PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 18. února 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku
(2014/197/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 17. května 2011 poskytla Rada prováděcím rozhodnutím 2011/344/EU (2) Portugalsku na jeho žádost finanční pomoc. Tato finanční pomoc byla poskytnuta na podporu programu rozsáhlých hospodářských a finančních reforem (dále jen „program“) s cílem obnovit důvěru, umožnit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu a zachovat finanční stabilitu v Portugalsku, eurozóně i celé Unii.
(2)
V souladu s čl. 3 odst. 10 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU provedla Komise společně s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) v době od : 4. do 16. prosince 2013 desátý přezkum pokroku, jehož bylo dosaženo portugalskými orgány při provádění dohodnutých opatření podle programu.
(3)
Čtvrtletní růst hrubého domácího produktu (HDP) pokračoval ve třetí čtvrtině roku 2013 kladnými čísly a krátkodobé ukazatele poukazují na předpokládané hospodářské oživení. Předpokládá se, že reálný HDP na ročním základě v roce 2013 klesne o 1,6 %, avšak později dosáhne kladných hodnot - v roce 2014 bude jeho růst činit 0,8 % a v roce 2015 1,5 %. Výhled na trhu práce se též zlepšil, nicméně nezaměstnanost zůstává vysoká, přičemž se očekává, že v roce 2014 dosáhne vrcholu 16,8 % a poté bude postupně klesat. Přetrvávají rizika nepříznivého vývoje makroekonomického výhledu, protože plánované oživení do značné míry závisí na příznivém vývoji obchodu a finančních trhů, které taktéž závisí na širším evropském výhledu.
(4)
Ve srovnání se stejným obdobím předchozího roku se pokladní schodek veřejných financí od listopadu 2013 snížil o 0,25 % HDP (bez započtení mimořádných faktorů), což bylo způsobeno tím, že příjmy rostly rychleji než výdaje. Zrychlení růstu daňových příjmů odráží oživení hospodářské činnosti v posledních měsících, jakož i vyšší účinnost daňové správy, zejména v oblasti boje proti podvodům. Pokud jde o výdajovou stránku, je plnění rozpočtu celkově v souladu s cíli druhého dodatkového rozpočtu.
(5)
Cíl celkového schodku veřejných financí ve výši 5,5 % HDP (bez rekapitalizace bank) v roce 2013 bude pravděpodobně splněn a výsledek schodku může být dokonce pod úrovní cíle. To je způsobeno tím, že se v posledním měsíci roku projevila pozitivní rizika a většina negativních rizik byla rozptýlena. Zejména se očekává, že výběr daní překročí implicitní cíle ve druhém dodatkovém rozpočtu. Navíc, výnosnost jednorázového režimu úpravy dluhu pro nezaplacené daně a příspěvky na sociální zabezpečení, který byl zahájen na konci roku 2013, byla přibližně o 0,3 % HDP vyšší, než se předpokládalo. Očekává se, že čerpání finančních prostředků z Unie bude rovněž lepší, než se původně odhadovalo. Navíc byla zmírněna negativní rizika z nových jednání v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Některá negativní rizika nicméně přetrvávají, zejména pokud jde o nižší než předpokládané příjmy z daní z majetku, přičemž nelze vyloučit, že budou překročeny určité výdajové položky, zejména náklady na personál, mezispotřeba a důchodové dávky.
(6)
Státní rozpočet na rok 2014 a další podpůrné právní předpisy jsou v souladu s plánovaným schodkem ve výši 4 % HDP v roce 2014. Pro dosažení cíle jsou prováděna konsolidační opatření dosahující přibližně 2,3 % HDP, která rovněž pokrývají rozpočtové tlaky a potřebu upravit předběžné rozpočtové prostředky pro rok 2014. Opatření jsou primárně trvalé povahy a spočívají zejména v úsporách ve výdajích.
(7)
Většina konsolidačních opatření, zhruba 1,8 % HDP, by v roce 2014 měla vycházet z přezkumu veřejných výdajů, který byl vypracován v průběhu loňského roku s cílem zvýšit rovnost a účinnost při zajišťování sociálních transferů a veřejných služeb. Hlavní opatření přijatá na základě přezkumu veřejných výdajů budou mít dopad hlavně ve třech směrech: 1) omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a to snížením početních stavů jeho pracovníků a současně změnou jeho skladby ve prospěch zaměstnanců s vyšší kvalifikací, zejména prostřednictvím rekvalifikace a realizace režimu dobrovolného odchodu ze zaměstnání; přiblížení pravidel práce ve veřejném sektoru pravidlům práce v soukromém sektoru a revize mzdové stupnice, jakož i zefektivnění doplňkových odměn; zvýšení příspěvků příjemců do zvláštních systémů veřejného zdravotního pojištění, jehož cílem je dosáhnout samofinancování těchto systémů; 2) omezení veřejných výdajů na důchody, zvyšováním zákonného věku pro odchod do důchodu prostřednictvím změn faktoru udržitelnosti; vzhledem k tomu, že je potřeba přehodnotit jejich udržitelnost v souvislosti s demografickým vývojem, přičemž budou zároveň chráněny nejnižší důchody, úprava „mimořádného příspěvku solidarity“ snížením minimální prahové hodnoty pro uplatňování progresivní sazby, jakož i prahových hodnot pro uplatnění vyšších sazeb; zefektivnění pozůstalostních důchodů v systému Caixa Geral de Aposentações (CGA) i všeobecném systému sociálního zabezpečení; snížení celoživotních důchodů pro politiky; 3) úspory v mezispotřebě a u programů výdajů u všech rezortních ministerstev.
(8)
S cílem dosáhnout celkového schodku ve výši 4 % HDP doplňují balíček opatření vycházejících z přezkumu veřejných výdajů další trvalá opatření týkající se příjmů, jež mají nižší výnosnost ve výši 0,4 % HDP a jejichž účelem je zlepšit účinnost a rovnost současné struktury daní a dávek. Dále by měla být provedena řada jednorázových opatření v celkové výši 0,2 % HDP, která více než dostatečně vyrovnají náklady na jednorázové, předem vyplacené platby související s propouštěním zaměstnanců ve veřejném sektoru, u nichž byl pracovní poměr ukončen vzájemnou dohodou.
(9)
Většina výše uvedených opatření byla přijata prostřednictvím zákona o rozpočtu na rok 2014 nebo prostřednictvím změn zvláštních právních předpisů. Některá z plánovaných konsolidačních opatření nebyla dosud v plné míře uzákoněna. Patří sem zpřísnění podmínek způsobilosti pro pozůstalostní důchody (nad rámec změny náhradových poměrů v případě akumulace s jinými důchody); prodej licencí na on-line hazardní hry; převod zdravotního fondu poštovních služeb (SCS) na veřejnou správu a prodej přístavních koncesí.
(10)
Komplexní reforma daně z příjmu právnických osob, jejímž cílem je podpora zjednodušení, jakož i posílení internacionalizace a zvýšení konkurenceschopnosti portugalských společností, byla schválena parlamentem v prosinci 2013 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014. Klíčovým prvkem reformy je snížení základní daně z příjmu právnických osob z 25 % na 23 % a uplatnění snížené 17 % sazby na prvních 15 000 EUR zdanitelného příjmu pro malé a střední podniky. Kromě stávajících daňových přirážek se na zdanitelné zisky nad 35 milionů EUR uplatní třetí státní daňová přirážka ve výši 7 %. Mezi další klíčová ustanovení reformy patří přepracování daňových pobídek, změny ve zdaňování dividend a kapitálových zisků, zdanění skupin a v režimu nehmotných aktiv, zavedení režimu osvobození u majetkových podílů, prodloužení období, během něhož je možné i převádět ztráty, a další omezení v oblasti odpočítatelnosti úroků.
(11)
Očekává se, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2013 svého vrcholu pod úrovní 129,5 % a poté bude klesat. Úprava profilu dluhu směrem nahoru v porovnání s kombinovaným osmým a devátým přezkumem, a to i přes lepší plnění rozpočtu, než se očekávalo, je ve velké míře vysvětlena značným zvýšením pokladního zůstatku veřejných financí, jakož i odložením některých krátkodobých opatření na snížení dluhu ze strany Stabilizačního fondu sociálního zabezpečení do roku 2014. Proto se předpokládá, že, čistý dluh, bez hotovostních vkladů Instituto de Gestão do Crédito Público (IGCP), dosáhne svého vrcholu v přibližné výši 120 % HDP, což je o něco méně než úroveň očekávaná při posledním přezkumu. Očekávaný pokles celkového veřejného dluhu k HDP bude počínaje rokem 2014 podpořen předpokládaným hospodářským oživením a také poklesem hotovostních vkladů a realizací krátkodobých opatření na snížení dluhu sociálního zabezpečení Stabilizačním fondem.
(12)
Proces fiskální korekce je provázen řadou fiskálních strukturálních opatření, jejichž účelem je posílit kontrolu nad vládními výdaji a zlepšit vybírání příjmů. Komplexní reforma zákona o rozpočtovém rámci probíhá v řadě důležitých oblastí. Avšak vzhledem k rozsahu reformy a potřebě zapojit se do rozsáhlé konzultace se všemi příslušnými zúčastněnými stranami se očekává, že proces bude probíhat ve dvou fázích. Nový systém kontroly závazků již přináší výsledky v podobě omezování hromadění nových plateb v prodlení, provádění je však třeba pečlivě sledovat, aby bylo zajištěno, že závazky jsou hrazeny z dostupných finančních prostředků. Bude vytvořena pracovní skupina, jejímž úkolem bude vyhodnocení a zdokonalení tohoto procesu. I nadále se provádějí reformy ve veřejné správě s cílem modernizovat a racionalizovat zaměstnanost ve veřejném sektoru i jeho subjekty. Pokračují reformy směřující k vytvoření moderního modelu řízení rizik v souvislosti s dodržováním pravidel v oblasti správy příjmů. Nedávno bylo vytvořeno nové oddělení pro posuzování rizik, které brzy zahájí svoji činnost a které se zaměří především na zlepšení dodržování předpisů určitými skupinami daňových poplatníků, jako jsou osoby samostatně výdělečně činné a velmi majetné osoby. Některé další reformy, například snížení počtu místních daňových úřadů, se opozdily. Při jednáních o nových podmínkách partnerství veřejného a soukromého sektoru bylo sice dosaženo pokroku, avšak nemohla být do konce roku 2013 uzavřena. Přesto se pro rok 2014 a pro následující roky stále očekávají značné úspory. Státní podniky dosáhly provozní rovnováhy v průměru do konce roku 2012 a chystají se další reformy, jejichž cílem je zabránit opětovnému zhoršení jejich výsledků. V privatizaci bylo dosaženo značného pokroku a výnosy překročily cíl programu. Reformy ve zdravotnictví přinášejí významné úspory a jejich provádění v zásadě pokračuje v souladu s vytyčenými cíli.
