NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1374/2014
ze dne 28. listopadu 2014
o statistické zpravodajské povinnosti pojišťovacích společností
(ECB/2014/50)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že pojišťovací společnosti jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98 kromě toho stanoví, že v řádně odůvodněných případech má ECB právo shromažďovat statistické informace na konsolidovaném základě. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek, a opravňuje ji, aby některé kategorie zpravodajských jednotek zčásti nebo zcela zprostila statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB.
(2)
Účelem uložení statistické zpravodajské povinnosti pojišťovacím společnostem je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru pojišťovacích společností v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Shromažďování statistických informací o pojišťovacích společnostech je nezbytné pro uspokojení potřeby pravidelných i ad hoc analýz, k podpoře ECB při provádění měnové a finanční analýzy a pro příspěvek ESCB ke stabilitě finančního systému.
(3)
Národní centrální banky by měly mít pravomoc shromažďovat informace o pojišťovacích společnostech od skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci širšího statistického zpravodajského rámce, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. V těchto případech je vhodné v zájmu transparentnosti informovat zpravodajské jednotky o různých statistických účelech, pro něž jsou údaje shromažďovány.
(4)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž pro pojišťovací společnosti by národní centrální banky měly být oprávněny sloučit zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení se zpravodajskou povinností podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24) (3).
(5)
Údaje, které národní centrální banky na základě tohoto nařízení shromažďují pro statistické účely, úzce souvisejí s údaji, které shromažďují příslušné vnitrostátní orgány pro účely dohledu na základě rámce zavedeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (4). S ohledem na obecný mandát ECB, zakotvený v článku 5.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), spolupracovat v oblasti statistiky s ostatními orgány a s cílem omezit administrativní zatížení a zamezit duplicitnímu provádění úkolů mohou národní centrální banky odvozovat údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromažďovaných podle směrnice 2009/138/ES (včetně vnitrostátních právních předpisů, kterými se tato směrnice provádí), a to s náležitým ohledem na podmínky jakékoli dohody o spolupráci mezi příslušnou národní centrální bankou a příslušným vnitrostátním orgánem. Podle článku 70 směrnice 2009/138/ES mohou příslušné vnitrostátní orgány předávat informace potřebné pro plnění svých úkolů na základě uvedené směrnice národním centrálním bankám nebo jiným subjektům s funkcí podobnou měnovým institucím.
(6)
Evropský systém účtů zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5) (dále jen „ESA 2010“) vyžaduje, aby byla aktiva a pasiva institucionálních jednotek vykazována v zemi, v níž jsou tyto jednotky rezidenty. Pokud národní centrální banky odvozují údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromažďovaných podle směrnice 2009/138/ES, mohou být aktiva a pasiva poboček pojišťovacích společností, jejichž ústředí se nachází v Evropském hospodářském prostoru (EHP), v zájmu minimalizace zpravodajské zátěže sloučena s aktivy a pasivy ústředí. O pobočkách pojišťovacích společností by měly být shromažďovány omezené informace pro účely sledování jejich velikosti a případných odchylek od systému ESA 2010.
(7)
Na shromažďování statistických informací podle tohoto nařízení by se měla vztahovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(8)
Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na členské státy eurozóny, tak na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které poruší statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(10)
Rada guvernérů by měla nejpozději do roku 2020 posoudit přínosy a náklady: a) zvýšení pokrytí čtvrtletního vykazování z 80 % na 95 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny; b) odděleného vykazování aktiv a pasiv poboček pojišťovacích společností v případech, kdy jsou pobočky rezidenty členských států eurozóny, a mateřské společnosti těchto poboček jsou rezidenty v EHP, a c) dalšího zkrácení lhůty pro předávání údajů zpravodajskými jednotkami na čtyři týdny po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„pojišťovací společností“ (S.128, ESA 2010) se rozumí finanční instituce nebo kvazikorporace, která se převážně zabývá finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění.
Tato definice zahrnuje:
a)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby životního pojištění, v jejichž rámci pojistníci poukazují pravidelné nebo jednorázové platby pojistiteli a výměnou za to pojistitel zaručuje, že pojistníkům poskytne dohodnutou částku nebo anuitu, a to k určitému datu nebo dříve;
b)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby neživotního pojištění na krytí takových rizik, jako jsou např. nehody, nemoc, požár nebo neschopnost splácet úvěr;
c)
finanční instituce nebo kvazikorporace, které poskytují služby zajištění, v jejichž rámci si pojištění kupuje pojistitel, aby se ochránil před neočekávaně vysokým počtem nároků na náhrady nebo mimořádně vysokými náhradami.
Tato definice nezahrnuje:
a)
investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) (6);
b)
účelové finanční společnosti pro sekuritizaci ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (7);
c)
měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (8);
d)
penzijní fondy ve smyslu odstavce 2.105 ESA 2010.
2.
„pobočkou“ se rozumí v obchodním rejstříku nezapsané zastoupení nebo pobočka (nikoli však ústředí) pojišťovací společnosti nebo zajišťovny;
3.
„dceřinou společností“ se rozumí subjekt zapsaný v obchodním rejstříku, v němž jiný subjekt drží většinový podíl nebo všechny podíly;
4.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je zapsána do obchodního rejstříku. Není-li právnická osoba zapsána do obchodního rejstříku, její rezidentská příslušnost se určí podle jejího sídla, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a pokračující existence této osoby;
6.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je pojišťovací společnost rezidentem;
7.
„příslušným vnitrostátním orgánem“ se rozumí příslušný vnitrostátní orgán členského státu eurozóny, v němž je pojišťovací společnost rezidentem;
8.
„údaji podle jednotlivých cenných papírů“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů;
9.
„údaji podle jednotlivých položek“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých aktiv nebo pasiv;
10.
„agregovanými údaji“ se rozumí údaje, které nejsou členěny podle jednotlivých aktiv nebo pasiv;
11.
„finančními transakcemi“ se rozumí transakce, které vyplývají ze vzniku, zániku nebo změny vlastnictví finančních aktiv nebo pasiv, jak je podrobně uvedeno v části 5 přílohy II;
12.
