NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 952/2013
ze dne 9. října 2013,
kterým se stanoví celní kodex Unie
(přepracované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 33, 114 a 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (Modernizovaný celní kodex) (3), je třeba provést řadu změn. V zájmu přehlednosti by uvedené nařízení mělo být přepracováno.
(2)
Je vhodné zajistit konzistentnost nařízení (ES) č. 450/2008 se Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména s články 290 a 291 uvedené smlouvy. Je rovněž vhodné, aby uvedené nařízení zohlednilo vývoj práva Unie a aby některá jeho ustanovení byla upravena s cílem usnadnit jejich uplatňování.
(3)
Za účelem doplnění nebo změn některých prvků tohoto nařízení, které nejsou podstatné, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(4)
Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit včasné a transparentní konzultace s odborníky členských států a podnikatelským sektorem.
(5)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci s cílem: stanovit formát a kód obecných požadavků týkajících se údajů pro účely výměny informací mezi celními orgány a mezi hospodářskými subjekty a celními orgány a uchovávání těchto informací, jakož i postupy pro výměnu a uchovávání informací, k níž lze použít jiné způsoby než metody elektronického zpracování dat; přijímat rozhodnutí, která umožní jednomu členskému státu nebo několika členským státům používat jiný způsob výměny a uchovávání informací, než je metoda elektronického zpracování dat; stanovit celní orgán příslušný pro registraci hospodářských subjektů a jiných osob; stanovit technické postupy pro vývoj, údržbu a používání elektronických systémů; stanovit postupy pro svěřování a prokazování oprávnění celního zástupce poskytovat služby v jiném členském státě, než ve kterém je usazen; stanovit postupy pro předkládání a přijímání žádostí o přijetí rozhodnutí v rámci celních předpisů, přijetí a sledování uvedených rozhodnutí; postupy pro prohlášení rozhodnutí za neplatné, zrušení a změnu v případě rozhodnutí přijatých ve prospěch určité osoby; postupy pro používání rozhodnutí týkajícího se závazných informací poté, co pozbude platnosti nebo je zrušeno, a oznámení celním orgánům, že přijímání rozhodnutí týkajících se závazných informací se pozastavuje a že toto pozastavení se ruší; přijmout rozhodnutí požadující po členských státech zrušení rozhodnutí týkajícího se závazných informací; přijmout postupy pro uplatňování kritérií pro udělování statusu oprávněného hospodářského subjektu; opatření pro zajištění jednotného uplatňování celních kontrol, včetně výměny informací o rizicích a analýzy rizik,
společných kritérií rizik a norem, kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly; stanovit přístavy nebo letiště, kde se mají provádět celní kontroly a formality ohledně příručních a zapsaných zavazadel; stanovit pravidla pro přepočet měn; stanovit opatření pro jednotnou správu celních kvót a celních stropů a řízení dohledu nad propuštěním zboží do volného oběhu nebo nad jeho vývozem; stanovit opatření k určení sazebního zařazení zboží; stanovit postupy pro předkládání a ověřování dokladů o nepreferenčním původu; postupy pro usnadnění zavedení preferenčního původu zboží v Unii; povolit dočasnou odchylku z pravidel preferenčního původu zboží, na které se vztahují preferenční opatření přijatá jednostranně Unií; stanovit opatření k určení původu konkrétních druhů zboží; stanovit postupy pro určení celní hodnoty zboží; stanovit postupy pro poskytnutí jistoty, určení částky jistoty, její sledování a uvolnění, jakož i zrušení a odstoupení od závazku, který poskytl ručitel; stanovit postupy pro dočasný zákaz použití souborných jistot; přijmout opatření na zajištění vzájemné pomoci mezi celními orgány v případě vzniku celního dluhu; postupy pro vrácení a prominutí částky dovozního nebo vývozního cla včetně informací poskytovaných Komisi; přijmout rozhodnutí o vrácení nebo prominutí částky dovozního nebo vývozního cla; stanovit postupy pro podávání, změnu a zrušení platnosti vstupního souhrnného celního prohlášení; stanovit lhůtu, v níž je třeba provést analýzu rizik na základě vstupního souhrnného celního prohlášení; stanovit postupy pro oznamování příjezdu námořního plavidla nebo letadla a dopravě zboží na příslušné místo;