(13)
Provádění politik a reforem v odvětví zdravotnictví pokračuje a přináší úspory díky zvýšení účinnosti. Konsolidovaný schodek pro odvětví se od roku 2010 značně snížil. Avšak zůstávající stav nedoplatků, napjatá rozpočtová linie, zvýšené náklady na práci v důsledku opětovného zavedení 13. a 14. odměn donutily orgány k urychlení stávajících reforem. Současný stav značných nedoplatků je silně (i když ne výlučně) spojen s trvalým nedostatečným financováním státních nemocnic ve srovnání se službami, které poskytují. Orgány jsou nadále odhodlány provádět probíhající reformu nemocnic a pokračovat v dolaďování souboru opatření týkajících se léčiv, centralizovaného zadávání zakázek a primární péče.
(14)
Kapitálový poměr bank dále bez potíží plnil požadavky na regulatorní kapitálové rezervy stanovené Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), jakož i poměr kapitálu core tier 1 ve výši 10 % podle cílů programu. I když se pro posouzení kapitálu bank budou používat pravidla nové směrnice o kapitálových požadavcích CRD IV, budou tyto kapitálové rezervy všeobecně i nadále přiměřené. Tato nová pravidla se používají od ledna 2014, s hranicí stanovenou ve výši 7 % pro poměr kapitálu kmenového kapitálu tier 1. Poměr úvěrů k vkladům v celém systému je ve výši 120,7 % a bude se pravděpodobně do konce roku 2014 snižovat, přičemž některé banky se již nacházejí pod touto hranicí. Stále roste úsilí o diverzifikaci zdrojů financování pro podnikatelský sektor. Orgány na základě doporučení externího auditu z roku 2013 o vládou dotovaných úvěrových linkách provádějí opatření zaměřená na zlepšení výkonnosti a řízení těchto nástrojů, včetně kapacit a praxe v řízení rizik. Právní rámec pro nové nástroje pro restrukturalizaci dluhu zaměřené na domácnosti, jejichž cílem je mimosoudní vyrovnání dluhu, je zaveden a je plně funkční. Podobně se posuzuje dopad změn v právních předpisech o insolvenci podniků a vymáhání, neboť nové mechanismy pro restrukturalizaci dluhu a vymáhání pohledávek jsou nyní funkční. Dokončuje se soubor nástrojů pro krizové řízení. Funguje rovněž fond pro řešení problémů bank, byly zavedeny pravomoci k včasnému zásahu a byly pozměněny právní předpisy o rekapitalizaci s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. srpna 2013 o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (3). Je prováděn plán pro zlepšení účinnosti a správy Národního garančního systému, aby lépe sloužil finančním potřebám malých a středních podniků.
(15)
Byl učiněn další pokrok při provádění strukturálních reforem na posílení růstu a konkurenceschopnosti. Orgány přijaly dodatečná opatření na snížení nezaměstnanosti a posílení účinnosti trhu práce, včetně posílených aktivačních politik a prováděcího plánu záruky pro mladé lidi. Poté, co ustanovení zákoníku práce týkající se řádného propuštění ze zaměstnání byla prohlášena za protiústavní, připravují se jejich revize. Další opatření byla přijata v oblasti vzdělávání, kde je pokrok celkově uspokojivý.
(16)
Vláda schválila nový poplatek pro poskytovatele energie pro rok 2014, který musí být pečlivě sledován, aby se zamezilo narušení systému. Pokud jde o odstranění dluhu spojeného s tarifními sazbami za energii a zajištění udržitelnosti systému, jsou nutné další reformy.
(17)
V odvětví telekomunikací a poštovních služeb byla provedena opatření s cílem dodržení souladu s pravidly Unie a podpoření dosažení cílů programu. Výběr poskytovatelů univerzálních služeb a revize stávajících smluv se stávajícím provozovatelem znamenají pozitivní vývoj na cestě k úplnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (4). Zveřejnění právních předpisů, které stanoví rámec koncesní smlouvy s vnitrostátním poskytovatelem poštovních služeb, zkrátí stávající licenční období, čímž se zvýší hospodářská soutěž. Orgány jsou nadále odhodlány zvyšovat udržitelnost a efektivitu v odvětví dopravy.
(18)
Je dosahováno pokroku ve slaďování odvětvových právních předpisů se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5), s určitým zpožděním při přijímání regulačního rámce pro odvětví stavebnictví, změněných stanov a vnitrostátních pravidel profesních organizací a horizontálních rámcových právních předpisů o veřejných profesních sdruženích. Orgány se zavázaly k dalšímu zlepšování fungování jednotného kontaktního místa.
(19)
Po úplném provedení nového právního rámce probíhá posuzování reformy městských nájemních smluv. Orgány mají za cíl zvýšit úsilí v boji proti daňovým únikům na trhu s nájemním bydlením.
(20)
V novém rámci pro vnitrostátní regulační orgány je dosahováno pokroku a příslušné podzákonné předpisy jsou pozměňovány a očekává se, že budou v dohledné době přijaty. Zveřejnění nových prováděcích nařízení, kterými se stanoví příspěvky regulačních orgánů pro rok 2014, bylo odloženo.
(21)
Reformy soudnictví pokračují podle plánu. Bylo dosaženo pokroku při provádění zákona o organizaci soudnictví s cílem zjednodušit soudní systém a byl zveřejněn zákon na posílení role úředních vykonavatelů a insolvenčních správců a dokončuje se nový mimosoudní postup, který zavádí předprocesní posuzování k určení a mimosoudnímu vyřešení určitých případů. Opatření na zlepšení podmínek pro udělování licencí a snížení administrativní zátěže dosáhla pokroku přijetím právních ustanovení, kterými se zjednodušuje udělování licencí v oblasti cestovního ruchu, průmyslu a územního plánování. Právní předpisy týkající se udělování licencí v oblasti obchodu se připravují a probíhá přezkum právního režimu pro urbanismus a výstavbu.
(22)
Vzhledem k tomuto vývoji by mělo být prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V článku 3 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU se odstavce 8 až 9 nahrazují tímto:
„8. Portugalsko v průběhu roku 2014 přijme tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
Schodek veřejných financí v roce 2014 nepřekročí 4 % HDP. Při výpočtu tohoto schodku se neberou v úvahu případné rozpočtové náklady na opatření na podporu bank v souvislosti se strategií vlády pro finanční sektor. K dosažení tohoto cíle Portugalsko provede konsolidační opatření v objemu 2,3 % HDP, jak je stanoveno v zákoně o rozpočtu na rok 2014 a příslušných právních předpisech přijatých k tomuto účelu.
b)
Nad rámec v současnosti přijatých důchodových opatření budou do konce ledna 2014 upraveny stávající právní předpisy v oblasti důchodů týkající se důchodového systému zaměstnanců ve veřejném sektoru (CGA), aby se zajistilo, že se nová pravidla týkající se faktoru udržitelnosti, a tím tedy zvýšený věk odchodu do důchodu, budou účinně uplatňovat také na tento systém. Portugalsko rovněž vypracuje nová komplexní opatření jako součást probíhající strukturální reformy důchodů v průběhu roku 2014 s cílem zajistit jejich udržitelnost a zároveň posílit zásady rovnosti.
c)
Za účelem kontroly potenciálního překročení plánovaných výdajů bude vláda pečlivě sledovat dodržování výdajových stropů ministerstev prostřednictvím měsíčního podávání zpráv Radě ministrů.
d)
Portugalsko rychle vymezí a provede plánované změny v podmínkách způsobilosti pro pozůstalostní důchody, jakož i v podmínkách pro prodej licencí na on-line hazardní hry; Portugalsko dále přijme zásadní opatření k provedení prodeje přístavních koncesí.
e)
V rámci stávajícího rozpočtového rámce budou provedeny rozsáhlé reformy daně z příjmů právnických osob, aby byly dodrženy cíle fiskální konsolidace.
f)
Pravidlo zachování současného stavu pro daňové výdaje na ústřední, regionální nebo místní úrovni musí být zachováno. Dále se posílí úsilí v boji proti daňovým únikům a podvodům pro různé typy daní, mimo jiné sledováním nového systému elektronické fakturace. V prvním čtvrtletí roku 2014 bude provedena studie týkající se šedé ekonomiky na trhu s bydlením s cílem nalézt způsoby na snížení daňových úniků z nájmů.
g)
Pokud by se naplnila nežádoucí právní či jiná rizika plnění rozpočtu, Portugalsko provede kompenzační opatření vysoké kvality za účelem dosažení cílového schodku.
h)
Po roce 2014 Portugalsko dosáhne celkového schodku veřejných financí nejvýše 2,5 % HDP v roce 2015, a zastaví hromadění domácích nedoplatků. Strategie pro dosažení tohoto cíle se bude opírat o základní dokument ‚Reforma státu‘, který se zaměřuje na udržitelnost sociálního zabezpečení, reformu veřejné správy, větší efektivitu ve zdravotnictví, školství a ekologickém zdanění. Aby se mohlo pokročit v reformách a aby mohly být reformy definovány, probíhají rozsáhlé konzultace s politickými a sociálními partnery. Pokrok v tomto procesu bude analyzován v rámci jedenáctého přezkumu a zjištěná opatření budou zohledněna v dokumentu k fiskální strategii na rok 2014. S cílem splnit požadavky rozpočtového rámce Unie tento dokument obsahuje také informace o střednědobých rozpočtových plánech.