„přeceněním v důsledku změn cen a směnných kurzů“ se rozumí změny ocenění aktiv a pasiv, k nimž dochází v důsledku změn v cenách aktiv a pasiv a/nebo vlivu směnných kurzů na hodnoty aktiv a pasiv denominovaných v cizí měně, vyjádřené v eurech, jak je podrobně uvedeno v části 5 přílohy II.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Shromažďují-li národní centrální banky údaje podle systému ESA 2010, který vyžaduje, aby byla aktiva a pasiva institucionálních jednotek vykazována v zemi, v níž je daná jednotka rezidentem, sestává skutečný soubor zpravodajských jednotek z pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území příslušného členského státu eurozóny.
2. Pokud národní centrální banky odvozují údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, z údajů shromážděných na základě ustanovení směrnice 2009/138/ES nebo vnitrostátních právních předpisů, kterými se tato směrnice provádí, sestává skutečný soubor zpravodajských jednotek z:
a)
pojišťovacích společností, které jsou zapsány v obchodním rejstříku v příslušném členském státě eurozóny a které jsou rezidenty na tomto území, včetně dceřiných společností, jejichž mateřské společnosti se nacházejí mimo toto území;
b)
poboček pojišťovacích společností uvedených v písmenu a), které jsou rezidenty mimo území příslušného členského státu eurozóny, a
c)
poboček pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území příslušného členského státu eurozóny, avšak jejichž ústředí se nachází mimo EHP.
Pobočky pojišťovacích společností, které jsou rezidenty na území členského státu eurozóny a jejichž ústředí se nachází v EHP, nejsou součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek.
3. Pojišťovací společnosti ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají úplnou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 7.
Článek 3
Seznam pojišťovacích společností pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede pro statistické účely seznam pojišťovacích společností, které tvoří skutečný soubor zpravodajských jednotek podle tohoto nařízení. Tento seznam může vycházet ze seznamů pojišťovacích společností, které v současné době sestavují vnitrostátní orgány (pokud jsou takové seznamy k dispozici), a mohou jej doplňovat další seznamy pojišťovacích společností spadajících pod definici „pojišťovací společnosti“ v článku 1.
2. Příslušná národní centrální banka může po zpravodajské jednotce uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) požadovat poskytnutí nezbytných informací o jejích pobočkách, pokud jsou tyto informace zapotřebí pro účely seznamu.
3. Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, zejména pomocí elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
4. Je-li nejnovější elektronická verze seznamu podle tohoto článku nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhala na tento nesprávný seznam.
Článek 4
Statistická zpravodajská povinnost
1. Zpravodajské jednotky poskytují příslušné národní centrální bance přímo nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu podle místních ujednání o spolupráci a v souladu s přílohami I a II:
a)
čtvrtletně údaje o stavech aktiv a pasiv pojišťovacích společností ke konci čtvrtletí a v souladu s článkem 5 případně údaje o čtvrtletních úpravách z přecenění nebo finančních transakcích;
b)
čtvrtletně údaje o stavu technických rezerv neživotního pojištění ke konci čtvrtletí v členění podle druhu pojištění;
c)
ročně údaje o stavu technických rezerv neživotního pojištění ke konci roku v členění podle druhu pojištění a zeměpisné oblasti;
2. Kromě požadavků uvedených v odstavci 1 zpravodajské jednotky, které jsou pojišťovacími společnostmi zapsanými v obchodním rejstříku v členském státě eurozóny a rezidenty na jeho území, poskytují příslušné národní centrální bance (buď přímo, nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci) informace o předepsaném pojistném, nákladech na pojistná plnění a zaplacených provizích. Tyto informace se poskytují jednou ročně v souladu s přílohami I a II.
3. Národní centrální banky mohou údaje, které mají být vykazovány podle tohoto nařízení, získat z následujících údajů shromažďovaných na základě rámce zavedeného směrnicí 2009/138/ES:
a)
údajů obsažených v kvantitativních výkazech pro účely dohledu, které příslušné vnitrostátní orgány předávají národním centrálním bankám (ať už jsou národní centrální banka a příslušný vnitrostátní orgán zřízeny samostatně nebo integrovány v rámci téže instituce) v souladu s podmínkami místních ujednání o spolupráci mezi oběma subjekty; nebo
b)
údajů obsažených v kvantitativních výkazech pro účely dohledu, které zpravodajské jednotky předávají přímo a současně národní centrální bance a příslušnému vnitrostátnímu orgánu.
Jestliže kvantitativní výkaz pro účely dohledu obsahuje údaje nezbytné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti podle tohoto nařízení, mají národní centrální banky přístup k celému výkazu a ke všem souvisejícím výkazům potřebným pro účely zajištění kvality údajů.
Členské státy mohou zavést mechanismy spolupráce, které umožní, aby příslušný vnitrostátní orgán centralizovaně shromažďoval informace jak v souvislosti s požadavky na shromažďování údajů na základě rámce zavedeného směrnicí 2009/138/ES, tak i v souvislosti s dodatečnými požadavky na shromažďování údajů stanovenými tímto nařízením, a to v souladu s vnitrostátním právem a harmonizovanými podmínkami, které může vymezit ECB.
4. Národní centrální banky uvědomí zpravodajské jednotky o různých účelech, pro něž jsou jejich údaje shromažďovány.
Článek 5
Úpravy z přecenění a finanční transakce
Informace o úpravách z přecenění a finančních transakcích, které jsou podrobně vymezeny v příloze I a popsány v příloze II, se získávají takto:
a)
zpravodajské jednotky vykazují agregované údaje o úpravách z přecenění a/nebo finančních transakcích podle pokynů příslušné národní centrální banky;
b)
Národní centrální banky buď odvozují přibližné odhady hodnoty obchodů s cennými papíry z údajů podle jednotlivých cenných papírů, nebo shromažďují údaje o těchto obchodech přímo od zpravodajských jednotek podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky mohou postupovat obdobně v případě aktiv, která nejsou cennými papíry, shromažďují-li údaje podle jednotlivých položek;
c)
přibližné odhady hodnoty finančních transakcí týkajících se pojistných technických rezerv v držení pojišťovacích společností odvozují:
i)
zpravodajské jednotky podle pokynů příslušné národní centrální banky na základě společných osvědčených postupů, které mohou být vymezeny na úrovni eurozóny, nebo
ii)
příslušná národní centrální banka na základě údajů poskytnutých pojišťovacími společnostmi.
