ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 1. března 2013,
kterým se stanoví pokyny pro členské státy pro výpočet energie z obnovitelných zdrojů z tepelných čerpadel využívajících různé technologie tepelných čerpadel podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES
(oznámeno pod číslem C(2013) 1082)
(Text s významem pro EHP)
(2013/114/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (1), a zejména na čl. 5 odst. 4 ve spojení s přílohou VII uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/28/ES stanoví pro EU cíl 20% podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie, jehož má být dosaženo do roku 2020, a pro každý členský stát obsahuje národní cíle pro energii z obnovitelných zdrojů a orientační minimální plán.
(2)
K měření spotřeby energie z obnovitelných zdrojů je třeba vhodná metodika energetické statistiky.
(3)
Příloha VII směrnice 2009/28/ES stanoví pravidla pro započtení energie z tepelných čerpadel a ukládá Komisi, aby stanovila pokyny pro členské státy pro odhad nezbytných parametrů, přičemž má zohlednit rozdíly v klimatických podmínkách, zejména velmi studené klima.
(4)
Metoda pro započtení energie z obnovitelných zdrojů z tepelných čerpadel by měla vycházet z nejlepších dostupných vědeckých poznatků a měla by být co nejpřesnější, zároveň však ne nadměrně složitá a nákladná na realizaci.
(5)
Zdrojem energie vzdušného tepelného čerpadla může být pouze vnější ovzduší, tj. venkovní vzduch. Pokud je však zdrojem energie směs odpadní energie a vnější energie (např. odpadní vzduch ze vzduchotechniky), měla by to metoda výpočtu dodané energie z obnovitelných zdrojů zohlednit.
(6)
V teplejších klimatech jsou často instalována vratná tepelná čerpadla pro účely chlazení vnitřního prostředí, i když v zimě mohou být použita i k vytápění. Tato tepelná čerpadla mohou být také instalována souběžně ke stávajícímu systému vytápění. V takových situacích odráží instalovaný výkon potřebu chlazení, nikoli dodávek tepla. Protože se instalovaný výkon v těchto pokynech používá jako ukazatel potřeby vytápění, znamená to, že statistika instalovaného výkonu bude nadhodnocovat objem dodaného tepla. To vyžaduje vhodnou úpravu.
(7)
Tyto pokyny umožňují členským státům započtení a výpočet energie z obnovitelných zdrojů dodávané technologiemi tepelných čerpadel. Stanoví zejména, jak členské státy odhadnou dva parametry: Qusable a „faktor sezónní účinnosti“ (SPF), přičemž zohlední rozdíly v klimatických podmínkách, zejména velmi studené klima.
(8)
Je vhodné umožnit členským státům provádět vlastní výpočty a zjišťování s cílem zlepšit přesnost vnitrostátních statistik nad rámec toho, co je proveditelné s metodikou stanovenou v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V příloze tohoto rozhodnutí jsou stanoveny pokyny pro odhad výroby energie z obnovitelných zdrojů různými technologiemi tepelných čerpadel, jak požaduje příloha VII směrnice 2009/28/ES.
Článek 2
Vyžádá-li si to statistický, technický či vědecký pokrok, může Komise pokyny do 31. prosince 2016 revidovat a doplnit.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 1. března 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-1 ta’ Marzu 2013
li tistabbilixxi linji gwida għall-Istati Membri għall-kalkolu tal-enerġija rinnovabbli minn pompi tas-sħana ta’ teknoloġiji differenti ta’ pompi tas-sħana skont l-Artikolu 5 tad-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
(notifikata bid-dokument numru C(2013) 1082)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/114/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli u li temenda u sussegwentement tħassar id-Direttivi 2001/77/KE u 2003/30/KE (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 5(4) flimkien mal-Anness VII tagħha,
Billi:
(1)
Id-Direttiva 2009/28/KE tistabbilixxi mira għall-UE li sal-2020 jintlaħaq sehem ta’ 20 % ta’ enerġija minn sorsi rinnovabbli fil-konsum gross finali tal-enerġija, u tinkludi miri nazzjonali għall-enerġija rinnovabbli għal kull Stat Membru kif ukoll trajettorja indikattiva minima.