stanovit postupy pro předkládání zboží celnímu úřadu; postupy pro podávání, změnu a zrušení platnosti celního prohlášení pro dočasné uskladnění a přemísťování zboží v dočasném uskladnění; postupy pro prokazování a ověřování celního statusu zboží Unie; postupy pro určení jiných příslušných celních úřadů, než je úřad příslušný v místě, kde je zboží celnímu úřadu předkládáno, a pro podávání celního prohlášení, pokud jsou použity jiné způsoby než metoda elektronického zpracování dat; postupy pro podávání standardního celního prohlášení a pro dostupnost podkladů; postupy pro podávání zjednodušeného celního prohlášení a doplňkového celního prohlášení; postupy pro podávání celního prohlášení před předložením zboží celnímu úřadu, přijímání celního prohlášení a změny celního prohlášení po propuštění zboží; opatření pro určení podpoložky celního sazebníku zboží, na které se vztahuje nejvyšší sazba dovozního nebo vývozního cla, tvoří-li zásilku zboží, které patří do různých podpoložek celního sazebníku; postupy pro centralizované celní řízení a upuštění od povinnosti předkládat v této souvislosti zboží; postupy pro zápis do záznamů deklaranta; stanovit postupy pro celní formality a kontroly prováděné držitelem povolení v souvislosti se samoschválením; stanovit opatření pro ověření
celního prohlášení, kontroly zboží a odběru vzorků a výsledků ověření; stanovit postupy pro nakládání se zbožím; stanovit postupy pro poskytování informací potvrzujících, že byly splněny podmínky pro osvobození od dovozního cla pro vrácené zboží a pro překládání dokladů o tom, že byly splněny podmínky pro osvobození od dovozního cla pro produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané z moře; stanovit postupy pro přezkum hospodářských podmínek v kontextu zvláštních režimů; stanovit postupy pro vyřízení zvláštního režimu; stanovit postupy pro převod práv a povinností a pohyb zboží v kontextu zvláštních režimů; stanovit postupy pro používání rovnocenného zboží v kontextu zvláštních režimů; stanovit postupy pro uplatňování mezinárodních tranzitních nástrojů na celním území Unie; postupy pro propuštění zboží do režimu tranzitu Unie, ukončení tohoto režimu, fungování zjednodušení tohoto celního režimu a celní dohled nad zbožím přepravovaným v režimu vnějšího tranzitu Unie přes území země nebo území mimo celní území Unie; postupy pro propouštění
zboží do režimu uskladnění v celním skladu nebo režimu svobodného pásma; stanovit lhůtu, v níž je třeba provést analýzu rizik na základě prohlášení před výstupem zboží; stanovit postupy pro výstup zboží; stanovit postupy pro podávání, změnu a zrušení platnosti výstupního souhrnného celního prohlášení; stanovit postupy pro podávání, změnu a zrušení platnosti oznámení o zpětném vývozu; stanovit pracovní program podporující vývoj souvisejících elektronických systémů a upravující stanovení přechodných období; přijmout rozhodnutí povolující členským státům testovat zjednodušení při uplatňování celních předpisů, zejména pokud se tato zjednodušení týkají informačních technologií. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(6)
S ohledem na spolupráci, která je nezbytná mezi členskými státy a Komisí v zájmu rozvíjení, údržby a nasazování elektronických systémů potřebných pro provádění celního kodexu Unie (kodexu), by Komise neměla přijmout pracovní program podporující takový rozvoj a upravující stanovení přechodných období, pokud není výborem přezkoumávajícím návrh prováděcího aktu vydáno žádné stanovisko.
(7)
Poradní postup by se měl použít pro přijetí: rozhodnutí, která umožní jednomu členskému státu nebo několika členským státům používat jiný způsob výměny a uchovávání informací, než je metoda elektronického zpracování dat, neboť se tato rozhodnutí nevztahují na všechny členské státy; rozhodnutí požadujících po členských státech zrušení rozhodnutí týkajícího se závazných informací, neboť se tato rozhodnutí vztahují pouze na jeden členský stát a mají za cíl dodržování celních předpisů; rozhodnutí o vrácení nebo prominutí částky dovozního nebo vývozního cla, neboť se tato rozhodnutí přímo vztahují na žadatele o uvedené vrácení nebo prominutí.