Článek 6
Účetní pravidla
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, používají pojišťovací společnosti pro účely vykazování podle tohoto nařízení účetní pravidla stanovená v příslušných vnitrostátních předpisech, kterými se provádí směrnice 2009/138/ES, nebo v jakýchkoli jiných vnitrostátních či mezinárodních normách, kterými se mají pojišťovací společnosti řídit na základě pokynů poskytnutých národními centrálními bankami.
2. Kromě požadavků na používání účetních pravidel pojišťovacími společnostmi v souladu s odstavcem 1 se vklady a úvěry v držení pojišťovacích společností, které jsou v tabulce 2.1 a 2.2 přílohy I označeny jako vedené v „nominální hodnotě“, vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci čtvrtletí. Tato částka nezahrnuje odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů.
3. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
Článek 7
Výjimky
1. Výjimky lze udělit malým pojišťovacím společnostem, a to v následujících případech:
a)
národní centrální banky mohou udělit výjimky nejmenším pojišťovacím společnostem z hlediska podílu na trhu ve smyslu čl. 35 odst. 6 směrnice 2009/138/ES, a to za předpokladu, že pojišťovací společnosti přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 80 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny;
b)
pojišťovací společnost, které byla udělena výjimka podle písmene a), plní zpravodajskou povinnost stanovenou v článku 4 na roční bázi, tak aby pojišťovací společnosti přispívající k roční agregované rozvaze představovaly alespoň 95 % celkového tržního podílu pojišťovacích společností v každém členském státě eurozóny;
c)
pojišťovací společnost, která není povinna vykazovat žádné údaje podle písmen a) a b), vykazuje omezený soubor informací, který vymezí příslušná národní centrální banka.
d)
národní centrální banky každoročně kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b), a to včas tak, aby mohly udělit nebo v případě nutnosti zrušit výjimku s účinností od počátku následujícího kalendářního roku.
2. Národní centrální banky mohou udělit výjimky pojišťovacím společnostem, pokud jde o vykazování držby oběživa a vkladů v nominální hodnotě.
Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že rezidentské pojišťovací společnosti drží oběživo a vklady představující méně než 10 % celkového národního úhrnu rozvah pojišťovacích společností a méně než 10 % celkového objemu oběživa a vkladů držených pojišťovacími společnosti eurozóny z hlediska stavů, může příslušná národní centrální banka rozhodnout, že nebude vyžadovat vykazování držby oběživa a vkladů v nominální hodnotě. Příslušná národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí zpravodajským jednotkám.
3. Pojišťovací společnosti se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4. Pokud pojišťovací společnost zvolí tuto možnost, musí před každým následným využitím této výjimky obdržet souhlas příslušné národní centrální banky.
Článek 8
Lhůty
1. Za rok 2016 předávají zpravodajské jednotky příslušné národní centrální bance a/nebo příslušnému vnitrostátnímu orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci požadované čtvrtletní údaje nejpozději osm týdnů po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Tato lhůta se v každém následujícím roce zkracuje o jeden týden a v případě čtvrtletí končících v roce 2019 činí pět týdnů.
2. Za rok 2016 předávají zpravodajské jednotky příslušné národní centrální bance a/nebo příslušnému vnitrostátnímu orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci požadované roční údaje nejpozději 20 týdnů po skončení roku, ke kterému se údaje vztahují. Tato lhůta se v každém následujícím roce zkracuje o dva týdny a v v roce 2019 činí 14 týdnů.
Článek 9
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze III.
Článek 10
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění jejich statistických povinností, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, buď přímo nebo prostřednictvím příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s místními ujednáními o spolupráci, jakmile byl záměr takovou operaci provést zveřejněn a před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 11
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB ověřovat nebo vynuceně shromažďovat tyto informace sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá zpravodajská jednotka neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu nebo opravy stanovené v příloze III.
Článek 12
První vykazování
1. Poprvé se vykazují čtvrtletní údaje za první čtvrtletí roku 2016 a roční údaje za rok 2016.
2. Pojišťovací společnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. b) vykazují roční údaje od referenčního roku 2016. Kromě toho tyto pojišťovací společnosti vykáží úplný soubor údajů v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) za první čtvrtletí roku 2016, aby bylo možné sestavovat statistické informace o subsektoru pojišťovacích společností od počátku roku 2016.
Článek 13
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 28. listopadu 2014.
REGOLAMENT (UE) Nru 1374/2014 TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW
tat-28 ta' Novembru 2014
dwar rekwiżiti ta'rapportar statistiku għal korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni
(BĊE/2014/50)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b'mod partikolari l-Artikolu 5 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta' Novembru 1998 dwar il-ġbir ta' tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), u b'mod partikolari l-Artikoli 5(1) u 6(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea (2),
Billi:
(1)
Ir-Regolament (KE) Nru 2533/98 fl-Artikolu 2(1) jistipula illi, għat-twettiq tar-rekwiżiti ta' rapportar statistiku tiegħu, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), megħjun mill-banek ċentrali nazzjonali (BĊNi), għandu d-dritt jiġbor tagħrif statistiku fil-limiti tal-popolazzjoni tar-rapportar ta' referenza u ta' dak li huwa neċessarju sabiex jitwettqu l-kompiti tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali (SEBĊ). Jingħad mill-Artikolu 2(2)(a) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 li l-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni jagħmlu parti mill-popolazzjoni tar-rapportar ta' referenza għall-finijiet tat-twettiq tar-rekwiżiti ta' rappurtar statistiku tal-BĊE, inter alia, fil-qasam tal-istatistika monetarja u finanzjarja. Barra minn hekk, l-Artikolu 2(4) tar-Regolament (KE) Nru 2533 jistipula illi, f'każijiet debitament iġġustifikati, il-BĊE għandu d-dritt jiġbor tagħrif statistiku fuq bażi kkonsolidata. L-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 2533/93 jeħtieġ illi l-BĊE jispeċifika l-popolazzjoni ta' rapportar attwali fil-limiti tal-popolazzjoni ta' rapportar ta' referenza u jipprovdih bis-setgħa li jeżenta kompletament jew parzjalment klassijiet speċifiċi ta' aġenti tar-rapportar mir-rekwiżiti ta' rapportar statistiku tiegħu.