i)
Portugalsko přijme dodatečná opatření, aby dále posílilo svůj systému řízení veřejných financí. Rozpočtová fragmentace se sníží omezením počtu rozpočtových subjektů a přezkumem zařazení vlastních příjmů. Nadále se uplatní strategie pro validaci a vypořádání zpožděných plateb a ve všech veřejných subjektech bude plně prosazen zákon o kontrole závazků, aby se zabránilo náběhu nových zpožděných plateb. Portugalsko provede přezkum zákona o rozpočtovém rámci s cílem plně provést příslušné právní předpisy Unie. Portugalsko navíc provede podrobnější přezkum svého zákona o rozpočtovém rámci s cílem zjednodušit strukturu rozpočtových prostředků, posílit odpovědnosti a více ukotvit veřejné finance ve střednědobém rámci. Portugalsko zajistí, aby se opatření k provádění nového rozpočtového rámce na úrovni ústředních orgánů uplatnila rovněž na regionální a místní úrovni.
j)
Portugalsko bude pokračovat v reformním programu pro vytvoření moderní a účinnější správy příjmů v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy. Portugalsko sníží počet daňových místních úřadů nejméně o 25 % v prvním čtvrtletí roku 2014 a o dalších 25 % do května 2014. Objem lidských zdrojů vyčleněných pro audity v oblasti daňové správy se zvýší alespoň o 30 % celkového počtu zaměstnanců. V rámci daňové správy bude vytvořeno nové oddělení pro služby daňovým poplatníkům, v němž jsou spojeny různé služby pro daňové poplatníky. Útvar pro řízení rizik musí být v prvním čtvrtletí roku 2014 plně funkční, přičemž se zaměří především na cílené projekty, aby se zlepšila daňová disciplína samostatně výdělečných osob a osob s vysokým čistým majetkem. Situaci v oblasti dodržování daňových předpisů je nutné soustavně sledovat.
k)
Portugalsko pokračuje v provádění reforem veřejné správy. Po komplexním přezkumu mzdových stupnic ve veřejné správě do dvanáctého přezkumu bude v první polovině roku 2014 vypracována a do konce roku 2014 dokončena jediná mzdové stupnice, jejímž cílem je racionalizace a konzistence politiky odměňování pro všechna pracovní místa. Nahradí revizi mezd zahrnutou do zákona o rozpočtu na rok 2014. Dále Portugalsko na základě průzkumu o hotovostních příplatcích připraví zprávu o komplexní reformě mzdových příplatků. Návrh právních předpisů pro jednotnou stupnici příplatků bude předložen do dvanáctého přezkumu.
l)
Portugalsko dokončí provádění strategie společných služeb ve veřejné správě.
m)
Portugalsko musí plně provést nový právní a institucionální rámec partnerství veřejného a soukromého sektoru. V různých odvětvích musí pokračovat opětování projednání podmínek partnerství veřejného a soukromého s cílem potlačit jejich dopad na rozpočet. Podle nového rámcového zákona o státních podnicích a v souladu s posílenou úlohou ministerstva financí jako akcionáře bude vytvořeno technické oddělení pro sledování státních podniků. Vláda bude pokračovat ve svém komplexním programu restrukturalizace státních podniků s cílem dosáhnout udržitelné provozní rovnováhy. Portugalská vláda bude pokračovat v privatizacích, které již jsou připraveny.
n)
Portugalsko předloží zprávu s cílem:
i)
odhalit překrývání služeb a pravomocí a jiné zdroje neefektivnosti mezi orgány státní správy na státní a místní úrovni a
ii)
reorganizovat síť decentralizovaných služeb ministerstev, a to zejména prostřednictvím sítě ‚Lojas do Cidadão‘ (jednotná kontaktní místa pro správní věci a základní služby) a jiných přístupů tak, aby zeměpisné členění bylo účinnější a aby bylo posíleno využívání společných služeb a digitálních úřadů.
o)
Portugalsko zajistí účinnost a účelnost systému zdravotní péče tak, že bude dále racionálně využívat služby a kontrolu výdajů a snižovat veřejné výdaje v oblasti léčiv a odstraňovat nedoplatky.
p)
Portugalsko bude pokračovat v reorganizaci a racionalizaci sítě nemocnic prostřednictvím specializace, koncentrace a racionalizace nemocničních služeb a společného řízení a provozování nemocnic a zajistí provádění víceletého akčního plánu reorganizace nemocnic.
q)
Po přijetí změn zákona č. 6/2006 o novém pronájmu nemovitostí a vyhlášky, která zjednodušuje správní postup pro provádění renovací, provede Portugalsko komplexní přezkum fungování trhu s bydlením.
r)
Respektujíc rozhodnutí Ústavního soudu ze dne 20. září 2013 Portugalsko vypracuje a zavede alternativní možnosti reformy trhu práce s podobnými účinky.
s)
Portugalsko podpoří vývoj mezd slučitelný s cíli, kterými jsou podpora vytváření pracovních míst a zlepšování konkurenceschopnosti podniků, aby se tak napravila makroekonomická nerovnováha. Minimální mzda bude v době trvání programu navýšena pouze tehdy, pokud to bude možné zdůvodnit ekonomickým vývojem a vývojem na trhu práce.
t)
Portugalsko bude pokračovat ve snaze zlepšit účinnost svých opatření aktivní politiky zaměstnanosti v souladu s výsledky hodnotící zprávy a akčním plánem, jehož cílem je zlepšit fungování veřejných služeb zaměstnanosti.
u)
Portugalsko bude pokračovat v provádění opatření stanovených v akčních plánech ke zlepšení kvality středního a odborného školství a vzdělávání. Vláda předloží zejména plány na zefektivnění rámce pro financování škol a zřídí referenční odborné školy.
v)
Portugalsko dokončí přijímání změn odvětvových právních předpisů nezbytných k úplnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (*).
w)
Portugalsko zlepší podnikatelské prostředí tím, že dokončí probíhající reformy v oblasti snižování administrativní zátěže (úplné zprovoznění jednotných kontaktních míst podle směrnice 2006/123/ES a dokončení projektů ‚bez nutnosti povolování‘) přizpůsobením charakteristik regulovaných povolání směrnicím EU a dalším zjednodušením stávajících postupů udělování licencí, předpisů a jiné administrativní zátěže pro podniky, které jsou významnou překážkou pro rozvoj ekonomických aktivit.
x)
Portugalsko dokončí reformu systému správy přístavů, včetně revize koncesí na provozování přístavů.
y)
Portugalsko zavede opatření na posílení fungování dopravního systému.
z)
Portugalsko bude pokračovat v provádění železničních balíčků EU.
aa)
Portugalsko provede plán na vytvoření nezávislého provozovatele logistických služeb v odvětví plynu a elektřiny.
ab)
Portugalsko zavede přiměřená opatření k odstranění dluhu spojeného s tarifními sazbami za energii a k zajištění udržitelnosti vnitrostátní elektrické soustavy.
ac)
Vláda předloží portugalskému parlamentu pozměněné stanovy profesních organizací.
ad)
Portugalsko schválí odpovídající změny vyhlášek vnitrostátních regulačních orgánů.
ae)
Portugalsko bude pokračovat v odstraňování překážek vstupu na trh, zmírňování stávajících požadavků pro udělení povolení a snižování administrativní zátěže v odvětví služeb.
af)
Portugalsko bude zveřejňovat čtvrtletní zprávy o míře splácení dluhů, trvání a nákladech soudních případů týkajících se platební neschopnosti podniků, trvání a nákladech soudních případů týkajících se daní a míře vyřešených soudních případů týkajících se prosazování právních předpisů.
ag)
Portugalsko přijme zákony upravující stavebnictví a změny ostatních odvětvových předpisů k úplnému provedení směrnice 2006/123/ES.
ah)
Portugalsko posoudí dopad volitelného režimu hotovostního účetnictví DPH.
ai)
Portugalsko provede soupis a analýzu nákladů na předpisy, které budou mít zjevně větší dopad na hospodářskou činnost.
9. S cílem obnovit důvěru ve finanční sektor bude Portugalsko usilovat o udržení náležitého objemu kapitálu ve svém bankovním sektoru a zajistí plynulé snižování podílu tržních zdrojů v souladu s lhůtami stanovenými v memorandu o porozumění. V této souvislosti Portugalsko provede strategii pro portugalský bankovní sektor dohodnutou s Komisí, ECB a MMF s cílem zachovat finanční stabilitu. Portugalsko zejména:
a)
Bude sledovat přechod bank na nová kapitálová pravidla stanovená ve směrnici o kapitálových požadavcích (CRD IV) a zajistí, že v náročných podmínkách budou kapitálové rezervy i nadále úměrné.
b)
Doporučí bankám, aby udržitelným způsobem posílily své rezervy v oblasti zajištění.
c)
Bude nadále odhodláno poskytovat v případě potřeby další podporu bankovnímu systému a nabádat banky, aby hledaly soukromá řešení, přičemž zdroje ze systému na podporu platební schopnosti bank budou k dispozici v souladu s nedávno změněnými pravidly Unie o státní pomoci na další podporu životaschopných bank, a to na základě přísné podmíněnosti.
d)
Zajistí vyvážené a plynulé snižování páky v bankovním sektoru, jež má rozhodující význam pro trvalé odstraňování nerovnováhy ve financování a snížení závislosti na financování z prostředků Eurosystému ve střednědobém horizontu. Plány bank týkající se financování a kapitálu se přezkoumávají čtvrtletně.