(8)
Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech by Komise měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týkající se: opatření pro zajištění jednotného uplatňování celních kontrol, včetně výměny informací o rizicích a analýzy rizik, společných kritérií rizik a norem, kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly; určení sazebního zařazení zboží; určení původu konkrétních druhů zboží; opatření dočasně zakazujících použití souborných jistot.
(9)
Unie je založena na celní unii. Je žádoucí, aby se v zájmu hospodářských subjektů i celních orgánů v Unii platné celní předpisy zahrnuly do jednoho kodexu. Vycházeje z myšlenky vnitřního trhu by měl uvedený kodex obsahovat obecná pravidla a postupy, které zajistí provádění tarifních opatření a dalších opatření společné politiky zaváděných na úrovni Unie v rámci obchodu se zbožím mezi Unií a zeměmi nebo územími mimo celní území Unie při zohlednění požadavků těchto společných politik. Celní předpisy by měly být lépe sladěny s předpisy, které se týkají výběru dovozních poplatků, aniž by se měnila oblast působnosti platných daňových předpisů.
(10)
Při další modernizaci celních předpisů by se měly řádně vzít v úvahu názory hospodářských subjektů, aby se zajistilo skutečné zjednodušení administrativy.
(11)
V souladu se sdělením Komise ze dne 9. srpna 2004 nazvaným "Ochrana finančních zájmů Společenství - boj proti podvodům - akční plán na období 2004-2005" je vhodné upravit právní rámec pro ochranu finančních zájmů Unie.
(12)
Základem nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), bylo sjednocení celních režimů používaných v jednotlivých členských státech v osmdesátých letech 20. století. Uvedené nařízení bylo od svého zavedení opakovaně a podstatně změněno, aby řešilo specifické problémy, jakými je ochrana dobré víry nebo zohlednění bezpečnostních požadavků. Další změny uvedeného nařízení byly zavedeny nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 ze dne 13. dubna 2005 (6) a následně zahrnuty do nařízení (ES) č. 450/2008 v důsledku významných právních změn, které nastaly v posledních letech na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni, jako např. uplynutí doby platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a vstup v platnost aktů o přistoupení z let 2003, 2005 a 2011, jakož i Protokolu o změně Mezinárodní úmluvy o zjednodušení a sladění celních režimů (revidovaná Kjótská úmluva), k němuž Unie přistoupila na základě rozhodnutí Rady 2003/231/ES ze dne 17. března 2003 (7).
(13)
Je vhodné zavést do kodexu právní rámec, na jehož základě se některá ustanovení celních předpisů použijí na obchod se zbožím Unie mezi částmi celního území, na něž se vztahují ustanovení směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (8) nebo směrnice Rady 2008/118/ES ze dne 16. prosince 2008 o obecné úpravě spotřebních daní (9), a částmi tohoto území, na něž se daná ustanovení nevztahují, nebo na obchod mezi částmi, na něž se daná ustanovení nevztahují. Vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o zboží Unie, a vzhledem k fiskální povaze příslušných opatření v rámci uvedeného obchodu uvnitř Unie je zavedení příslušných zjednodušení celních formalit, jež se na toto zboží použijí, odůvodněné.
(14)
Za účelem zohlednění zvláštního daňového režimu některých částí celního území Unie, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o celní formality a kontroly, které se použijí na obchod se zbožím Unie mezi těmito částmi a zbytkem celního území Unie.
(15)
Zjednodušení dovoleného obchodu a boj proti podvodům vyžadují jednoduché, rychlé a standardní celní režimy a postupy. Je proto vhodné v souladu se sdělením Komise ze dne 24. července 2003 nazvaným "Jednoduché a bezpapírové prostředí pro cla a obchod" zjednodušit celní předpisy, což umožní využívání moderních nástrojů a technologií a dále podpoří jednotné používání celních předpisů a modernizovaných přístupů k celní kontrole, a napomoci tak k zajištění základu pro účinné a jednoduché celní řízení. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti podniků by měly být celní režimy sloučeny nebo sladěny a jejich počet by měl být snížen na režimy, které jsou hospodářsky odůvodněné.
