PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 110/2013
ze dne 6. února 2013
o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Gruyère (CHZO)]
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2) byla žádost Francie o zápis názvu „Gruyère“ jako chráněného zeměpisného označení (CHZO) zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (3).
(2)
Austrálie, Nový Zéland a U.S. Dairy Export Council (Rada USA pro export mléčných výrobků) ve spojení s National Milk Producers Federation (Národní federace výrobců mléka Spojených států) vznesly v souladu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 proti tomuto zápisu námitky. Námitky byly shledány přípustnými na základě čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení.
(3)
Prohlášení o námitce se týkala nedodržení podmínek stanovených v článku 2 nařízení (ES) č. 510/2006, zejména pokud jde o skutečnost, že název neodkazuje k žádnému zeměpisnému místu. Byla rovněž uváděna druhová povaha názvu a újma způsobená názvům, obchodním značkám a produktům zákonně uváděným na trh alespoň pět let před zveřejněním podle čl. 6 odst. 2. Zároveň bylo v prohlášeních o námitce uvedeno, že zápis předmětného názvu není slučitelný s ustanoveními čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006.
(4)
Dopisy ze dne 23. května 2011 vyzvala Komise Francii a strany, které vznesly námitky, aby se pokusily dospět ke vzájemné dohodě.
(5)
Vzhledem k tomu, že ve stanovené lhůtě nebylo dohody dosaženo, je třeba, aby Komise přijala rozhodnutí.
(6)
Pokud jde o údajné nedodržení podmínek článku 2 nařízení (ES) č. 510/2006 u názvu „Gruyère“, je třeba upřesnit, že tento název je názvem tradičním ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006, a může být proto zapsán.
(7)
Strany, které vznesly námitky, předložily několik nepřímých důkazů, z nichž lze podle nich usuzovat, že předmětný název je druhové povahy. Je však zřejmé, že je-li určitý výraz začleněn do přílohy B streské dohody z roku 1951, neznamená to, že se daný výraz stal sám o sobě druhovým. Celní kódy a jiná obdobná ustanovení týkající se názvu „Gruyère“ mají výlučně celní charakter, a v souvislosti s ochranou práv duševního vlastnictví nebo s ochranou spotřebitelů tedy nejsou relevantní. Mimo to poskytnuté údaje týkající se zejména produkce „Gruyère“ mimo Evropskou unii nejsou relevantní vzhledem k zásadě teritoriality, podle níž druhová povaha musí být posuzována vzhledem k území Unie.
(8)
Zápis homonymních názvů je možný pod podmínkou, že mezi názvem již v rejstříku zapsaným a názvem zapsaným později je v praxi dostatečný rozdíl. Podle společného prohlášení připojeného k dohodě mezi Evropskou unií a Švýcarskem o zeměpisných označeních (4) byly Francie a Švýcarsko v tomto smyslu konzultovány s cílem zjistit, jaká dodatečná opatření při označování jsou zapotřebí, aby nebyl spotřebitel uveden v omyl.
(9)
Z konzultací vyplynulo, že je nutné na štítcích uvádět zemi původu - v daném případě Francii - ve stejném zorném poli a písmem stejné velikosti jako v případě názvu „Gruyère“. Dále je třeba na štítcích zakázat používání jakýchkoli vlajek, symbolů, znaků nebo jiných grafických znázornění, pokud hrozí, že uvedou spotřebitele v omyl, zejména pokud jde o vlastnosti, původ nebo zemi původu produktu.
(10)
Na základě výše uvedených skutečností by tedy název „Gruyère“ měl být do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení zapsán.
(11)
Zápisem označení „Gruyère“ pro Francii na základě tohoto nařízení se nezpochybňuje použití a délka přechodného období pěti let uvedeného v čl. 8 odst. 3 dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskem.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro chráněná zeměpisná označení a chráněná označení původu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
Článek 2
Na štítcích obsahujících název uvedený v příloze tohoto nařízení je uvedena daná země původu ve stejném zorném poli a písmem stejné velikosti jako v případě názvu.
Na štítcích je třeba zakázat používání jakýchkoli vlajek, symbolů, znaků nebo jiných grafických znázornění, pokud hrozí, že uvedou spotřebitele v omyl, zejména pokud jde o vlastnosti, původ nebo zemi původu produktu.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. února 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 110/2013
tas-6 ta’ Frar 2013
li jdaħħal isem fir-reġistru tad-denominazzjonijiet protetti tal-oriġini u tal-indikazzjonijiet ġeografiċi protetti [Gruyère (IĠP)]
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1151/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta’ Novembru 2012 dwar skemi tal-kwalità għal prodotti agrikoli u oġġetti tal-ikel (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 52(3)(b) tiegħu,
Billi:
(1)
F’konformità mal-Artikolu 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 tal-20 ta’ Marzu 2006 dwar il-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi u d-denominazzjonijiet tal-oriġini għall-prodotti agrikoli u l-oġġetti tal-ikel (2), l-applikazzjoni ta’ Franza għar-reġistrazzjoni tal-isem “Gruyère” bħala indikazzjoni ġeografika protetta ġiet ippubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3).
(2)
L-Awstralja u n-New Zealand kif ukoll id-Dairy Export Council tal-Istati Uniti flimkien man-National Milk Producers Federation tal-Istati Uniti, iddikjaraw li jopponu din ir-reġistrazzjoni skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006. Dawn l-oġġezzjonijiet tqiesu li setgħu jintlaqgħu abbażi tal-Artikolu 7(3) tal-istess Regolament.