e)
Bude pokračovat v upevňování organizace dohledu BdP (Banco de Portugal), bude optimalizovat její postupy dohledu a připravovat a provádět nové metody a nástroje dohledu. BdP provede přezkum norem pro úvěry v selhání za účelem dosažení konvergence s kritérii zahrnutými v příslušné technické normě EBA v souladu s časovým rámcem stanoveným na úrovni Unie.
f)
Bude pokračovat ve sledování potenciálních kapitálových potřeb bank na čtvrtletním základě s přístupem zaměřeným do budoucna za stresových podmínek, a to též prostřednictvím integrace nového rámce pro stresové testování metodou shora dolů do procesu zabezpečování kvality, který umožňuje přezkoumat klíčové faktory výsledků.
g)
Dále zjednoduší skupinu státem vlastněných společností Caixa Geral de Depósitos (CGD).
h)
Svěří správu úvěrů BPN (Banco Português de Negócios), jež jsou v současné době v držení subjektu Parvalor, podnikům vybraným v nabídkovém řízení, které budou pověřeny postupným zpětným získáváním aktiv a zajistí včasný prodej dceřiných společností a aktiv v dalších dvou státních jednotkách pro speciální účel.
i)
Provede analýzu plánů obnovy bank a vydá pokyny pro systém týkající se plánů obnovy v souladu s příslušnými (navrhovanými) technickými normami EBA a budoucí směrnicí EU o ozdravných postupech a řešení problémů úvěrových institucí a připraví plány řešení problémů na základě zpráv předkládaných bankami.
j)
Dokončí provádění rámce pro finanční instituce za účelem provádění mimosoudní restrukturalizace dluhů domácností a usnadnění použití rámce pro restrukturalizaci dluhů podniků.
k)
Vypracuje čtvrtletní zprávy o provádění nových nástrojů restrukturalizace. Na základě nedávného průzkumu prošetří alternativy, které by umožňovaly dosažení větší úspěšnosti při obnově společností fungujících ve zvláštním revitalizačním režimu pro společnosti ve vážných finančních potížích (PER) a v rámci systému obnovy společností prostřednictvím mimosoudních dohod určený společnostem, které se nacházejí v obtížné ekonomické situaci nebo v riziku či stavu insolvence (SIREVE).
l)
Bude pokračovat ve sledování vysoké zadluženosti podniků a domácností prostřednictvím čtvrtletních zpráv a rovněž v provádění nového rámce restrukturalizace dluhu s cílem zajistit, aby systém fungoval co nejúčinněji.
m)
Na základě návrhů podpoří diverzifikaci možností financování podniků, vypracuje a zavede řešení, která nabízejí alternativy k tradičním bankovním úvěrům pro podnikatelský sektor, prostřednictvím řady opatření zaměřených na zlepšení jejich přístupu na kapitálové trhy.
n)
Na základě výsledků nedávného externího auditu zlepší výkonnost a správu stávajících úvěrových linek dotovaných vládou. Provede nedávno přepracovaný plán pro zlepšení správy Národního garančního systému (NGS) a zefektivní tyto režimy a současně minimalizuje rizika pro stát.
o)
Vytvoří rozvojovou finanční instituci (DFI) zaměřenou na zefektivnění a centralizaci správy vratné části finančních nástrojů strukturálních fondů Unie pro programové období 2014-2020. Instituce nebude přijímat vklady nebo jiné splatné peněžní prostředky od veřejnosti, ani se nebude zapojovat do přímých úvěrů.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 18. února 2014.
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tat-18 ta' Frar 2014
li temenda d-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta' assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2014/197/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta' Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta' stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu.
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fis-17 ta' Mejju 2011, il-Kunsill ta assistenza finanzjarja lill-Portugall, fuq it-talba ta' dan tal-aħħar, permezz tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE (2). Dik l-għajnuna finanzjarja ngħatat b'sostenn għal programm qawwi ta' riforma ekonomika u finanzjarja (“il-Programm”) bil-għan li terġa' tiġi stabbilita l-fiduċja, li l-ekonomija tkun tista' tirritorna għal tkabbir sostenibbli, u li tiġi ssalvagwardjata l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, fiż-żona tal-euro u fl-Unjoni.
(2)
F'konformità mal-Artikolu 3(10) tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-Kummissjoni, flimkien mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) u f'kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), bejn l-4 ta' Diċembru u s-16 ta' Diċembru 2013, wettqet l-għaxar rieżami tal-progress tal-awtoritajiet Portugiżi fl-implimentazzjoni tal-miżuri mifthiema skont il-Programm.
(3)
It-tkabbir reali trimestrali tal-prodott domestiku gross (PDG) kompla f'rati pożittivi fit-tielet kwart tal-2013 u l-indikaturi għal żmien qasir jindikaw l-irkupru ekonomiku previst. Fuq bażi annwali, it-tkabbir reali tal-PDG għadu mbassar li jonqos b'1,6 % fl-2013 iżda li jevolvi għall-pożittiv fl-2014 u fl-2015, bi tkabbir ta' 0,8 % u 1,5 %, rispettivament. Il-prospetti tas-suq tax-xogħol tjiebu wkoll iżda l-qgħad għadu għoli, u mistenni li jogħla sa 16,8 % fl-2014 u wara jonqos progressivament. Ir-riskji negattivi għall-prospettiva makroekonomika jibqgħu hemm, minħabba li l-irkupru mistenni jiddependi ħafna fuq żviluppi pożittivi kummerċjali u tas-suq finanzjarju, li jiddependu wkoll fuq il-prospettiva Ewropea usa'.
(4)
Sa Novembru 2013 id-defiċit fi flus tal-Gvern irreġistra titjib ta' 0,25 % tal-PDG (nett mill-fatturi straordinarji) meta mqabbel mal-istess perjodu tas-sena preċedenti, li rriżulta minn tkabbir fid-dħul li kien akbar mit-tkabbir fin-nefqa. L-aċċellerazzjoni tat-tkabbir tad-dħul mit-taxxa tirrifletti l-irkupru ta' attività ekonomika f'dawn l-aħħar xhur kif ukoll titjib fl-effiċjenza fl-amministrazzjoni tat-taxxa, speċjalment fil-ġlieda kontra l-frodi. Fuq in-naħa tal-infiq l-eżekuzzjoni tal-baġit hija kollox ma' kollox f'konformità mal-miri tat-tieni baġit supplimentari.
(5)
Il-mira għall-iżbilanċ pubbliku ta' 5,5 % tal-PDG (nett mir-rikapitalizzazzjonijiet tal-banek) fl-2013 x'aktarx li tintlaħaq u r-riżultat tad-defiċit jista' saħansitra jkun inqas mill-mira. Dan jirriżulta mill-konkretizzazzjoni ta' riskji pożittivi fl-aħħar xhur tas-sena filwaqt li l-biċċa l-kbira tar-riskji negattivi spiċċaw. B'mod partikolari, il-ġbir tat-taxxa huwa mistenni li jaqbeż il-miri impliċiti fit-tieni baġit supplimentari. Barra minn hekk, ir-rendiment tal-iskema ta' darba tar-regolarizzazzjoni tad-dejn għal taxxa u kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali pendenti mnedija fl-aħħar tal-2013 kien ta' madwar 0,3 % tal-PDG ogħla milli previst. L-assorbiment tal-fondi tal-Unjoni huwa mistenni wkoll li jkun aħjar minn kemm kien stmat qabel. Barra minn hekk, ir-riskji negattivi minn sħubijiet pubbliċi privati (PPPs, public-private partnerships) nnegozjati mill-ġdid ġew imnaqqsa. Madankollu għad fadal xi riskji negattivi, l-aktar dħul iktar baxx milli ppjanat minn taxxi fuq il-proprjetà filwaqt li l-eċċessività fuq partiti tan-nefqa speċifiċi, b'mod partikolari l-ispejjeż tal-persunal, il-konsum intermedju u l-benefiċċji tal-pensjonijiet ma jistgħux jiġu esklużi.
(6)
Il-baġit tal-Istat għall-2014 u leġiżlazzjoni oħra ta' sostenn huma konsistenti mal-mira ta' żbilanċ ta' 4 % tal-PDG fl-2014. Sabiex tintlaħaq il-mira qed jiġu implimentati miżuri ta' konsolidazzjoni li jammontaw għal madwar 2,3 % tal-PDG, li jkopru wkoll pressjonijiet baġitarji u l-ħtieġa li tinbena mill-ġdid l-allokazzjoni provviżorja tal-baġit għall-2014. Il-miżuri huma primarjament ta' natura permanenti u jistrieħu fil-biċċa l-kbira fuq l-iffrankar fl-infiq.
(7)
Il-biċċa l-kbira tal-konsolidazzjoni fl-2014 - madwar 1,8 % tal-PDG - għandha tittieħed mir-rieżami tal-infiq pubbliku, li twettaq matul is-sena li għaddiet bl-għan li jiżdiedu l-ekwità u l-effiċjenza fil-provvista ta' trasferimenti soċjali u servizzi pubbliċi. Ir-rieżami tal-miżuri ewlenin tal-infiq pubbliku se jiġi implimentat fuq tliet assijiet prinċipali: (1) jiġi limitat l-infiq fuq il-kont tal-pagi fis-settur pubbliku billi jonqsu l-ħaddiema fis-settur pubbliku filwaqt li ssir bidla fil-kompożizzjoni tiegħu lejn impjegati b'aktar ħiliet, partikolarment permezz ta' programm ta' kwalifikazzjoni mill-ġdid u skema ta' sensji volontarji; aktar konverġenza fir-regoli tax-xogħol bejn is-settur pubbliku u dak privat u r-reviżjoni tal-iskala salarjali kif ukoll is-simplifikazzjoni tas-supplimenti mal-paga; jiżdiedu l-kontribuzzjonijiet tal-benefiċjarji għall-iskemi speċjali tal-assigurazzjoni tas-saħħa pubblika, li jimmiraw lejn awtofinanzjament ta' dawn is-sistemi; (2) tiġi limitata n-nefqa pubblika għall-pensjonijiet, minħabba l-ħtieġa li terġa' tiġi vvalutata s-sostenibbiltà tagħha fir-rigward ta' żviluppi demografiċi, filwaqt li fl-istess ħin jiġu protetti l-pensjonijiet l-aktar baxxi, billi togħla l-età statutorja tal-irtirar permezz ta' tibdil fil-fattur ta' sostenibbiltà; il-kalibrazzjoni mill-ġdid tal-“kontribuzzjoni ta' solidarjetà straordinarja”, billi jitnaqqas il-limitu minimu għall-applikazzjoni ta' rata progressiva kif ukoll il-livelli għall-applikazzjoni ta' rati ogħla; jiġu ssimplifikati l-pensjonijiet tas-superstiti kemm tal-Caixa Geral de Aposentações (CGA) kif ukoll tar-reġim ġenerali tal-pensjonijiet; jitnaqqsu l-pensjonijiet tul il-ħajja lill-politiċi; (3) iffrankar fil-konsum intermedju u fil-programmi ta' infiq fil-Ministeri kompetenti kollha.