(2)
L-iskop tal-impożizzjoni ta' rekwiżiti ta' rapportar statistiku fuq korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni huwa li l-BĊE jingħata statistika adegwata dwar l-attivitajiet finanzjarji tas-subsettur tal-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni fl-Istati Membri li l-munita tagħhom hija l-euro (minn hawn 'il quddiem “Stati Membri taż-żona tal-euro”), li għandhom jitqiesu bħala territorju ekonomiku wieħed. Il-ġbir ta' tagħrif statistiku dwar korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni huwa meħtieġ sabiex jissodisfa ħrtiġijiet analitiċi regolari u ad hoc, biex jagħti appoġġ lill-BĊE fit-twettiq ta' analiżi monetarja u finanzjarja, u għall-kontribut tas-SEBĊ għall-istabbiltà tas-sistema finanzjarja.
(3)
Il-BĊNi għandu jkollhom is-setgħa li jiġbru t-tagħrif dwar korporazzjonjiet tal-assigurazzjoni mingħand il-popolazzjoni attwali tar-rapportar bħala parti minn qafas ta' rapportar statistiku aktar wiesa', sakemm it-twettiq tal-obbligi statistiċi tal-BĊE mhuwiex ippreġudikat. F'każijiet bħal dawn, huwa xieraq illi t-trasparenza tiġi żgurata billi l-aġenti tar-rapportar jiġu informati bl-għanijiet statistiċi varji li għalihom tinġabar id-dejta.
(4)
Sabiex jiġi mminimizzat il-piż tar-rapportar fuq il-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni, il-BĊNi għandhom ikollhom is-setgħa illi jikkombinaw l-obbligi ta' rapportar tagħhom taħt dan ir-Regolament mal-obbligi ta' rapportar tagħhom taħt ir-Regolament (UE) Nru 1011/2012 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2012/24) (3).
(5)
Hemm konnessjoni mill-qrib bejn id-dejta miġbura minn BĊNi għal finijiet statistiċi taħt dan ir-Regolament u d-dejta miġbura minn awtoritajiet nazzjonali kompetenti (NCAs) għal finijiet superviżorji taħt il-qafas stabbilit mid-Direttiva 2009/138/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Minħabba l-mandat ġenerali tal-BĊE skont l-Artikolu 5.1 tal-Istatut tas-Sistema Ewropea tal-Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (minn hawn 'il quddiem l-“Istatut tas-SEBĊ”) biex jinvolvu ruħhom f'kooperazzjoni ma' korpi oħra fil-qasam tal-istatistika, u sabiex jillimitaw il-piż amministrattiv u jevitaw d-duplikazzjoni tal-kompiti, il-BĊNi jistgħu jiksbu d-dejta li trid tiġi rrapportata skont dan ir-Regolament minn dejta miġbura taħt id-Direttiva 2009/138/KE, inkluż il-liġi nazzjonali li timplimenta dik id-Direttiva, filwaqt li tikkunsidra debitament it-termini ta' kwalunkwe arranġament ta' kooperazzjoni bejn il-BĊN relevanti u l-NCA relevanti. L-Artikolu 70 tad-Direttiva 2009/138/KE jistipula illi NCAs jistgħu jittrażmettu tagħrif intiż għat-twettiq tal-kompiti tagħhom skont dik id-Direttiva lill-BĊNi u korpi oħrajn b'funzjoni simili fil-kapaċità tagħhom bħala awtoritajiet monetarji.
(6)
Is-sistema Ewropea ta' kontijiet stabbilita mir-Regolament (UE) Nru 549/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) (minn hawn 'il quddiem l-“ESA 2010”) teħtieġ li l-assi u l-obbligazzjonijiet ta' unitajiet istituzzjonali jiġu rrapportati fil-pajjiż ta' residenza. Sabiex jiġi minimizzat il-piż tar-rapportarm jekk il-BĊNi jiksbu dejta li għandha tiġi rrapportata taħt dan ir-Regolament minn dejta miġbura taħt id-Direttiva 2009/138/KE, l-assi u l-obbligazzjonijiet ta' fergħat ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li l-uffiċċji prinċipali tagħhom huma residenti fiż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE) jistgħu jiġu aggregati ma' dawk tal-uffiċċji prinċipali. Informazzjoni limitata dwar fergħat ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni għandha tinġabar għall-finijiet ta' monitoraġġ tad-daqs tagħhom u ta' kwalunkwe devjazzjonijiet mill-ESA 2010.
(7)
L-istandards għall-protezzjoni u l-użu ta' tagħrif statistiku kunfidenzjali kif stipulat fl-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 għandhom japplikaw għall-ġbir ta' tagħrif statistiku taħt dan ir-Regolament.
(8)
Filwaqt illi huwa rikonoxxut illi regolamenti adottati skont l-Artikolu 34.1 tal-Istatut tas-SEBĊ ma jagħtu l-ebda dritt jew ma jimponu l-ebda obbligazzjoni fuq l-Istati Membri li l-munita tagħhom mhijiex l-euro (minn hawn 'il quddiem “Stati Membri li mhumiex fiż- żona tal-euro”), l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ japplika kemm lill-Istati Membri taż-żona tal-euro kif ukoll lil dawk li mhumiex fiż-żona tal-euro. Il-premessa 17 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 tjirreferi għall-fatt illi l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ, flimkien mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, jimplika li hemm obbligu biex jitfasslu u jiġu implimentati f'livell nazzjonali l-miżuri kollha illi l-Istati Membri li mhumiex fiż-żona tal-euro jqisu xierqa sabiex jinġabar it-tagħrif statistiku meħtieġ biex jiġu sodisfatti l-obbligi ta' rapportar statistiku tal-BĊE u jsiru t-tħejjijiet f'waqthom fil-qasam tal-istatistika sabiex huma jsiru Stati Membri taż-żona tal-euro.
