniżi ma setgħux kellhom impatt sinifikanti fuq it-tipi ta’ prodotti ewlenin mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Għalhekk, kwalunkwe effett li l-importazzjonijiet miċ-Ċina seta’ kellhom fuq id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien wieħed minimu.
(169)
Madankollu, produttur esportatur iddikjara li l-importazzjonijiet ta’ fili tal-azzar li ma jsaddadx mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, ir-Repubblika tal-Korea u l-Isvizzera għandhom jiġu inklużi fl-ambitu ta’ din l-investigazzjoni.
(170)
Minbarra l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet mogħtija hawn fuq, ta’ min jinnota li, fl-istadju tal-bidu u sa issa, ma hemm l-ebda evidenza ta’ sussidji, danni u jew rabta kawżali li kienet tiġġustifika l-inizjazzjoni ta’ proċedura kontra s-sussidju li tikkonċerna l-importazzjonijiet li joriġinaw fil-pajjiżi msemmija hawn fuq. Barra minn hekk, anke jekk ikun hemm evidenza li tiġġustifika l-investigazzjoni ta' importazzjonijiet oħra, differenza fit-trattament li tikkonsisti fil-ftuħ ta' proċedura kontra s-sussidji kontra l-importazzjonijiet tal-Indja biss mhux se tikkwalifika bħala diskriminatorja. L-affermazzjoni li dawn il-pajjiżi kellhom jiġu inklużi fl-ambitu tal-investigazzjoni għalhekk hija infondata u qiegħda tiġi miċħuda.
(171)
Fuq il-bażi ta’ hawn fuq, huwa konkluż li l-esportazzjonijiet minn pajjiżi terzi ma kkontribwewx b’mod sinifikanti għad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
6.3.3. Il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(172)
L-esportazzjoni totali tal-prodott ikkonċernat mill-industrija tal-Unjoni jirrappreżenta 8,5 % tal-produzzjoni totali tal-IP. Din l-istampa hi riflessa mill-esportazzjoni lil konsumaturi mhux relatati mill-produtturi tal-Unjoni li kienu inklużi fil-kampjun li l-esportazzjoni tagħhom kienet tirrappreżenta 7 % tal-produzzjoni fil-PI u l-prezzijiet kienu 36 % ogħla milli dik fis-suq tal-UE fl-istess perjodu. Fuq din il-bażi, jista’ jiġi konkluż li l-attività tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tkun il-kawża potenzjali ta' dannu materjali.
6.3.4. Il-kriżi ekonomika u l-prezzijiet tal-materja prima
(173)
Kif imsemmi fil-premessa (120) hawn fuq, il-konsum fl-2009 kien partikolarment baxx minħabba l-livell tal-prezzijiet għolja eċċezzjonali ta’ nikil u l-effetti tal-kriżi ekonomika. Din is-sitwazzjoni ċertament tispjega b’mod partikolari l-istat finanzjarju ħażin tal-industrija tal-Unjoni fl-2009. Madankollu, ta’ min jinnota li f’sitwazzjoni ta’ konsum li qed jiżdied mill-2010 ’il quddiem il-prestazzjonijiet ta’ importazzjonijiet issussidjati bi prezz baxx tikkuntrasta ma’ dik tal-industrija tal-Unjoni.
(174)
L-investigazzjoni wriet li anke matul l-irkupru ekonomiku ġenerali, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum u kienet qed titlef mis-sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat, billi l-esportazzjonijiet Indjani issussidjati kisbu aktar sehem mis-suq.
(175)
Għaldaqstant, minkejja li l-kriżi ekonomika u ż-żieda fil-prezzijiet tal-materja prima setgħet ikkontribwiet għall-prestazzjoni fqira tal-industrija tal-Unjoni, b’mod ġenerali, ma jistax jiġi kkunsidrat li din kellha impatt tant li tkisser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet sussidjati u d-dannu materjali li sofriet l-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
6.4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(176)
Intwera li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati li joriġinaw fl-Indja fil-perjodu meqjus (b’110 % u b’40 % rispettivament). Instab li dawn l-importazzjonijiet, b'mod kostanti, waqqgħu l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u, b'mod partikolari, matul il-PI (bħala medja by 12.5 %).