(16)
S dotvořením vnitřního trhu, snížením překážek mezinárodního obchodu a investic a rostoucí potřebou zajistit bezpečnost a zabezpečení vnějších hranic Unie se změnila role celních orgánů, které získaly vedoucí postavení v dodavatelském řetězci a v rámci sledování a řízení mezinárodního obchodu se staly katalyzátorem konkurenceschopnosti zemí a společností. Celní předpisy by proto měly odrážet novou hospodářskou situaci a nové postavení celních orgánů a jejich úkoly.
(17)
Používání informačních a komunikačních technologií, jak je stanoví rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 70/2008/ES ze dne 15. ledna 2008 o bezpapírovém prostředí pro celnictví a obchod (10), je klíčovým prvkem při zajišťování usnadnění obchodu a současně i účinnosti celních kontrol, a tudíž i při snižování nákladů podniků a rizik pro společnost. Je proto nezbytné stanovit v kodexu právní rámec, v němž lze uvedené rozhodnutí provést, a zejména právní zásadu, podle níž se veškeré celní a obchodní operace musí provádět elektronicky a informační a komunikační systémy pro celní operace musí poskytnout hospodářským subjektům v každém členském státě stejné možnosti.
(18)
Za účelem zajištění bezpapírového prostředí pro celnictví a obchod, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o obecné požadavky týkající se údajů pro účely výměny a uchovávání informací prostřednictvím elektronického zpracování dat, pokud jde o situace, kdy pro takovou výměnu a uchovávání mohou být použity jiné způsoby, a pokud jde o registraci osob. Jiné způsoby než metody elektronického zpracování dat by mohly být používány zejména přechodně, pokud nejsou nezbytné elektronické systémy dosud v provozu, avšak ne déle než do 31. prosince 2020. Pokud jde o centralizované celní řízení, dokud nebudou zprovozněny nezbytné elektronické systémy, tato přechodná opatření by zachovávala postup v současné době známý jako „jednotné povolení pro zjednodušené postupy“.
(19)
Používání informačních a komunikačních technologií by mělo být doplněno harmonizovaným a standardizovaným používáním celních kontrol ze strany členských států s cílem zajistit rovnocennou úroveň celních kontrol v celé Unii, aby tak na různých místech vstupu do Unie a výstupu z ní nedocházelo k jednání narušujícímu hospodářskou soutěž.
(20)
V zájmu usnadnění podnikání a současného zajištění odpovídající úrovně kontroly zboží vstupujícího na celní území Unie nebo je opouštějícího je žádoucí, aby byly informace poskytované hospodářskými subjekty při zohlednění příslušných předpisů o ochraně údajů sdíleny mezi celními orgány a ostatními subjekty podílejícími se na této kontrole. Uvedené kontroly prováděné jednotlivými orgány by měly být harmonizovány do té míry, aby hospodářský subjekt musel podávat informace jen jednou a uvedené orgány by prováděly kontrolu zboží ve stejnou dobu a na stejném místě.
(21)
V zájmu usnadnění podnikání by měl mít každý i nadále právo nechat se v celním řízení zastupovat. Nemělo by však již být možné, aby bylo toto právo na zastupování vyhrazeno podle právních předpisů stanovených jedním z členských států jen někomu. Kromě toho by měl být celní zástupce, který splňuje kritéria pro udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu pro celní zjednodušení, oprávněn poskytovat své služby v jiném členském státě, než ve kterém je usazen. Jako obecné pravidlo by měl být celní zástupce usazen na celním území Unie. Od této povinnosti by mělo být upuštěno, jestliže celní zástupce jedná jménem osob, u nichž se nepožaduje, aby byly usazeny na celním území Unie, nebo v jiných odůvodněných případech.