(9)
L-Artikolu 7(1) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jistipula illi l-BĊE għandu l-poter jimponi sanzjonijiet fuq aġenti tar-rappurtar li jonqsu milli jikkonformaw mar-rekwiżiti għar-rappurtar tal-istatistika stabbiliti fir-regolamenti jew id-deċiżjonijiet tal-BĊE.
(10)
Sa mhux aktar tard mill-aħħar tas-sena 2020, il-Kunsill Governattiv għandu jevalwa l-merti u l-kosti ta': (a) żieda fil-kopertura tar-rapportar trimestrali minn 80 % għal 95 % tas-sehem tas-suq totali ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni f'kull Stat Membru taż-żona tal-euro; (b) ir-rapportar separat ta' assi u obbligazzjonijiet ta' fergħat ta' korporazzjonjonijiet tal-assigurazzjoni fejn il-fergħat huma residenti fi Stati Membri taż-żona tal-euro u l-entitajiet prinċipali ta' dawn il-fergħat huma residenti fiż-ŻEE; u (c) tnaqqis ulterjuri fiż-żmien għat-trażmissjoni ta' dejta minn aġenti tar-rapportar għal erba' ġimgħat, wara t-tmiem tat-trimestru li għalih tirreferi d-dejta,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-għanijiet ta' dan ir-Regolament:
1.
“korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni” u “IC” (subsettur 128 tal-ESA 2010) ifissru korporazzjoni finanzjarja jew kważi-korporazzjoni li hija involuta prinċipalment f'intermedjazzjoni finanzjarja bħala konsegwenza tal-ġbir komuni tar-riskji prinċipalment fil-forma ta' assigurazzjoni jew riassigurazzjoni diretta.
Dawn li ġejjin huma inklużi fid-definizzjoni:
(a)
korporazzjoni finanzjarja jew kważi-korporazzjoni li tipprovdi servizzi tal-assigurazzjoni fuq il-ħajja, fejn id-detenturi tal-polza jħallsu pagamenti regolari jew ta' darba lil assiguratur li min-naħa tiegħu jiggarantixxi li jħallas lid-detenturi tal-polza somma miftiehma, jew pagament fis-sena, f'data speċifika jew minn qabel;
(b)
korporazzjoni finanzjarja jew kważi-korporazzjoni li tipprovdi servizzi ta' assigurazzjoni mhux fuq il-ħajja biex tkopri riskji bħal ma humna, pereżempju, riskji ta' inċidenti, mard, nar jew inadempjenza tal-kreditu;
(c)
korporazzjoni finanzjarja jew kważi-korporazzjoni li tipprovdi servizzi ta' riassigurazzjoni, fejn l-assigurazzjoni tinxtara mill-assiguratur biex jipproteġi lilu nnifsu kontra numru għoli mhux mistenni ta' klejms jew ta' klejms eċċezzjonalment kbar.
Dawn li ġejjin ma humiex inklużi fid-definizzjoni:
(a)
fondi ta' investiment humna ddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1073/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2013/38) (6);
(b)
korporazzjonijiet finanzjarji vettura involuti fi transazzjonijiet ta' titolizzazzjoni kif iddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1075/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2013/40) (7);
(c)
istituzzjonijiet finanzjarji monetarji huma ddefiniti fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1071/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2013/33) (8);
(d)
fondi tal-pensjoni kif iddefiniti fil-paragrafu 2.105 tal-ESA 2010.
2.
“fergħa” tfisser aġenzija jew fergħa mhux inkorporata, iżda mhux l-uffiċċju prinċipali, ta' korporazzjoni tal-assigurazzjoni jew tar-riassigurazzjoni;
3.
“sussidjarja” tfisser entità inkorporata fejn entità oħra jkollha maġġoranza jew parteċipazzjoni sħiħa.
4.
“aġenti tar-rapportar” għandha t-tifsira kif iddefinita fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98;
5.
“residenti” għandha l-istess tifsira kif iddefinita f'Artiklu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98. Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, jekk entità legali jkun jonqosha dimensjoni fiżika, ir-residenza tagħha għandha tiġi ddeterminata mit-territorju ekonomiku li skont il-liġijiet tiegħu l-entità tkun ġiet inkorporata. Jekk l-entità mhijiex inkorporata, ir-residenza tagħha għandha tiġi ddeterminata mid-domiċilju legali tagħha, jiġifieri l-pajjiż li s-sistema legali tiegħu tirregola l-ħolqien u l-eżistenza kontinwata tal-entità;
6.
“BĊN relevanti” tfisser il-BĊN tal-Istat Membru taż-żona tal-euro li fih hija residenti l-korporazzjoni tal-assigurazzjoni;
7.
“NCA relevanti” tfisser l-NCA tal-Istat Membru taż-żona tal-euro li fih hija residenti l-korporazzjoni tal-assigurazzjoni;
8.
“dejta titolu b'titolu” tfisser dejta mqassma skont titoli individwali;
9.
“dejta partita b'partita” tfisser dejta mqassma skont assi jew obbligazzjonijiet individwali;
10.
“dejta aggregata” tfisser dejta li ma tkunx tqassmet f'assi jew obbligazzjonijiet individwali;
11.
“tranżazzjonijiet finanzjarji” tfisser tranżazzjonijiet li jirriżultaw mill-ħolqien, il-likwidazzjoni jew it-tibdil fis-sjieda ta' assi jew obbligazzjonijiet finanzjarji, kif deskritt aktar f'Parti 4 tal-Anness II;
12.