(8)
Bil-ħsieb li tinkiseb il-mira ta' defiċit ta' 4 % tal-PDG, l-awtoritajiet għandhom jadottaw aktar miżuri permanenti ta' dħul b'rendiment baxx li jammontaw għal 0,4 % tal-PDG, li jimmiraw biex tittejjeb aktar l-effiċjenza u l-ekwità tal-istruttura tat-taxxa u tal-benefiċċji attwali u biex jikkomplementaw il-pakkett tar-rieżami tan-nefqa pubblika. Barra minn hekk, għadd ta' miżuri ta' darba li jammontaw għal 0,2 % tal-PDG għandu jiġu implimentati, li aktar milli jpaċu l-ispejjeż li jirriżultaw mill-pagamenti bil-quddiem ta' darba marbuta mal-introduzzjoni ta' skema ta' sensji bi ftehim reċiproku fis-settur pubbliku.
(9)
Il-biċċa l-kbira tal-miżuri msemmija hawn fuq ġew adottati permezz tal-Liġi tal-Baġit tal-2014 jew b'bidliet fil-leġiżlazzjoni speċifika. Xi wħud mill-miżuri ta' konsolidazzjoni previsti s'issa għadhom ma ġewx leġiżlati għal kollox. Fosthom hemm l-issikkar tal-kundizzjonijiet tal-eliġibbiltà tal-pensjonijiet għas-superstiti (lil hinn mill-bidla tar-rati ta' sostituzzjoni fil-każ ta' akkumulazzjoni ma' pensjonijiet oħrajn); il-bejgħ ta' liċenzji għal-logħob tal-azzard onlajn; it-trasferiment tal-fond tas-saħħa tas-servizz postali (CTT) lill-gvern ġenerali u l-bejgħ ta' konċessjonijiet fil-portijiet.
(10)
Riforma komprensiva tat-taxxa fuq id-dħul korporattiva mmirata biex titmexxa 'l quddiem is-simplifikazzjoni kif ukoll tingħata spinta lill-internazzjonalizzazzjoni u l-kompetittività ta' kumpaniji Portugiżi ġiet approvata fil-Parlament f'Diċembru 2013 u daħlet fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 2014. Karatteristika ewlenija tar-riforma huwa t-tnaqqis tar-rata standard tat-taxxa fuq l-introjtu korporattiv (CIT, Corporate Income Tax) minn 25 % għal 23 % u rata mnaqqsa applikabbli ta' 17 % għall-ewwel EUR 15 000 ta' dħul taxxabbli għall-impriżi żgħar u ta' daqs medju (SMEs). Minbarra s-soprataxxi eżistenti, se tapplika soprataxxa governattiva terza ta' 7 % fuq profitti taxxabbli li jaqbżu l-EUR 35 miljun. Dispożizzjonijiet ewlenin oħra tar-riforma jinkludu r-reviżjoni ta' inċentivi fiskali, bidliet għat-tassazzjoni fuq id-dividendi u l-qligħ kapitali, it-tassazzjoni tal-gruppi u r-reġim tal-assi intanġibbli, l-introduzzjoni ta' reġim għall-eżenzjoni mill-parteċipazzjoni, estensjoni tal-perjodu li matulu t-telf jista' jiġi riportat u limitazzjoni ulterjuri fuq it-tnaqqis tal-imgħax.
(11)
Il-proporzjon bejn id-dejn u l-PDG huwa mistenni li jilħaq l-ogħla livell tiegħu f'inqas minn 129,5 % fl-2013 u minn hemm 'il quddiem jonqos. Ir-reviżjoni 'l fuq tal-profil tad-dejn meta mqabbel ma' tat-Tmien u d-Disa' Rieżami kombinati, minkejja eżekuzzjoni tal-baġit aħjar milli mistenni, hija sa ċertu punt spjegata b'żieda sostanzjali fil-bilanċ tal-flus likwidi tat-Teżor kif ukoll id-diferiment għall-2014 ta' xi operazzjonijiet ta' tnaqqis fid-dejn fuq perjodu ta' żmien qasir min-naħa tal-Fond tas-Sigurtà Soċjali għall-Istabbilizzazzjoni Finanzjarja. Għaldaqstant, id-dejn nett - minbarra d-depożiti ta' flus likwidi tal-Instituto de Gestão do Crédito Público (IGCP)- huwa previst li jilħaq quċċata ta' madwar 120 % tal-PDG, kemxejn inqas mil-livell mistenni fl-aħħar rieżami. It-tnaqqis mistenni fil-proporzjon bejn id-dejn u l-PDG tal-gvern ġenerali mill-2014 se jkun sostnut mill-irkupru ekonomiku projettat kif ukoll minn tnaqqis f'depożiti fi flus kontanti u r-realizzazzjoni ta' operazzjonijiet għat-tnaqqis tad-dejn fuq żmien qasir tas-Sigurtà Soċjali.
(12)
Il-proċess ta' aġġustament baġitarju huwa appoġġat minn sensiela ta' miżuri strutturali biex jitjieb il-kontroll fuq in-nefqa tal-gvern u jitjieb il-ġbir tad-dħul. Ir-riforma komprensiva tal-Liġi Qafas Baġitarja qiegħda tagħmel progress f'għadd ta' oqsma importanti. Madankollu, minħabba l-ambitu tar-riforma u l-ħtieġa li jkun hemm konsultazzjoni wiesgħa mal-partijiet interessati rilevanti kollha l-proċess huwa mistenni li jseħħ f'żewġ fażijiet. Is-sistema ġdida ta' kontroll tal-impenji qed turi riżultati billi tillimita l-bini ta' arretrati ġodda iżda l-implimentazzjoni trid tiġi mmonitorjata mill-qrib biex jiġi żgurat li l-impenji jkunu koperti minn finanzjament disponibbli. Se tinħoloq task force sabiex tivvaluta u ttejjeb dan il-proċess. Ir-riformi fl-amministrazzjoni pubblika qed jiġu implimentati bl-għan li jimmodernizzaw u jirrazzjonalizzaw l-impjieg u l-entitajiet fis-settur pubbliku. Qed ikomplu r-riformi lejn mudell modern għall-ġestjoni tar-riskju tal-konformità tal-amministrazzjoni tad-dħul. Dan l-aħħar ġiet stabbilita Unità ta' Valutazzjoni tar-Riskju ġdida u se ssir operattiva dalwaqt, biex tiffoka l-ewwel fuq li tittejjeb il-konformità ta' ċerti gruppi ta' persuni li jħallsu t-taxxa bħal dawk li jaħdmu għal rashom u individwi sinjuri ħafna. Xi riformi oħra, bħalma huwa t-tnaqqis fl-uffiċċji lokali tat-taxxa, qegħdin tard. Filwaqt li n-negozjar mill-ġdid ta' PPPs għamel progress, ma setax jiġi konkluż sal-aħħar tal-2013. Madankollu, huwa mistenni li jsir iffrankar sinifikanti għall-2014 u wara. L-impriżi tal-Istat (SOEs) laħqu bilanċ operazzjonali fuq medja sa tmiem l-2012 u huma previsti riformi addizzjonali biex jiġi evitat deterjorament mill-ġdid tar-riżultati tagħhom. Il-privatizzazzjoni għamlet progress tajjeb u r-rikavat jaqbeż il-mira tal-programm. Ir-riformi fis-settur tal-kura tas-saħħa qed jipproduċu ffrankar sinifikanti u l-implimentazzjoni qed tkompli b'mod ġeneralment konformi mal-miri.
(13)
L-implimentazzjoni tal-politika u r-riformi fis-settur tas-saħħa qed ikomplu jagħmlu progress u jipproduċu ffrankar permezz ta' żidiet fl-effiċjenza. Id-defiċit konsolidat għas-settur tnaqqas b'mod sinifikanti mill-2010 'l hawn. Madankollu, il-bqija tal-istokk ta' arretrati, il-linja baġitarja stretta u żieda fil-kosti lavorattivi minħabba li reġgħu ġew introdotti t-13 u l-14-il ħlasijiet ta' bonus ġiegħlu lill-awtoritajiet jgħaġġlu r-riformi eżistenti. L-eżistenza ta' stokk ta' arretrati importanti hija ferm (iżda mhux biss) relatata man-nuqqas konsistenti ta' finanzjament ta' sptarijiet tal-Istat fir-rigward tal-forniment ta' servizz tagħhom. L-awtoritajiet jibqgħu impenjati li jimplimentaw ir-riforma tal-isptarijiet li tinsab għaddejja u li jibqgħu jorqmu s-sett ta' miżuri relatati mal-farmaċewtiċi, l-akkwist ċentralizzat u l-kura primarja.