(22)
Na veškerá rozhodnutí v rámci celních předpisů včetně závazných informací by se měla vztahovat stejná pravidla. Všechna taková rozhodnutí by měla platit v celé Unii a v případě, že nejsou v souladu s celními předpisy nebo jejich výkladem, by mělo být možné prohlásit je za neplatné, změnit je, pokud není stanoveno jinak, nebo je zrušit.
(23)
Pro zjednodušení celních režimů v elektronickém prostředí je nezbytné, aby celní orgány různých členských států měly společnou působnost. V rámci celého vnitřního trhu je nutné zajistit odpovídající úroveň účinných, odrazujících a přiměřených sankcí.
(24)
Důvěryhodné hospodářské subjekty, které dodržují pravidla, by měly vystupovat v postavení oprávněných hospodářských subjektů, pokud jim bylo uděleno povolení pro celní zjednodušení nebo povolení v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, popřípadě obě tato povolení. V závislosti na druhu uděleného povolení by oprávněné hospodářské subjekty měly mít možnost maximálně využívat rozšířeného používání celního zjednodušení nebo mít přístup ke zjednodušením v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. Měly by rovněž obdržet zvýhodněné zacházení, pokud jde o celní kontroly, jako například méně fyzických kontrol a kontrol dokumentů.
(25)
Důvěryhodné hospodářské subjekty, které dodržují pravidla, by měly mít možnost využívat vzájemného mezinárodního uznávání statusu „oprávněných hospodářských subjektů“.
(26)
Aby byla zaručena rovnováha mezi povinností celních orgánů zajistit řádné uplatňování celních předpisů na jedné straně a právem hospodářských subjektů na spravedlivé zacházení na straně druhé, měly by být celním orgánům přiznány rozsáhlé kontrolní pravomoci a hospodářským subjektům právo na odvolání.
(27)
V souladu s Listinou základních práv Evropské unie je nezbytné poskytnout každé osobě vedle práva na odvolání proti jakémukoli rozhodnutí celních orgánů i právo na slyšení předtím, než je přijato rozhodnutí, které by se jí mohlo nepříznivě dotknout. Omezení tohoto práva však může být odůvodněné, zejména pokud to vyžaduje povaha nebo úroveň ohrožení bezpečnosti a zabezpečení Unie a osob pobývajících na jejím území, ohrožení zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, ohrožení životního prostředí nebo spotřebitelů.
(28)
S cílem minimalizovat rizika pro Unii, její občany a její obchodní partnery by mělo být harmonizované používání celních kontrol ze strany členských států založeno na společném rámci pro řízení rizik a elektronickém systému pro jeho provádění. Zavedení rámce pro řízení rizik, který bude společný pro všechny členské státy, by nemělo členským státům bránit v provádění namátkových kontrol zboží.
(29)
Za účelem zajištění konzistentního a rovného zacházení s osobami, jichž se týkají celní formality a kontroly, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení dalších případů, kdy celní zástupce nemusí být usazen na celním území Unie, jakož i pravidel souvisejících s rozhodnutími přijímanými celními orgány, včetně pravidel týkajících se závazných informací, oprávněného hospodářského subjektu a zjednodušení.
(30)
Je nutné stanovit skutečnosti, na jejichž základě se uplatňují dovozní nebo vývozní cla a další opatření stanovená v rámci obchodu se zbožím. Vyžadují-li to potřeby obchodu, je rovněž vhodné stanovit podrobnější předpisy pro vydávání dokladů o původu v Unii.
(31)
Za účelem doplnění skutečností, na jejichž základě se uplatňují dovozní nebo vývozní cla a další opatření, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o pravidla původu zboží.
(32)
S cílem zabránit obtížím při stanovení právního základu pro vznik celního dluhu je žádoucí spojit všechny případy vzniku celního dluhu při dovozu, které jsou odlišné od vzniku celního dluhu na základě celního prohlášení, s návrhem na propuštění do volného oběhu nebo na dočasné použití s částečným osvobozením od cla. Totéž by mělo platit i pro vznik celního dluhu při vývozu.
(33)
Je vhodné stanovit místo, kde vzniká celní dluh a kde by mělo být vybráno dovozní či vývozní clo.
(34)
Pravidla pro zvláštní režimy by měla umožnit použití jedné jistoty pro všechny kategorie zvláštních režimů a zajistit, aby tato jistota byla souborná a zahrnovala větší počet transakcí.