“rivalutazzjonijiet tal-prezz u tar-rata tal-kambju” tirreferi għal bidliet fil-valutazzjoni tal-assi u tal-obbligazzjonijiet li jirriżultaw jew minn bidiliet fil-prezz ta' assi jew ta' obbligazzjonijit u/jew mill-effett tar-rati tal-kambju fuq il-valuri mfissra f'euro ta' assi u obbligazzjonijiet iddenominati f'valuta barranija, kif deskritti aktar f'Parti 5 tal-Anness II..
Artikolu 2
Popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar
1. Fejn BĊNi jiġbru dejta skont l-ESA 2010, li teħtieġ li l-assi u l-obbligazzjonijiet ta' unitajiet istituzzjonali li għandhom jiġu rrapportati fil-pajjiż ta' residenza, il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar għandha tikkonsisti mill-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni residenti fit-territorju. tal-Istat Membru taż-żona tal-euro relevanti.
2. Fejn BĊNi jiksbu dejta li għandha tiġi rrapportata skont dan ir-Regolament minn dejta miġbura skont id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2009/138/KE jew ta' liġi nazzjonali li timplimenta dik id-Direttiva, il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar għandha tikkonsisti minn:
(a)
korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni inkorprati u residenti fit-territorju tal-Istat Membru relevanti taż-żona tal-euro, inkluż sussidjarji li l-entitajiet parent tagħhom jinsabu barra minn dak it-territorju;
(b)
fergħat ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni speċifikati fil-punt (a) li huma residenti barra t-territorju tal-Istat Membru relevanti taż-żona tal-euro; u
(c)
fergħat ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li huma residenti fit-territorju tal-Istat membru relevanti taż-żona tal-euro iżda li l-uffiċċju prinċipali tagħhom jinsab barra miż-ŻEE.
Fergħat ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li huma residenti fit-territorju ta' Stat Membru taż-żona tal-euro u li l-uffiċċju prinċipali tagħhom jinsab fiż-ŻEE ma humiex parti mill-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar.
3. Il-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni fil-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar għandhom ikunu soġġetti għar-rekwiżiti ta' rapportar statistiku kollha sakemm ma tapplikax deroga mogħtija bis-saħħa tal-Artikolu 7.
Artikolu 3
Lista ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni għal skopijiet statistiċi
1. Il-Bord Eżekuttiv tal-BĊE għandu jistabbilixxi u jżomm, għal skopijiet statistiċi, lista ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li jifformaw il-popolazzjoni attwalment soġġetta għar-rapportar skont dan ir-Regolament. Il-lista tista' tkun ibbażata fuq listi ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li preżentement isiru minn awtoritajiet nazzjonali, fejn dawn il-listi huma disponibbli, u supplimentata minn listi oħra ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li huma fid-definizzjoni ta' “korporazzjoni tal-assigurazzjoni” fl-Artikolu 1.
2. Il-BĊN relevanti jista' jitlob lil aġent tar-rapportar speċifikat fl-Artikolu 2(2)(a) biex jipprovdi l-informazzjoni neċessarja dwar il-fergħat tiegħu fejn din l-informazzjoni hija meħtieġa għall-finijiet tal-lista.
3. Il-BĊNi u l-BĊE għandhom jagħmlu din il-lista u l-aġġornamenti kollha tagħha disponibbli f'forma xierqa, inkluż b'mezzi elettroniċi, permezz tal-Internet jew, fuq talba mill-aġenti tar-rapportar ikkonċernati, f'forma fuq karta.
4. Jekk l-aħħar verżjoni elettronika aċċessibbli tal-lista msemmija f'dan l-Artikolu ma tkunx korretta, il-BĊE ma għandux jimponi sanzjonijiet fuq aġent tar-rapportar li ma jkunx wettaq kif suppost l-obbligi ta' rappurtar tiegħu sal-punt li jkun straħ fuq il-lista mhux korretta in bona fede.
Artikolu 4
Rekwiżiti ta' rapportar statistiku
1. L-aġenti ta' rappurtar għandhom jipprovdu lill-BĊN relevanti, jew direttament jew permezz tal-NCA relevanti, bis-saħħa ta' arranġamenti ta' kooperazzjoni lokali, u skont l-Annessi I u II:
(a)
fuq bażi trimestrali, dejta dwar l-istock ta' tmiem it-trimestru dwar l-assi u l-obbligazzjonijiet ta' korporazzjoniiet tal-assigurazzjoni, u b'konformità mal-Artikolu 5, aġġustamenti ta' rivalutazzjoni trimestrali jew tranżazzjonijiet finanzjarji, fejn applikabbli;
(b)
fuq bażi trimestrali, dejta dwar l-istock ta' tmiem it-trimestru dwar riżervi tekniċi tal-assigurazzjoni mhux fuq il-ħajja, mqassmin skont il-linja tan-negozju;
(c)
fuq bażi annwali, dejta dwar l-istock ta' tmiem is-sena dwar riżervi tekniċi tal-assigurazzjoni mhux fuq il-ħajja, mqassmin skont il-linja tan-negozju u ż-żona ġeografika.
2. Minbarra r-rekwiżiti tal-paragrafu 1, l-aġenti tar-rapportar li huma korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni inkorporati u residenti fit-territorju ta' Stat Membru taż-żona tal-euro għandhom jipprovdu lill-BĊN relevanti, direttament jew permezz tal-NCA relevanti bis-saħħa ta' arranġamenti ta' kooperazzjoni lokali, informazzjoni dwar primjums miktubin, klejms imġarrba u kummissjonijiet imħallsin. Din l-informazzjoni għandha tingħata fuq bażi annwali skont l-Annessi I u II.