(14)
Il-proporzjonijiet kapitali tal-banek komplew jissodifaw b'marġini wiesgħa r-riżervi kapitali regolatorji tal-Awtorità Bankarja Ewropea (ABE) kif ukoll il-mira tal-programm ta' 10 % tal-Kapital Ewlieni tal-Grad 1. Dik ir-riżerva tal-kapital tibqa' adegwata f'kollox meta jintużaw ir-regoli l-ġodda tad-Direttiva dwar ir-Rekwiziti ta' Kapital IV (Capital Requirements Directive - CRD) għall-evalwazzjoni tal-fondi proprji tal-banek. Dawn ir-regoli l-ġodda dwar il-kapital japplikaw minn Jannar 2014 'il quddiem b'limitu stabbilit għal 7 % tal-proporzjon ta' Grad 1 ta' Ekwità Komuni. Ir-relazzjoni bejn self u depożiti madwar is-sistema kollha hija ta' 120,7 % u x'aktarx li tkompli tonqos sal-aħħar tal-2014, b'xi ftit banek diġà taħt dan il-limitu. L-isforzi biex jiġu ddiversifikati s-sorsi ta' finanzjament għas-settur korporattiv qegħdin jissaħħu kontinwament. Abbażi tar-rakkomandazzjonijiet tar-rapport tal-awditjar estern għall-2013 tal-linji ta' kreditu attwali sponsorjati mill-gvern, l-awtoritajiet qed jimplimentaw il-miżuri li jimmiraw sabiex itejbu l-prestazzjoni u l-governanza ta' dawk l-istrumenti inklużi l-kapaċitajiet u l-prattiki tal-immaniġġar tar-riskju. Il-qafas legali tal għodod ġodda għar-ristrutturar tad-dejn immirat għall-unitajiet domestiċi u bil-għan li jinstabu soluzzjonijiet mhux kontenzjużi għall-ħlas tad-dejn huwa fis-seħħ u operattiv b'mod sħiħ. Bl-istess mod, l-impatt tal-bidliet fil-liġi ta' insolvenza korporattiva u ta' rkupru qed jiġi vvalutat minħabba li l-mekkaniżmi l-ġodda tar-ristrutturar tad-dejn u l-irkupru tad-dejn issa qed jiffunzjonaw. Is-sett ta' għodod għall-ġestjoni tal-kriżi qed jiġi ffinalizzat. Il-fond ta' riżoluzzjoni tal-banek qed jiffunzjona, il-poteri ta' intervent bikri ġew introdotti u l-liġi dwar ir-rikapitalizzazzjoni ġiet emendata biex tirrifletti l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni, mill-1 ta' Awwissu 2013, tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat biex issostni miżuri favur il-banek fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja (3). Il-mappa direzzjonali għat-titjib fl-effikaċja u l-governanza tas-Sistema Nazzjonali ta' Garanzija qed tiġi implimentata biex jingħata servizz aħjar lill-ħtiġijiet ta' finanzjament tal-SMEs.
(15)
Sar aktar progress fl-implimentazzjoni tar-riformi strutturali għat-tisħiħ tat-tkabbir u l-kompetittività. L-awtoritajiet adottaw miżuri addizzjonali biex jitnaqqas il-qgħad u biex tingħata spinta lill-effettività tas-suq tax-xogħol, inklużi politiki ta' attivazzjoni msaħħa u pjan ta' implimentazzjoni ta' garanzija għaż-żgħażagħ. Reviżjonijiet li jaffettwaw id-definizzjoni ta' tkeċċijiet ġusti fil-Kodiċi tax-Xogħol qegħdin jiġu ppreparati wara li ġie ddikjarat li arranġamenti preċedenti ma kinux kostituzzjonali. Ġew adottati miżuri addizzjonali fil-qasam tal-edukazzjoni, fejn il-progress huwa sodisfaċenti b'mod ġenerali.
(16)
Il-gvern approva imposta ġdida fuq l-operaturi tal-enerġija għall-2014 li trid tiġi sorveljata mill-qrib biex jiġu evitati distorsjonijiet fis-sistema. Fir-rigward tal-eliminazzjoni tad-dejn tat-tariffa tal-enerġija u li tiġi żgurata s-sostenibbiltà tas-sistema, hemm bżonn ta' aktar riformi.
(17)
Fis-settur tat-telekomunikazzjoni u fis-settur postali ġew implimentati azzjonijiet biex jikkonformaw mar-regoli tal-Unjoni u jirfdu l-ilħiq tal-għanijiet tal-programm. L-għażla tal-fornituri tas-servizz universali u r-reviżjoni tal-kuntratt eżistenti mal-fornitur eżistenti huma żviluppi pożittivi lejn l-implimentazzjoni sħiħa tad-Direttiva 2002/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Il-pubblikazzjoni ta' leġiżlazzjoni li tistabbilixxi l-qafas tal-kuntratt ta' konċessjoni mal-fornitur nazzjonali tas-servizz postali se tnaqqas il-perjodu ta' konċessjoni attwali, u b'hekk tiżdied il-kompetizzjoni. L-awtoritajiet għadhom impenjati li jżidu s-sostenibbiltà u l-effiċjenza fis-settur tat-trasport.
(18)
Leġiżlazzjoni speċifika għas-settur bil-għan ta' allinjament mad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) tinsab miexja 'l quddiem, b'xi dewmien fl-adozzjoni tal-qafas regolatorju għas-settur tal-kostruzzjoni, l-istatuti emendati tal-korpi professjonali u r-regoli interni għall-adozzjoni tal-liġi qafas orizzontali dwar l-assoċjazzjonijiet professjonali pubbliċi. l-awtoritajiet huma impenjati biex ikomplu jtejbu l-funzjonament tal-Punt ta' Kuntatt Uniku
(19)
Il-valutazzjoni tar-riforma tal-kera urbana tinsab għaddejja wara l-implimentazzjoni sħiħa tal-qafas legali l-ġdid. L-awtoritajiet għandhom l-għan li jżidu l-isforzi fil-ġlieda kontra l-evażjoni tat-taxxa fis-suq tal-kera.
(20)
Il-qafas il-ġdid tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali (ARN) qiegħed javvanza u l-statuti rilevanti qed jiġu emendati u huma mistennija li dalwaqt jiġu adottati. Il-pubblikazzjoni ta' ordni eżekuttiva ġdida li tistabbilixxi l-kontribuzzjonijiet tar-regolaturi għall-2014 ġiet posposta.
(21)
Ir-riformi tas-sistema ġudizzjarja komplew jagħmlu progress kif ippjanat. Sar progress fl-implimentazzjoni tal-organizzazzjoni tal-Att dwar l-Organizzazzjoni Ġudizzjarja biex tiġi ssimplifikata s-sistema tal-qorti, ġiet pubblikata liġi għat-tisħiħ tal-korp tal aġenti tal-infurzar u amministraturi tal-insolvenza u qed tiġi finalizzata proċedura ġdida extraġudizzjarja fejn issir selezzjoni qabel il-proċess biex jiġu identifikati u solvuti każijiet barra mill-qorti. Miżuri għat-titjib tal-ambjent tal-liċenzjar u t-tnaqqis tal-piż amministrattiv imxew 'il quddiem bl-adozzjoni ta' dispożizzjonijiet legali li jissimplifikaw il-liċenzjar fil-qasam tat-turiżmu, l-industrija u l-ippjanar territorjali. Qed titħejja leġiżlazzjoni dwar il-liċenzjar kummerċjali u r-reġim legali għall-urbaniżmu u l-bini qed jiġi rieżaminat.