(2)
Hija meħtieġa metodoloġija xierqa ta’ statistika dwar l-enerġija biex jitkejjel il-konsum ta’ enerġija rinnovabbli.
(3)
L-Anness VII tad-Direttiva 2009/28/KE jistabbilixxi r-regoli għall-kalkolu tal-enerġija mill-pompi tas-sħana u jirrikjedi li l-Kummissjoni tistabbilixxi linji gwida għall-Istati Membri biex jistmaw il-parametri neċessarji, fejn jitqiesu d-differenzi fil-kondizzjonijet klimatiċi, b’mod partikolari tal-klimi kesħin ħafna.
(4)
Il-metodu li jintuża għall-kalkolu tal-enerġija rinnovabbli mill-pompi tas-sħana għandu jkun imsejjes fuq l-aqwa metodi xjentifiċi disponibbli, u għandu jkun preċiż kemm jista’ jkun bla ma jkun kumplikat iżżejjed jew jiswa wisq biex jiġi implimentat.
(5)
L-arja ambjentali, jiġifieri l-arja ta’ barra, biss tista’ tintuża bħala s-sors tal-enerġija għal pompi tas-sħana tal-arja. Madankollu, f’każ li s-sors tal-enerġija jkun taħlita ta’ enerġija mill-iskart u enerġija mill-ambjent (eż., arja tal-egżost minn unitajiet li jiċċirkolaw l-arja), dan għandu jitqies fil-metodu għall-kalkolu tal-enerġija rinnovabbli li jingħata.
(6)
F’kundizzjonijiet klimatiċi isħan, il-pompi tas-sħana riversibbli spiss jiġu installati bl-iskop li jkessħu l-ambjent ta’ ġewwa, għalkemm jistgħu jintużaw ukoll għat-tisħin fix-xhur tax-xitwa. Dawn il-pompi tas-sħana jistgħu jiġu installati wkoll b’mod parallel ma’ sistemi tat-tisħin eżistenti. F’dawn is-sitwazzjonijiet, il-kapaċità installata tindika d-domanda tat-tkessiħ u mhux it-tisħin ipprovdut. Peress li, f’dawn il-linji gwida, il-kapaċità installata tintuża bħala indikatur tad-domanda tat-tisħin, dan jimplika li l-ammont tat-tisħin provdut fl-istatistika tal-kapaċità installata jkun ogħla minn dak reali. Dan għandu jiġi aġġustat kif xieraq.
(7)
Dawn il-linji gwida jippermettu lill-Istati Membri jqisu u jikkalkulaw l-enerġija rinnovabbli provduta mit-teknoloġiji ta’ pompi tas-sħana. B’mod partikolari, jistabbilixxu l-mod li bih l-Istati Membri għandhom jikkalkulaw iż-żewġ parametri, Qusable u l-“fattur tal-prestazzjoni staġonali” (SFP), fejn jitqiesu d-differenzi fil-kondizzjonijet klimatiċi, b’mod partikolari tal-klimi kesħin ħafna.
(8)
Huwa xieraq li l-Istati Membri jkunu jistgħu jagħmlu l-kalkoli u l-investigazzjonijiet tagħhom stess sabiex itejbu l-preċiżjoni tal-istatistiċi nazzjonali aktar milli jista’ jsir bil-metodoloġija stabbilita f’din id-deċiżjoni.
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-linji gwida għall-kalkolu tal-produzzjoni ta’ enerġija rinnovabbli minn teknoloġiji differenti ta’ pompi tas-sħana kif meħtieġ mill-Anness VII tad-Direttiva 2009/28/KE huma stabbiliti fl-Anness ta’ din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Il-linji gwida jistgħu jiġu riveduti u kumplimentati mill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2016, f’każ li dan ikun meħtieġ minħabba l-progress tal-istatistika, tekniku jew xjentifiku.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Marzu 2013.