3. Il-BĊNi jistgħu jiksbu d-dejta li trid tiġi rrapportata skont dan ir-Regolament mid-dejta li ġejja li tinġabar taħt il-qafas stabbilit mid-Direttiva 2009/138/KE:
(a)
dejta li tinsab f'formoli ta' rapportar kwantitattiv għal rapportar superviżorju, trażmessi lil BĊNi minn NCAs, kemm jekk il-BĊN u l-NCA huma stabbiliti separatament kif ukoll integrati fi ħdan l-istess istituzzjoni, skont it-termini tal-arranġamenti ta' kooperazzjoni lokali bejn iż-żewġ entitajiet; jew
(b)
dejta li tinsab f'formoli ta' rapportar kwantitattiv għal rapportar superviżorju, trażmessi minn aġenti li jirrapportaw direttament u b'mod simultanju lil BĊN u NCA.
Fejn formola ta' rapportar kwantitattiv għal rapportar superviżorju ikun fiha dejta meħtieġa biex jitwettqu r-rekwiżiti ta' rapportar statistiku ta' dan ir-Regolament, il-BĊNi għandhom ikollhom aċċess għall-formola kollha u kwalunkwe formola relatata li tkun meħtieġa għall-finijiet tal-kwalità tad-dejta.
L-Istati Membri jistgħu jistabbilixxu arranġamenti ta' kooperazzjoni biex jipprovdu ġbir ċentralizzat mill-NCA relevanti ta' informazzjoni li tindirizza kemm ir-rekwiżiti ta' ġbir ta' dejta taħt il-qafas stabbilit mid-Direttiva 2009/138/KE u r-rekwiżiti addizzjonali ta' ġbir ta' dejta ddefiniti f'dan ir-Regolament, b'konformità mal-liġi nazzjonali u termini ta' referenza armonizzati li jistgħu jiġu ddefiniti mill-BĊE.
4. Il-BĊNi għandhom jinformaw lill-aġenti tar-rapportar bl-iskopijiet varji li għalihom tinġabar id-dejta tagħhom.
Artikolu 5
Aġġustamenti ta' rivalutazzjoni u tranzazzjonijiet finanzjarji
Informazzjoni dwar aġġustamenti ta' rivalutazzjoni u tranżazzjonijiet finanzjarji, kif speċifikata aktar fl-Anness I u deskritti fl-Anness II, għandha tinkiseb kif ġej:
(a)
l-aġenti tar-rapportar għandhom jirrapportaw id-dejta aggregata dwar aġġustamenti ta' rivalutazzjoni u/jew tranżazzjonijiet finanzjarji, skont l-istruzzjonijiet tal-BĊN rilevanti;
(b)
Il-BĊNi għandhom jew iġibu approssimazzjonijiet tal-valur ta' tranżazzjonijiet ta' titoli minn dejta titolu b'titolu jew għandhom indirettament jiġbru dejta dwar tranżazzjonijiet bħal dawn mill-aġenti tar-rappotar fuq bażi ta' titolu b'titolu. Il-BĊNi jistgħu jsegwu approċċ simili għal assi li ma humiex titoli meta jkunu qegħdin jiġbru dejta partita b'partita;
(c)
għandhom jinkisbu approssimazzjonijiet tal-valur ta' tranżazzjonijiet finanzjarji li jikkonċernaw riżervi tekniċi tal-assigurazzjoni miżmumin minn korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni:
(i)
minn aġenti tar-rapportar, skont il-gwida tal-BĊN relevanti fuq il-bażi tal-aqwa prattiċi komuini li jistgħu jiġu definiti fil-livell taż-żona tal-euro; jew
(ii)
mill-BĊN relevanti, fuq il-bażi ta' dejta fornita minn korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni.
Artikolu 6
Regoli tal-kontabilità
1. Sakemm mhux stipulat mod ieħor f'dan ir-Regolament, ir-regoli tal-kontabilità segwiti minn korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni għall-finijiet ta' rapportar taħt dan ir-Regolament għandhom ikunu dawn stipulati fil-liġi nazzjonali relevanti li timplimenta d-Direttiva 2009/138/KE jew fi kwalunkwe standards nazzjonali jew internazzjonali oħrajn li għandhom jiġu segwiti minn korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni abbażi ta' struzzjonijiet mogħtija minn BĊNi.
2. Minbarra r-rekwiżiti ta' xi regoli ta' kontabilità segwiti minn korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni skont il-paragrafu 1, depożiti u self miżmumin minn korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni u ddenominati bħala “valur nominali” fit-Tabella 2.1 u fit-Tabella 2.2 tal-Anness I għandhom jiġu rrapportati skont l-ammont tal-kapital pendenti fi tmiem it-trimestru. It-tħassir u tnaqqis fil-valur kif iddeterminat mill-prattiċi ta' kontabilità relevanti għandhom ikunu esklużi minn dan l-ammont.
3. Mingħajr preġudizzju għall-prattiċi tal-kontabilità u l-arranġamenti ta' netting l-aktar użati fl-Istati Membri taż-żona tal-euro, l-assi u l-obbligazzjonijiet finanzjarji kollha għandhom jiġu rrapportati fuq bażi gross għal finijiet statistiċi.
Artikolu 7
Derogi
1. Id-derogi jistgħu jingħataw lil korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni żgħar kif ġej:
(a)
il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lill-iżgħar korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni f'termini ta' sehem tas-suq kif iddefinit fl-Artikolu 35(6) tad-Direttiva 2009/138/KE, sakemm il-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li jikkontribwixxu għall-karta tal-bilanċ aggregata trimestrali jammontaw għal tal-anqas 80 % tas-sehem tas-suq totali ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni f'kull Stat Membru taż-żona tal-euro;
(b)
il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lill-iżgħar korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni f'termini ta' sehem tas-suq kif iddefinit fl-Artikolu 35(4) tad-Direttiva 2009/138/KE, sakemm il-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni li jikkontribwixxu għall-karta tal-bilanċ aggregata trimestrali jammontaw għal tal-anaqas 95 % tas-sehem tas-suq totali ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni f'kull Stat Membru taż-żona tal-euro;
(c)
korporazzjoni tal-assigurazzjoni li ma hijiex meħtieġa tirrapporta xi dejta taħt il-punt (a) u (b) għandha tirrapporta sett ridott ta' informazzjoni, kif iddefinit mill-BĊN relevanti.