(22)
Fid-dawl ta' dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Fl-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni ta' Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-paragrafi 8 u 9 huma sostitwiti b'dan li ġej:
“8. Il-Portugall jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2014, f'konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta' Qbil:
(a)
id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika ma għandux jaqbeż l-4 % tal-PDG fl-2014. Għall-kalkolu ta' dan id-defiċit, ma jiġux ikkunsidrati l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta' sostenn tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern. Biex jintlaħaq dan l-għan il-Portugall jieħu miżuri ta' konsolidazzjoni li jammontaw għal 2,3 % tal-PDG kif definit fil-Liġi tal-Baġit tal-2014 u li jappoġġaw il-leġiżlazzjoni adottata b'dan l-għan;
(b)
lil hinn mill-miżuri tal-pensjonijiet adottati attwalment, sal-aħħar ta' Jannar 2014 issir modifikazzjoni fil-leġiżlazzjoni tal-pensjonijiet eżistenti rigward ir-reġim tal-pensjonijiet tal-impjegati taċ-ċivil (CGA) biex ikun żgurat li r-regoli l-ġodda dwar il-fattur ta' sostenibbiltà u għalhekk iż-żieda fl-età tal-irtirar effettivament japplikaw ukoll għal dan ir-reġim; Il-Portugall jiżviluppa wkoll miżuri komprensivi ġodda bħala parti mir-riforma strutturali li tinsab għaddejja tal-pensjonijiet matul l-2014 bil-għan li tiġi żgurata s-sostenibbiltà tagħhom filwaqt li jissaħħu l-prinċipji tal-ekwità;
(c)
biex ikun hemm kontroll fuq infiq żejjed potenzjali, il-gvern għandu jissorvelja mill-qrib ir-rispett tal-limiti ta' nfiq Ministerjali permezz ta' rappurtar ta' kull xahar lill-Kunsill tal-Ministri;
(d)
il-Portugall fi żmien qasir jiddefinixxi u jimplimenta l-bidliet previsti fil-kundizzjonijiet ta' eliġibbiltà tal-pensjonijiet tas-superstiti kif ukoll il-kundizzjonijiet tal-bejgħ ta' liċenzji dwar il-logħob tal-azzard onlajn. Barra minn hekk, il-Portugall jagħmel passi deċiżivi biex jimplimenta l-bejgħ tal-konċessjonijiet fil-portijiet;
(e)
ir-riforma komprensiva tat-taxxa fuq id-dħul korporattiva tiġi implimentata fil-pakkett baġitarju eżistenti biex tkun tirrispetta l-miri ta' konsolidazzjoni fiskali;
(f)
ir-regola ta' standstill rigward nefqiet fiskali fuq livell ċentrali, reġjonali jew lokali tinżamm. Sforzi kontra l-evażjoni tat-taxxa u l-frodi għal diversi tipi ta' taxxi jkomplu jissaħħu, inter alia permezz tal-monitoraġġ tas-sistema l-ġdida tal-fatturar elettroniku. Fl-ewwel kwart tal-2014 isir studju dwar l-ekonomija klandestina fis-suq tad-djar bil-ħsieb li jfittex modi biex titnaqqaas l-evażjoni tat-taxxa mill-kiri;
(g)
jekk jimmaterjalizzaw riskji legali jew riskji ta' eżekuzzjoni baġitarja negattivi, il-Portugall jimplimenta miżuri kumpensatorji ta' kwalità għolja sabiex tintlaħaq il-mira tad-defiċit;
(h)
wara l-2014, il-Portugall jilħaq żbilanċ ġenerali tal-gvern ta' mhux aktar minn 2,5 % tal-PDG fl-2015 u jrażżan l-akkumulazzjoni tal-arretrati domestiċi. L-istrateġija biex tintlaħaq il-mira tkun mirfuda mid-dokument rigward ir-Riforma tal-Istat li jiffoka fuq is-sostenibbiltà tas-sigurtà soċjali, ir-riforma fl-amministrazzjoni pubblika, effiċjenza akbar fil-qasam tas-saħħa u l-edukazzjoni u taxxi ambjentali. Jinsabu għaddejjin konsultazzjonijiet wiesgħa mal-imsieħba politiċi u soċjali biex imexxu 'l quddiem u jiddefinixxu r-riformi. Il-progress f'dan il-proċess jiġi analizzat fuq il-ħdax-il rieżami u l-miżuri identifikati jiġu riflessi fid-Dokument ta' Strateġija Fiskali tal-2014. Sabiex jikkonforma mar-rekwiżiti tal-qafas baġitarju tal-Unjoni, dak id-dokument ikun jipprovdi wkoll dettalji tal-pjani finanzjarji fit-terminu medju;
(i)
il-Portugall jieħu miżuri addizzjonali sabiex ikompli jsaħħaħ is-sistema tiegħu ta' Ġestjoni Finanzjarja Pubblika. Il-frammentazzjoni tal-baġit titnaqqas billi jiġi limitat l-għadd ta' entitajiet baġitarji u jsir rieżami tal-klassifikazzjoni tar-riżorsi proprji. L-istrateġija għall-validazzjoni u s-saldu tal-arretrati tkompli tiġi applikata u l-liġi tal-kontroll tal-impenji tiġi infurzata bis-sħiħ fl-entitajiet pubbliċi kollha biex ma jinħolqux arretrati ġodda. Il-Portugall jagħmel rieżami tal-Liġi Qafas tal-Baġit (LQB) biex jittrasponi b'mod sħiħ il-leġiżlazzjoni rilevanti tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-Portugall iwettaq rieżami aktar komprensiv tal-LQB biex jissimplifika l-istruttura tal-approprjazzjoni tal-baġit, biex isaħħaħ ir-responsabilità u jankra aktar il-finanzi pubbliċi f'qafas ta' terminu medju. Il-Portugall jiżgura li l-miżuri li jimplimentaw il-qafas baġitarju l-ġdid fil-livell tal-gvern ċentrali jiġi applikat ukoll fil-livell reġjonali u lokali;
(j)
il-Portugall ikompli bl-aġenda ta' riforma lejn l-amministrazzjoni fiskali moderna u aktar effiċjenti biex tkun konformi mal-aħjar prattiki. Il-Portugall inaqqas l-għadd ta' uffiċċji muniċipali tat-taxxa b'mill-inqas 25 % fl-ewwel kwart tal-2014 u b'25 % oħra sa Mejju 2014. In-numru ta' riżorsi ddedikati għall-verifika fl-amministrazzjoni tat-taxxa jiżdied b'mill-inqas 30 % tal-persunal totali. Fl-amministrazzjoni tat-taxxa jinħoloq Dipartiment ġdid ta' Servizzi għall-Kontribwenti, li jgħaqqad servizzi varji għall-kontribwenti. L-Unità tal-Ġestjoni tar-Riskju tkun kompletament operattiva fl-ewwel kwart tal-2014, u inizjalment tiffoka fuq proġetti mmirati biex titjieb il-konformità ta' professjonisti li jaħdmu għal rashom u individwi b'ġid nett għoli. Is-sitwazzjoni rigward il-konformità mat-taxxa tiġi mmonitorjata kontinwament;
(k)
il-Portugall ikompli jimplimenta r-riformi tal-amministrazzjoni pubblika. Wara r-rieżami komprensiv tal-iskali tal-paga fl-amministrazzjoni pubblika sat-tnax-il rieżami, fl-ewwel nofs tal-2014 tiġi żviluppata skala ta' salarji unika mmirata lejn ir-razzjonalizzazzjoni u l-konsistenza tal-politika ta' rimunerazzjoni madwar il-karrieri kollha u titlesta sal-aħħar tal-2014. Din tieħu post ir-reviżjoni tal-pagi inkluża fil-Liġi tal-Baġit tal-2014. Barra minn hekk, wara stħarriġ dwar is-supplimenti ta' flus kontanti, il-Portugall iħejji rapport dwar ir-riforma komprensiva tas-supplimenti tal-pagi. Abbozz ta' leġiżlazzjoni għal skala unika tas-supplimenti tiġi ppreżentat sat-tnax-il rieżami;
(l)
il-Portugall ilesti l-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-servizzi kondiviżi fl-amministrazzjoni pubblika;
(m)
il-Portugall jimplimenta bis-sħiħ il-qafas legali u istituzzjonali l-ġdid tal-PPPs. Negozjati mill-ġdid tal-PPPs jipproċedu f'diversi setturi sabiex ikunu jinkludu l-impatt baġitarju tagħhom. Wara l-liġi kwadru ġdida tal-SOEs u skont ir-rwol imsaħħaħ ta' azzjonist tal-Ministeru tal-Finanzi, tinħoloq Unità Teknika għall-monitoraġġ tal-SOEs. Il-gvern ikompli l-programm komprensiv ta' ristrutturar tal-SOEs, bil-għan li jintlaħaq bilanċ operazzjonali sostenibbli. Il-Gvern Portugiż ikompli bil-privatizzazzjonijiet li diġà qed jitħejjew;
(n)
il-Portugall jippreżenta rapport bl-għanijiet li ġejjin:
(i)
jidentifika r-rduppjar tas-servizzi u l-ġuriżdizzjonijiet u sorsi oħra ta' ineffiċjenzi bejn il-livell ċentrali u dak lokali tal-Gvern; kif ukoll
(ii)
jorganizza mill-ġdid in-netwerk ta' servizzi deċentralizzati tal-Ministeri prinċipalment permezz tan-netwerk ‘Lojas do Cidadão’ (punti singoli ta' kuntatt tal-amministrazzjoni u l-utilitajiet) u approċċi oħra, filwaqt li jinkludi żoni ġeografiċi aktar effiċjenti u jintensifika l-użu tas-serivizzi kondiviżi u l-gvern diġitali;
(o)
il-Portugall jiżgura l-effiċjenza u l-effikaċja fis-sistema tal-kura tas-saħħa billi jkompli jagħmel użu razzjonali tas-servizzi u jikkontrolla l-infiq, inaqqas l-infiq pubbliku fuq il-farmaċewtiċi u jelimina l-arretrati;
(p)
il-Portugall ikompli bir-riorganizzazzjoni u r-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-isptarijiet permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, il-konċentrazzjoni u t-tnaqqis ta' servizzi tal-isptar, il-ġestjoni konġunta u t-tħaddim konġunt tal-isptarijiet u jiżgura l-implimentazzjoni tal-pjan ta' azzjoni fuq għadd ta' snin għar-riorganizzazzjoni tal-isptarijiet;
(q)
wara l-adozzjoni tal-emendi għal-Liġi Nru 6/2006 dwar kirjiet urbani ġodda u d-digriet leġiżlattiv li jissimplifika l-proċedura amministrattiva għar-rinnovazzjoni, il-Portugall iwettaq analiżi komprensiva tal-funzjonament tas-suq tad-djar;
(r)
filwaqt li jirrispetta d-deċiżjoni tal-Qorti Kostituzzjonali tal-20 ta' Settembru 2013, il-Portugall joħloq u jimplimenta għażliet alternattivi għal riforma tas-suq tax-xogħol b'effetti simili;
(s)
il-Portugall jippromwovi żviluppi fil-pagi li jkunu konsistenti mal-għanijiet ta' trawwim tal-ħolqien tal-impjiegi u titjib fil-kompetittività tal-kumpaniji bil-għan li jiġu kkoreġuti l-iżbilanċi makroekonomiċi. Matul il-perjodu tal-Programm, kwalunkwe żieda fil-pagi minimi għandha ssir biss jekk din tkun ġustifikata mill-iżviluppi ekonomiċi u tas-suq tax-xogħol.