(177)
Din iż-żieda fil-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja ikkoinċidiet mal-iżvilupp bil-mod tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni b’mod partikolari mill-2010. Għalhekk, minkejja l-irkupru tal-konsum, l-industrija tal-Unjoni ma kinetx kapaċi tirriporta ż-żieda fl-ispiża tal-produzzjoni għall-klijent tagħha għal livell sodisfaċenti u konsegwentement l-indikaturi finanzjarji bħall-profitabbiltà, il-likwidità u l-investiment baqgħu f’livelli baxxi.
(178)
L-eżaminazzjoni tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvelat li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(179)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat tajjeb l-effetti tal-fatturi kollha magħrufa fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-esportazzjonijiet issussidjati, huwa konkluż b’mod provviżorju li l-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
7. INTERESS TAL-UNJONI
7.1. Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(180)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja s-sejba proviżorja ta’ sussidju li jikkawża dannu, jeżistux raġunijiet b’saħħithom biex jiġi konkluż li mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f’dan il-każ partikolari. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament tal-bosta interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi, u tal-utenti.
7.2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(181)
L-industrija tal-Unjoni hija magħmula minn 27 produttur magħruf li jirrappreżentaw il-produzzjoni kollha tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament ’il fuq minn 1 747 persuna b’rabta mal-prodott simili waqt l-IP.
(182)
Produttur wieħed tal-Unjoni, li jirrappreżenta sehem relattivament żgħir tal-produzzjoni tal-Unjoni u li kellu kumpanija relatata fl-Indja oppona l-bidu tal-investigazzjoni. Kif issemma fil-premessa (22), ġie argumentat ukoll li l-prodotti tekniċi ħafna m’għandhomx ikunu koperti u li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li timponi l-istess miżuri fuq dan it-tip ta’ prodott.
(183)
Kif imsemmi fil-premessa (126)dan it-tħassib kien indirizzat fil-kwestjonarju billi jitkabbru l-PCN li identifikaw b’mod ċar dawn it-tipi fl-investigazzjoni. Madankollu, f’dan l-istadju, l-investigazzjoni wriet li prodotti tekniċi ħafna kienu koperti mill-investigazzjoni u li produtturi Indjani li jesportaw, esportaw biss kwantitajiet limitati ta’ dawn it-tipi ta’ prodotti. Għalhekk, it-tħassib espress minn dan il-produttur ma kienx ikkunsidrat bħala ġustifikat u t-talba tiegħu ġiet miċħuda.
(184)
Ġie stabbilit li l-industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali kkawżat mill-importazzjonijiet issussidjati mill-Indja. Ta’ min ifakkar li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika bis-sħiħ miż-żieda fil-konsum u l-qagħda finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni baqgħet fraġli.
(185)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji kompensatorji se terġa’ ġġib fis-seħħ kundizzjonijiet ta’ kummerċ ġust fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tallineja l-prezzijiet tagħha tal-prodott simili mal-ispejjeż tal-produzzjoni.
(186)
Jista' jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji jippermettu lill-industrija tal-Unjoni tirkupra tal-anqas parti mis-sehem mis-suq mitluf matul il-perjodu kkunsidrat, b'impatt pożittiv fuq il-profittabilità tagħha u l-qagħda finanzjarja tagħha b'mod ġenerali. L-impożizzjoni ta’ miżuri tippermetti li l-industrija żżomm u tiżviluppa aktar l-isforzi tagħha biex tkun kost effiċjenti.
(187)
Jekk il-miżuri ma jiġux imposti, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq u l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni tibqa' sejra lura.