(3)
Id-dikjarazzjonijiet ta’ oġġezzjoni jikkonċernaw in-nuqqas ta’ rispett tal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 510/2006, b’mod partikolari fir-rigward tal-fatt li l-isem ma jirreferix għal żona ġeografika. Ġew invokati wkoll in-natura ġenerika tal-isem u l-ħsara kkawżata lill-ismijiet, lill-marki kummerċjali jew lill-prodotti li ġew ikkumerċjalizzati legalment minn tal-anqas ħames snin qabel id-data tal-pubblikazzjoni prevista bl-Artikolu 6(2). Ġie indikat ukoll fid-dikjarazzjonijiet ta’ oġġezzjoni li r-reġistrazzjoni tal-isem inkwistjoni mhix se tkun kompatibbli mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 3(3) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006.
(4)
Bl-ittri tat-23 ta’ Mejju 2011, il-Kummissjoni stiednet lil Franza u lill-partijiet li joġġezzjonaw ir-reġistrazzjoni biex ifittxu ftehim bejniethom.
(5)
Peress li ma nltaħaq l-ebda ftehim fi żmien l-iskadenzi previsti, jeħtieġ li l-Kummissjoni tadotta deċiżjoni.
(6)
Fir-rigward tal-allegazzjoni li l-isem “Gruyère” ma jikkonformax mal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 510/2006, jeħtieġ li jiġi ppreċiżat li dan l-isem jikkostitwixxi isem tradizzjonali fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006, u għalhekk jista’ jiġi rreġistrat.
(7)
Dawk li qed joġġezzjonaw ressqu diversi provi li skonthom juru li l-isem inkwistjoni huwa ġeneriku. Madankollu jidher ċar li l-inklużjoni ta’ terminu mogħti fl-Anness B tal-Konvenzjoni ta’ Stresa tal-1951 ma jimplikax li t-terminu meqjus ikun sar ipso facto ġeneriku. Il-kodiċijiet tariffarji jew dispożizzjonijiet oħra simili rigward l-isem “Gruyère” huma relatati speċifikament ma’ kwistjonijiet doganali u għalhekk mhuma bl-ebda mod rilevanti għall-protezzjoni tad-drittijiet tal-proprjetà intelletwali jew għall-protezzjoni tal-konsumaturi. Barra minn hekk, id-dejta mressqa rigward il-produzzjoni tal-“Gruyère” barra l-Unjoni Ewropea mhijiex rilevanti meta jitqies il-prinċipju ta’ territorjalità, li skontu n-natura ġenerika trid tiġi evalwata b’rabta mat-territorju tal-Unjoni.
(8)
Ir-reġistrazzjoni tal-ismijiet omonimi hija permessa bil-kundizzjoni li l-isem li jiġi rreġistrat sussegwentement ikun distint biżżejjed minn dak li diġà jkun soġġett għall-protezzjoni. F’konformità mad-dikjarazzjoni konġunta annessa mal-ftehim bejn l-Unjoni Ewropea u l-Isvizzera dwar l-indikazzjonijiet ġeografiċi (4), Franza u l-Isvizzera ġew ikkonsultati f’dan ir-rigward bl-għan li jiġu identifikati l-miżuri ta’ tikkettar addizzjonali meħtieġa sabiex jiġi evitat li l-konsumaturi jiġu żgwidati.
(9)
Wara l-konsultazzjonijiet ikkonċernati deher neċessarju li fuq it-tikketti, il-pajjiż tal-oriġini - f’dan il-każ Franza - ikun indikat fl-istess parti fejn jidher l-isem “Gruyère”, u dan b’ittri tal-istess daqs ta’ dawk użati għal dan l-isem. Barra minn hekk, l-użu, fuq it-tikketti, ta’ kull tip ta’ bandiera, emblema, sinjal u rappreżentazzjoni grafika oħra huwa pprojbit jekk ikun suxxettibbli li jiżgwida lill-konsumaturi, b’mod partikolari fir-rigward tal-karatteristiki, tal-oriġini u tal-provenjenza tal-prodott.
(10)
Fid-dawl ta’ dan kollu, l-isem “Gruyère” għandu għalhekk jiddaħħal fir-“Reġistru tad-denominazzjonijiet protetti tal-oriġini u tal-indikazzjonijiet ġeografiċi protetti”.
(11)
Bir-reġistrazzjoni tal-isem “Gruyère” għal Franza skont dan ir-Regolament, la l-għoti u lanqas il-medda tal-perjodu tranżizzjonali ta’ ħames snin imsemmi fl-Artikolu 8(3) tal-ftehim bejn l-Unjoni Ewropea u l-Isvizzera mhuma qed jiġi ddubitati.
(12)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti għall-indikazzjonijiet ġeografiċi u għad-denominazzjonijiet protetti tal-oriġini,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-isem fl-Anness ta’ dan ir-Regolament jiddaħħal fir-reġistru.
Artikolu 2
It-tikketti li jkun fihom l-isem li jinsab fl-Anness ta’ dan ir-Regolament jindikaw il-pajjiż tal-oriġini kkonċernat fl-istess parti fejn jidher l-isem, u b’ittri tal-istess daqs tal-isem.
L-użu, fuq it-tikketti, ta’ kull tip ta’ bandiera, emblema, sinjal u rappreżentazzjoni grafika oħra suxxettibbli li jiżgwidaw lill-konsumaturi, b’mod partikolari fir-rigward tal-karatteristiki, tal-oriġini u tal-provenjenza tal-prodott, huwa pprojbit.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-6 ta’ Frar 2013.