(d)
Il-BĊNi għandhom jivverifikaw it-twettiq tal-kundizzjonijiet stipulati fil-punti (a) u (b) ta' kull sena u fi żmien biżżejjed minn qabel sabiex jagħtu jew jirtiraw, jekk ikun meħtieġ, xi deroga b'effett mill-bidu tas-sena kalendarja ta' wara.
2. Il-BĊNi jistgħu jagħtu derogi lil korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni fir-rigward tar-rapportar ta' investimenti f'valuta u depożiti skont il-valur nominali.
Jekk id-dejta miġbura f'livell ogħla ta' aggregazzjoni turi li l-investimenti f'valuta u depożiti minn korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni residenti jammontaw għal anqas minn 10 % tat-total nazzjonali kkombinat tal-karti tal-bilanċ ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni u anqas minn 10 % tal-investimenti totali ta' korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni taż-żona tal-euro f'valuta u depożiti f'termini ta' stokks, il-BĊN relevanti jista' jiddeċiedi li ma jitlobx ir-rapportar ta' investimenti f'valuta u depożiti skont il-valur nominali. Il-BĊN relevanti għandu jinforma lill-aġenti tar-rapportar tiegħu b'deċiżjoni bħal din.
3. Il-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni jistgħu jagħżlu li ma jagħmlux użu minn deroga u li minnflok jissodisfaw l-obbligi ta' rapportar statistiku kollha speċifikati fl-Artikolu 4. Jekk korporazzjoni tal-assigurazzjoni tagħmel għażla bħal din, hija għandha tikseb minn qabel il-kunsens tal-BĊN relevanti qabel kull użu sussegwenti tad-deroga.
Artikolu 8
Tempestività
1. Għas-sena 2016, l-aġenti tar-rapportar għandhom jittrażmettu lill-BĊN relevanti jew lill-NCA relevanti jew lit-tnejn, skont l-arranġamenti ta' kooperazzjoni lokali, id-dejta trimestrali meħtieġa, ta' mill-inqas tmien ġimgħat wara t-tmiem tat-trimestru li miegħu tkun relatata d-dejta. Din id-data ta' skadenza għandha titressaq 'il quddiem b'ġimgħa fis-sena minn hemm 'il quddiem u għandha tkun ħames ġimgħat għal trimestri li jintemmu fl-2019.
2. Għas-sena 2016, l-aġenti tar-rapportar għandhom jittrażmettu lill-BĊN relevanti jew lill-NCA relevanti jew lit-tnejn, skont l-arranġamenti ta' kooperazzjoni lokali, id-dejta annwali meħtieġa, ta' mill-inqas 20 ġimgħa wara t-tmiem tas-sena li magħha tkun relatata d-dejta. Din id-data ta' skadenza għandha titressaq 'il quddiem b'ġimgħatejn fis-sena minn hemm 'il quddiem u għandha tkun 14-il ġimgħa għall-2019.
Artikolu 9
Standards minimi u arranġamenti ta' rapportar nazzjonali
1. L-aġenti tar-rapportat għandhom jikkonformaw mal-obbligi tar-rapportar statistiku b'konformità mal-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
2. Il-BĊNi għandhom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti tar-rapportar li jridu jiġu segwiti mill-aġenti li jirrapportaw ll-popolazzjoni attwali li tirrapporta b'konformità mar-rekwiżiti nazzjonali. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li dawn l-arranġamenti tar-rapportar jipprovdu l-informazzjoni statistika meħtieġa u jippermettu verifikazzjoni preċiża li huma sodisfatti l-istandards minimi għat-trasmissjoni, il-preċiżjoni u l-konformità mal-kunċetti u reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 10
Fużjonijiet, diviżjonijiet u riorganizzazzjonijiet
Fil-każ ta' fużjoni, diviżjoni jew riorganizzazzjoni li tista' taffettwa t-twettiq tal-obbligi statistiċi tagħhom, l-aġenti li jirrapportaw ikkonċernati għandhom jinformaw lill-BĊN relevanti, direttament jew permezz tal-NCA relevanti b'mod konformi ma' arranġamenti ta' kooperazzjoni lokali, malli l-intenzjoni li tiġi implimentata l-operazzjoni tkun ġiet ippubblikata u qabel ma tidħol fis-seħħ, bil-proċeduri li huma ppjanati biex jiġu sodisfatti r-rekwiżiti ta' rapportar statistiku stabbiliti f'dan ir-Regolament.
Artikolu 11
Verifika u ġbir obbligatorju
Il-BĊNi għandhom jeżerċitaw id-dritt li jivverifikaw jew li jiġbru b'mod obbligatorju t-tagħrif li l-aġenti li jirrapportaw huma mitluba jagħtu bis-saħħa ta' dan ir-Regolament, mingħajr preġudizzju għad-dritt tal-BĊE li jivverifika jew jiġbor b'mod obbligatorju din l-informazzjoni huwa stess. B'mod partikolari, il-BĊNi għandhom jeżerċitaw dan id-dritt meta aġent li jirrapporta ma jissodisfax l-istandards minimi tat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, u l-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet speċifikati fl-Anness III.
Artikolu 12
L-ewwel rapportar
1. L-ewwel rapportar għandu jibda b'dejta trimestrali għall-ewwel trimestru tal-2016 u dejta annwali għall-2016.
2. Il-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni msemmija fl-Artikolu 7(1)(b) għandhom jirrapportaw dejta annwali mis-sena ta' referenza 2016. Barra minn hekk, sabiex jikkumpilaw statistika dwar is-sottosettur tal-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni sa mill-bidu tal-2016, dawn il-korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni għandhom jirrapportaw ġabra sħiħa ta' dejta b'mod konformi mal-Artikolu 4(1)(a) għall-ewwel trimestru tal-2016.
Artikolu 13
Dispożizzjoni finali
Dan ir-Regolament ghandu jidhol fis-sehh fl-ghoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tieghu f'Il-Gurnal Ufficjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri skont it-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, it-28 ta' Novembru 2014.