(188)
Għalhekk, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. Interess tal-utenti
(189)
Il-kwestjonarji ntbagħtu lil disa’ utenti fl-Unjoni. Kienu biss tlieta li wieġbu għall-kwestjonarji li jirrappreżentaw madwar 6 % tal-importazzjoni totali tal-prodott ikkonċernat matul il-PI. Huma preżenti f’setturi rigward l-ipproċessar tal-ikel inklużi kċejjen kummerċjali u t-tisjir, l-appliances tad-dar, l-industrija awtomobilistika.
(190)
Bħala medja, ix-xiri mill-Indja kkostitwixxa madwar 67 % tax-xiri totali tagħhom tal-prodott ikkonċernat, u l-Indja kienet tirrappreżenta sors ta’ provvista esklużiva biss għal utent wieħed. Matul il-PI, il-medja perċentwali tal-fatturat li tinkorpora l-prodott ikkonċernat tirrappreżenta 54 % tal-fatturat totali tagħhom.
(191)
L-investigazzjoni wriet li, matul il-PI, il-qligħ medju l-utenti li kkooperaw kollha fis-setturi li jużaw il-prodott ikkonċernat kien ogħla minn 9 % fuq il-fatturat.
(192)
L-effett probabbli tal-miżuri proposti ġie ivvalutat abbażi tar-risposti għall-kwestjonarju li waslu mingħand l-utenti u s-suq totali tal-Unjoni tal-prodott ikkonċernat u l-prodott simili. Jekk wieħed jassumi li l-agħar xenarju għas-suq tal-Unjoni, jiġifieri li l-ebda żieda fil-prezz tista’ tkun mgħoddija lill-katina ta’ distribuzzjoni u li l-utenti jkollhom ikomplu jixtru mill-Indja f’volumi preċedenti, l-impatt tad-dazju fuq il-profitabbiltà tal-utenti ikun ifisser tnaqqis ta’ madwar 0,2 punti perċentwali.
(193)
Għandu jiġi nnutat li utent wieħed kellu pożizzjoni newtrali fir-rigward tal-investigazzjoni, minħabba li qies li l-impożizzjoni ta’ miżuri ma jkollha l-ebda effett sinifikanti fuq il-prezzijiet tas-suq billi l-potenzjal ta' żieda fil-prezz għandu jiġi assorbit mid-distributuri.
(194)
Utent ieħor esprima tħassib li, jekk ikunu imposti, l-miżuri jolqtu wkoll ċerti tipi ta’ prodotti li m’għadhomx jiġu manifatturati fl-Unjoni. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li t-tipi ta’ prodotti li għalihom irrefera dan l-utent għadhom prodotti fl-Unjoni u li d-domanda ta’ dawk it-tipi tal-gradi ta’ azzar li ma jissaddadx mhix sinifikanti. Barra minn hekk, ta’ min jinnota li l-produtturi tal-Unjoni ma pproduċewx bil-kapaċità sħiħa tagħhom matul il-perjodu kkunsidrat, u għalhekk jekk id-domanda tiżdied il-produzzjoni tista’ ssegwi skont dan.
(195)
Ta’ min jinnota li billi l-prodott ikkonċernat huwa standardizzat f’termini ta’ settur u l-użu, l-utenti jistgħu ibiddlu s-sorsi tagħhom tal-provvista fejn il-kwalità tal-prodott, jew il-prezz huwa kkonċernat. L-impożizzjoni ta’ miżuri m’għandhiex tipprekludi l-possibbiltà tal-importzzjoni tal-prodott ikkonċernat minn pajjiżi oħra u anke mill-Indja ladarba l-effetti li jikkawżaw distorsjoni tal-kummerċ minħabba sussidju tneħħew.
(196)
Meta wieħed jikkunsidra dan t’hawn fuq, anki jekk xi utenti x’aktarx se jiġu affettwati aktar minn oħrajn b’mod negattiv bil-miżuri fuq l-importazzjonijiet mill-Indja, l-impatt ġenerali fuq l-utenti huwa kkunsidrat bħala wieħed limitat.