(t)
il-Portugall għandu jkompli jtejjeb l-effettività tal-politiki attivi tiegħu għas-suq tax-xogħol f'konformità mar-riżultati tar-rapport ta' valutazzjoni u tal-pjan ta' azzjoni biex jittejjeb il-funzjonament tas-servizzi tal-impjiegi pubbliċi;
(u)
il-Portugall ikompli jimplimenta l-miżuri stabbiliti fil-pjani ta' azzjoni tiegħu biex titjieb il-kwalità tal-edukazzjoni u t-taħriġ sekondarji u vokazzjonali; b'mod partikolari l-gvern jippreżenta pjani biex jagħmel il-qafas ta' finanzjament tal-iskejjel aktar effikaċi u jiġu stabbiliti skejjel professjonali ta' referenza;
(v)
il-Portugall jiffinalizza l-adozzjoni tal-emendi settorjali pendenti meħtieġa sabiex jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*);
(w)
il-Portugall itejjeb l-ambjent kummerċjali billi jiffinalizza r-riformi pendenti dwar it-tnaqqis tal-piż amministrattiv (Punti ta' Kuntatt Uniku kompletament operattivi previsti fid-Direttiva 2006/123/KE u proġetti ta' ‘Awtorizzazzjoni Żero’) u billi jallinja l-karatteristiċi tal-professjonijiet regolati mad-direttivi rilevanti tal-Unjoni u jkompli jissimplifika l-proċeduri ta' ħruġ ta' liċenzji, ir-regolamenti u piżijiet amministrattivi oħra eżistenti fl-ekonomija li huma ostaklu kbir għall-iżvilupp ta' attivitajiet ekonomiċi;
(x)
il-Portugall ilesti r-riforma tal-leġiżlazzjoni tax-xogħol portwali u s-sistema ta' governanza tal-portijiet, inkluża r-reviżjoni totali tal-konċessjonijiet tal-operat portwali;
(y)
il-Portugall jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-sistema tat-trasport;
(z)
il-Portugall ikompli jimplimenta t-traspożizzjoni tal-Pakketti Ferrovjarji tal-UE;
(aa)
il-Portugall jimplimenta l-pjan biex tinħoloq kumpanija operatriċi indipendenti tal-loġistika tal-gass u tal-elettriku;
(ab)
il-Portugall jimplimenta miżuri adegwati biex jelimina d-dejn tat-tariffa tal-enerġija u biex jiżgura s-sostenibbiltà tas-sistema nazzjonali tal-elettriku;
(ac)
il-Gvern jissottometti lill-Parlament Portugiż l-istatuti emendati tal-korpi professjonali;
(ad)
il-Portugall japprova l-emendi korrispondenti għal-liġijiet amministrattivi tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali;
(ae)
il-Portugall ikompli jelimina l-ostakoli għad-dħul, itaffi r-rekwiżiti tal-awtorizzazzjoni eżistenti u jnaqqas il-piż amministrattiv fis-settur tas-servizzi;
(af)
il-Portugall jippubblika rapporti kull tliet xhur dwar ir-rati ta' rkupru; it-tul ta' żmien u l-ispejjeż għall-kawżi korporattivi ta' insolvenza; it-tul ta' żmien u l-ispejjeż għall-kawżi dwar it-taxxa u dwar ir-rata tal-ikklerjar tal-kawżi tal-qorti tal-infurzar;
(ag)
il-Portugall jadotta l-Liġijiet tal-Kostruzzjoni u l-emendi settorjali l-oħra biex jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE;
(ah)
il-Portugall jivvaluta l-impatt tar-reġim fakultattiv tal-kontabbiltà bbażata fuq il-ħlasijiet tal-VAT.
(ai)
il-Portugall jagħmel inventarju u analiżi tal-ispejjeż tar-regolamenti li x'aktarx ikollhom impatt ogħla fuq l-attività ekonomika.
9. Bil-għan li tiġi restawrata l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jimmira biex iżomm livell adegwat ta' kapital fis-settur bankarju tiegħu u jiżgura proċess ta' diżingranaġġ b'mod ordinat f'konformità mal-iskadenzi stabbiliti fil-Memorandum ta' Qbil. F'dak ir-rigward, il-Portugall jimplimenta l-istrateġija għas-settur bankarju Portugiż kif miftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI biex tiġi mħarsal-istabbiltà finanzjarja. B'mod partikolari, il-Portugall:
(a)
jimmonitorja t-tranżizzjoni tal-banek għar-regoli ġodda dwar il-kapital kif stabbiliti fil-pakkett tad-Direttiva dwar ir-Rekwiżiti ta' Kapital IV (CRD IV) u jiżgura li l-bafers kapitali jibqgħu proporzjonali mal-ambjent operazzjonali diffiċli;
(b)
jagħti pariri lill-banek biex jissaħħu l-bafers kollaterali tagħhom fuq bażi sostenibbli;
(c)
jibqa' impenjat li jipprovdi aktar appoġġ għas-sistema bankarja, jekk meħtieġ, l-inkoraġġiment tal-banek biex ifittxu soluzzjonijiet privati filwaqt li r-riżorsi mill-Faċilità ta' Appoġġ għas-Solvenza tal-Banek (BSSF) ikunu disponibbli skont ir-regoli tal-Unjoni li ġew emendati dan l-aħħar dwar l-għajnuna mill-Istat biex jagħtu aktar appoġġ lil banek li huma vijabbli, soġġett għal kundizzjonalità stretta;
(d)
jiżgura diżingranaġġ ibbilanċjat u ordinat tas-settur bankarju, li jibqa' importanti fl-eliminazzjoni b'mod permanenti tal-iżbilanċi ta' finanzjament, u li jnaqqas id-dipendenza fuq il-finanzjament mill-Eurosistema fuq terminu medju. Il-finanzjament tal-banek u tal-kapital jiġu rieżaminati kull tliet xhur;
(e)
ikompli jsaħħaħ l-organizzazzjoni ta' sorveljanza tal-Banco de Portugal (BdP), jottimizza l-proċessi ta' sorveljanza tiegħu u jiżviluppa u jimplimenta metodoloġiji u għodod superviżorji ġodda. Il-BdP jirrevedi l-istandards fuq self li ma jrendix sabiex tinkiseb konverġenza mal-kriterji inklużi fl-standard tekniku rilevanti tal-ABE f'konformità mal-qafas ta' żmien stabbilit fil-livell tal-Unjoni;
(f)
ikompli jissorvelja fuq bażi trimestrali l-ħtiġijiet potenzjali ta' kapital tal-banek b'approċċ li jħares 'il quddiem f'kundizzjonijiet ta' stress ukoll permezz tal-integrazzjoni tal-qafas ta' ttestjar tal-istress minn fuq għal isfel fil-proċess ta' assigurazzjoni tal-kwalità, li jippermetti għal rieżami tal-muturi ewlenin tar-riżultati;
(g)
ikompli jissimplifika l-grupp Caixa Geral de Depósitos (CGD) li huwa proprjetà tal-Istat;
(h)
jesternalizza l-ġestjoni tal-krediti tal-Banco Português de Negócios (BPN) attwalment miżmuma minn Parvalorem lid-ditti magħżula permezz tal-proċess tal-offerti b'mandat biex gradwalment jirkupraw l-assi; u jiżgura d-disponiment f'waqtu tas-sussidjarji taż-żewġ veikoli l-oħra tal-Istat bi skop speċjali, u l-assi fihom;
(i)
janalizza l-pjani ta' rkupru tal-banek u joħroġ linji gwida għas-sistema fuq il-pjani ta' rkupru skont (l-abbozz ta') l-istandards tekniċi rilevanti tal-ABE u d-Direttiva tal-Unjoni li jmiss dwar l-irkupru u r-riżoluzzjoni ta' istituzzjonijiet ta' kreditu, u jħejji pjani ta' riżoluzzjoni fuq il-bażi tar-rapporti sottomessi mill-banek;
(j)
jiffinalizza l-implimentazzjoni tal-qafas biex l-istituzzjonijiet finanzjarji jimpenjaw ruħhom f'ristrutturar tad-dejn tal-unitajiet domestiċi barra mill-qorti u jiffaċilita l-applikazzjoni tal-qafas għal ristrutturar tad-dejn korporattiv;
(k)
jipprepara rapporti trimestrali dwar l-implimentazzjoni tal-għodod ġodda tar-ristrutturar; fuq il-bażi tal-istħarriġ imwettaq riċentement, jesplora alternattivi biex iżid l-irkupru b'suċċess tal-kumpaniji li jkunu aderenti mal-Proċedura Speċjali ta' Rivitalizzazzjoni għall-kumpaniji f'inkwiet finanzjarju serju (PER) u s-Sistema ta' Rkupru tal-Kumpaniji permezz ta' Ftehimiet Extraġudizzjarji għall-kumpaniji f'qagħda ekonomika diffiċli jew f'insolvenza imminenti jew attwali (SIREVE);
(l)
ikompli l-monitoraġġ ta' dejn għoli fis-setturi korporattivi u domestiċi permezz ta' rapporti trimestrali u wkoll l-implimentazzjonital-qafas il-ġdid għar-ristrutturar tad-dejn sabiex jiżgura li qed jaħdem bl-aktar mod effettiv possibbli;
(m)
jinkoraġġixxi, fuq il-bażi tal-proposti li diġà saru, id-diversifikazzjoni tal-alternattivi ta' finanzjament ippreżentati lis-settur korporattiv, jiżviluppa u jimplimenta soluzzjonijiet li jipprovdu alternattivi ta' finanzjament għall-kreditu bankarju tradizzjonali permezz ta' firxa ta' miżuri li għandhom l-għan li jtejbu l-aċċess tagħhom għas-swieq kapitali;
(n)
itejjeb il-prestazzjoni u l-governanza ta' linji ta' kreditu eżistenti sponsorjati mill-gvern billi jibni fuq ir-riżultati tal-awditu estern reċenti. Jimplimenta l-mappa direzzjonali li ġiet riveduta dan l-aħħar u jtejjeb il-governanza tas-Sistema Nazzjonali ta' Garanzija (NGS) u jagħmel dawn l-iskemi iktar effiċjenti filwaqt li jnaqqas ir-riskji għall-Istat;
(o)
jistabbilixxi istituzzjoni finanzjarja għall-iżvilupp (DFI) bl-għan li tiġi ssimplifikata u ċċentralizzata l-ġestjoni tal-parti rimborżabbli tal-istrumenti finanzjarji tal-fondi strutturali tal-Unjoni għall-perjodu ta' programmazzjoni 2014-2020. L-istituzzjoni la għandha taċċetta depożiti jew fondi ripagabbli oħra mill-pubbliku u lanqas ma għandha tinvolvi ruħha f'self dirett.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha ssir effettiva fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Portugall.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta' Frar 2014.