(35)
Za určitých podmínek by měla být povolena souborná jistota se sníženou částkou, a to i pro celní dluh a jiné poplatky, nebo s možností zproštění povinnosti jistotu poskytnout. Souborná jistota se sníženou částkou pro celní dluhy a jiné poplatky, by se měla rovnat poskytnutí jistoty pro celou výši splatného dovozního nebo vývozního cla, zejména pro účely propuštění dotyčného zboží a zaúčtování.
(36)
Za účelem zajištění lepší ochrany finančních zájmů Unie a členských států by měla jistota krýt i zboží, které v zásilce nebo celním prohlášení, pro něž je poskytnuta, není uvedeno nebo je uvedeno nesprávně. Ze stejného důvodu by se závazek ručitele měl rovněž vztahovat na částky dovozního nebo vývozního cla, které mají být zaplaceny v návaznosti na kontroly po propuštění zboží.
(37)
Za účelem zabezpečení finančních zájmů Unie a členských států a omezení podvodných operací je vhodné přijmout předpisy zahrnující několikastupňová opatření pro použití souborné jistoty. Pokud hrozí zvýšené nebezpečí podvodu, měla by existovat možnost dočasně zakázat používání souborné jistoty s přihlédnutím ke konkrétní situaci dotyčných hospodářských subjektů.
(38)
V případech, kdy celní dluh vznikne nedodržením celních předpisů, je vhodné vzít v úvahu dobrou víru dotyčné osoby a co nejvíce snížit dopad nedbalosti ze strany dlužníka.
(39)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie a členských států a doplnění pravidel týkajících se celního dluhu a jistot by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o místo vzniku celního dluhu, výpočet částky dovozního a vývozního cla, jistotu za tyto částky a vybrání, vrácení, prominutí a zánik celního dluhu.
(40)
Je nutné stanovit zásadu, podle které se určuje celní status zboží Unie, a okolnosti, které vedou ke ztrátě tohoto statusu, a určit případy, v nichž tento status zůstane nezměněn, pokud zboží dočasně opustilo celní území Unie.
(41)
Za účelem zajištění volného pohybu zboží Unie na celním území Unie a celního zacházení se zbožím, které není zbožím Unie a bylo na toto území přepraveno, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení celního statusu zboží, ztrátu celního statusu zboží Unie, zachování tohoto statusu u zboží, které dočasně opouští celní území Unie, a osvobození vráceného zboží od cla.
(42)
Pokud hospodářský subjekt předem poskytl nezbytné informace pro kontroly přípustnosti zboží z hlediska rizik, je vhodné zajistit, aby se rychlé propuštění zboží stalo pravidlem. Kontroly daňové a obchodní politiky by měl provádět především celní úřad příslušný pro prostory hospodářského subjektu.
(43)
Pravidla týkající se celních prohlášení a propuštění zboží do celního režimu by měla být modernizována a zjednodušena, zejména prostřednictvím požadavku, aby se celní prohlášení podávala zpravidla elektronickou cestou, a stanovením pouze jednoho typu zjednodušeného celního prohlášení a možnosti podat celní prohlášení ve formě zápisu do záznamů deklaranta.
(44)
Jelikož revidovaná Kjótská úmluva prosazuje, aby se celní prohlášení podávalo, registrovalo a kontrolovalo před příchodem zboží a aby místo podání prohlášení mohlo být jiné než místo, kde se zboží fyzicky nachází, je vhodné stanovit, že centralizované celní řízení bude probíhat v místě, kde je hospodářský subjekt usazen.
(45)
Je vhodné na úrovni Unie stanovit pravidla, která by vymezila okolnosti, za nichž celní orgány mohou zboží zničit nebo s ním jinak nakládat, což muselo být dříve upraveno vnitrostátními právními předpisy.
(46)
S cílem doplnit pravidla týkající se propuštění zboží do celního režimu a zajistit rovné zacházení s dotčenými osobami by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungováni EU, pokud jde o pravidla týkající se celního prohlášení a propuštění zboží.