7.4. L-interess tal-importaturi
(197)
Inkisbet kooperazzjoni limitata minn importaturi mhux relatati. Disa’ importaturi pprovdew it-tagħrif għat-teħid ta’ kampjuni, iżda wieħed biss ikkoopera. Din il-kumpanija kienet responsabbli għal madwar 7 % tal-importazzjoni totali mill-Indja matul il-PI. Il-kumpanija topponi l-impożizzjoni ta' mizuri peress li l-Indja hi bil-kbir l-aktar fornitur importanti. Għalkemm l-impożizzjoni tal-miżuri jkollha impatt negattiv fuq il-qligħ tagħha minħabba spejjeż ogħla li jiġu mġarrba, il-kumpanija ta’ importazzjoni għandha tkun f’pożizzjoni li tgħaddi għall-inqas parti miż-żieda fl-ispiża lil konsumaturi tagħha.
(198)
Barra minn hekk, l-importaturi jistgħu jimxu lejn sorsi oħra inklużi l-industrija tal-Unjoni u pajjiżi esportaturi oħra.
(199)
Fuq dik il-bażi, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri kompensatorji mhux se jkollha effetti negattivi sostanzjali fuq l-interess tal-importaturi.
7.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(200)
Fid-dawl ta’ dan t'hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li ġeneralment, abbażi tat-tagħrif disponibbli li jikkonċerna l-interess tal-Unjoni, m'hemm l-ebda raġunijiet sinifikanti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-Indja.
(201)
Barra minn hekk, meta wieħed iqis l-impatt globali tal-miżuri ta’ kontra s-sussidji fis-suq tal-Unjoni, l-effetti pożittivi, b’mod partikolari fuq l-industrija tal-Unjoni jidhru li jegħlbu, l-impatti negattivi potenzjali fuq l-ieħor aktar limitat gruppi ta’ interess.
8. PROPOSTA GĦAL MIŻURI KOMPENSATORJI PROVIŻORJI
(202)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet li ntlaћqu dwar is-sussidju, id-dannu, il-kawża u l-interess tal-Unjoni, gћandhom jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji sabiex jiġi evitat dannu ulterjuri lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issussidjati.
8.1. Livell ta’ tneħħija tad-dannu
(203)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta' dawn il-miżuri, għandha tingħata kunsiderazzjoni lill-marġnijiet tad-dumping li nstabu u l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu sofrut mill-industrija tal-Unjoni.
(204)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tas-sussidju ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet issussidjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni.
(205)
Għalhekk, il-livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu ġie kkalkulat abbażi ta’ paragun tal-prezz medju peżat tal-importazzjonijiet sussidjati, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz fil-premessa (130) hawn fuq, u l-prezz mhux dannuż tal-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż ġie stabbilit billi livell raġonevoli ta' profitt ġie miżjud mal-kost tal-produzzjoni. Il-marġni tal-profitti fil-mira kien iffissat provviżorjament għal 5% kif affermat fil-premessa (148).
(206)
Kwalunkwe differenza minn dan it-tqabbil ġiet imbagħad imfissra bħala perċentwal tat-totali tal-medja tal-prezz tal-importazzjoni tas-CIF. Ara premessa (208).
8.2. Miżuri provviżorji
(207)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal, huwa kkunsidrat li, skont l-Artikolu 12(1) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti miżuri kompensatorji provviżorji fir-rigward ta’ importazzjonijiet li joriġinaw fl-Indja fil-livell l-iktar baxx tas-sussidju u l-marġini ta’ danni, skont ir-regola tal-inqas dazji.
(208)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati tad-dazju kompensatorju ġew stabbiliti permezz ta’ tqabbil tal-marġini ta’ eliminazzjoni ta’ dannu u l-marġini tas-sussidji. Għaldaqstant, ir-rati ta' dazju kompensatorju proposti huma kif ġej:
Kumpanija
Marġini ta’ sussidju
Marġini ta’ dannu
Ir-rata provviżorja tad-dazju kompensatorju
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Kumpaniji li kkoperaw li ma kinux fil-kampjun
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
F'dak li jirrigwarda l-investigazzjoni dwar l-anti-dumping, f'konformità mal-Artikolu 24(1), it-tieni subparagrafu tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 14(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (5) l-ebda prodott m'għandu jkun suġġett kemm għal dazji ta' anti-dumping kif ukoll għal dazji kumpensabbli għall-iskop ta' trattament tal-istess sitwazzjoni unika maħluqa minn dumping u minn sussidju tal-esportazzjoni. F'dak li jirrigwarda l-iskemi tas-sussidju, kif inkiteb fil-premessi minn (29) sa (112) skema waħda biss tirreferi għas-sussidju tal-esportazzjoni. Ir-rati provviżorji relevanti tal-anti dumping tal-produttur esportatur kkonċernat li kkoopera se jkun aġġustat skontu f'konformità mal-investigazzjoni dwar l-anti-dumping.
(210)
Ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpanija individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Gћalhekk, dawn jirriflettu l-qagħda ta’ dawn il-kumpaniji li nstabet matul din l-investigazzjoni. Dawn ir-rati ta’ dazju (għall-kuntrarju tad-dazju madwar il-pajjiż kollu applikabbli għall-"kumpaniji l-oħrajn kollha") huma għalhekk applikabbli esklussivament għal importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-Indja u prodotti mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom jiġu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-"kumpaniji l-oħra kollha".
(211)
Kull talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpaniji individwali (pereżempju wara tibdil fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ produzzjoni ġdida jew entitajiet tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata minnufih lill-Kummissjoni (6) bl-informazzjoni rilevanti kollha, b’mod partikolari fir-rigward ta’ kull modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija li għandhom x’jaqsmu mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u mal-esportazzjoni li jkunu assoċjati, pereżempju, ma’ bidla fl-isem jew ma’ bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(212)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell ta’ dazju residwali mhux biss għandu japplika għall-produtturi esportaturi li ma kkoperawx iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
9. DISPOŻIZZJONI FINALI
(213)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi ffissat perjodu li matulu l-partijiet interessati li jkunu għamlu lilhom infushom magħrufa sal-limitu ta’ żmien speċifikat fin-notifika tal-inizjazzjoni jkunu jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu seduta ta’ smigħ. Barra minn hekk, irid jiġi ddikjarat li s-sejbiet dwar l-impożizzjoni ta’ dazji kompensatorji magћmula gћall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista' jkun hemm bżonn li jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-għanijiet ta’ kwalunkwe sejba definittiva,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju kumpensabbli kompensatorju huwa b’dan impost fuq importazzjonijiet ta’ wajer tal-azzar li ma jsaddadx li fih skot il-piż:
-
- 2,5% jew iktar ta’ nikil, ħlief fil li 28 % jew iktar imma mhux iktar minn 31% tal-piż tiegħu huwa nikil u 20 % jew iktar imma mhux iktar minn 22 % tal-piż tiegħu huwa kromju,
-
inqas minn 2,5 % tal-piż tiegħu huwa nikil, ħlief fil li 13 % jew iktar imma mhux iktar minn 25 % tal-piż tiegħu huwa kromju u 3,5 % jew iktar imma mhux iktar minn 6 % tal-piż tiegħu huwa aluminju,
u li bħalissa jaqa’ taħt il-kodiċi NM 7223 00 19 u 7223 00 99 u li joriġina fl-Indja.
2. Ir-rata tad-dazju kompensatorju provviżorju applikabbli għall-prezz nett, ħieles bil-prezz tal-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji mniżżla hawn taħt għandha tkun:
Kumpanija
Dazju (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Il-kumpaniji elenkati fl-Anness
3,8
B781
Il-kumpaniji l-oħra kollha
4,3
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, għandu jkun soġġett għall-forniment ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 30 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tal-fatti essenzjali u tal-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom ġie addottat dan ir-Regolament, jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
2. Skont l-Artikolu 31(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgћu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dћul fis-seћћ tiegћu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ erba' xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Mejju 2013.