(47)
Je vhodné stanovit společná a jednoduchá pravidla pro zvláštní režimy doplněná malým souborem pravidel pro každou kategorii zvláštního režimu, aby se výběr správného režimu pro hospodářský subjekt zjednodušil, zabránilo se chybám a snížil se počet případů dodatečně vybíraného a vraceného cla po propuštění zboží.
(48)
Je třeba usnadnit udělování povolení pro více zvláštních režimů s jednou jistotou a jedním kontrolním celním úřadem a mít pro tyto případy jednoduchá pravidla týkající se vzniku celního dluhu. Základní zásadou by mělo být, že se zboží, které bylo propuštěno do zvláštního režimu, nebo produkty získané z tohoto zboží, oceňují v okamžiku vzniku celního dluhu. V hospodářsky odůvodněných případech by však mělo být rovněž možné ocenit zboží v době, kdy bylo propuštěno do zvláštního režimu. Stejné zásady by se měly vztahovat na obvyklé formy manipulace.
(49)
S ohledem na vyšší počet opatření týkajících se bezpečnosti by se umístění zboží do svobodných pásem mělo stát celním režimem a na zboží by se měly vztahovat celní kontroly při vstupu a kontroly dokladů.
(50)
Jelikož již není nadále nutné oznamovat záměr zpětného vývozu, měl by být režim aktivního zušlechťovacího styku v podmíněném systému sjednocen s režimem přepracování pod celním dohledem a režim aktivního zušlechťovacího styku v systému navracení by měl být zrušen. Tento jednotný režim aktivního zušlechťovacího styku by měl rovněž zahrnovat zničení zboží s výjimkou případů, kdy zničení provádějí celní orgány nebo kdy se provádí pod celním dohledem.
(51)
Za účelem doplnění pravidel týkajících se zvláštních režimů a zajištění rovného zacházení s dotčenými osobami by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungováni EU, pokud jde o pravidla týkající se případů, kdy je zboží propuštěno do zvláštních režimů, pokud jde o pohyb takového zboží, obvyklé formy manipulace s ním a jeho rovnocennost a pokud jde o vyřízení těchto režimů.
(52)
Opatření týkající se bezpečnosti ve vztahu ke zboží Unie, které opustilo celní území Unie, by se měla rovněž vztahovat na zpětný vývoz zboží, které není zbožím Unie. Stejná pravidla by se měla použít na všechny druhy zboží, přičemž jsou případně možné určité výjimky, např. u zboží, které je pouze přepravováno přes celní území Unie.
(53)
Za účelem zajištění celního dohledu nad zbožím vstupujícím na celní území Unie nebo je opouštějícím a uplatňování opatření týkajících se bezpečnosti, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungováni EU, pokud jde o pravidla týkající se vstupního souhrnného celního prohlášení a prohlášení před výstupem zboží.
(54)
Pro další usnadnění cel a obchodu, zejména využíváním nejnovějších nástrojů a technologií, by členským státům mělo být povoleno, aby za určitých podmínek a na žádost testovaly po omezenou dobu zjednodušení uplatňování celních předpisů. Tato možnost by neměla ohrozit uplatňování těchto předpisů nebo vytvářet nové povinnosti pro hospodářské subjekty, které se mohou těchto testů účastnit pouze na základě dobrovolnosti.
(55)
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské Unii (dále jen „Smlouva o EU“) je pro dosažení základních cílů, které spočívají v účinném fungování celní unie a provádění společné obchodní politiky, nezbytné a vhodné stanovit obecná pravidla a postupy vztahující se na zboží vstupující na celní území Unie nebo je opouštějící. V souladu s čl. 5 odst. 4 prvním pododstavcem Smlouvy o EU toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(56)
Za účelem zjednodušení a racionalizace celních předpisů byla do kodexu v zájmu transparentnosti zapracována řada ustanovení, která jsou obsažena v samostatných aktech Unie. Nařízení Rady (EHS) č. 3925/91 ze dne 19. prosince 1991 o vyloučení kontroly a formalit u příručních a zapsaných zavazadel osob uskutečňujících lety a námořní cesty uvnitř Společenství (11), nařízení (EHS) č. 2913/92, nařízení Rady (ES) č. 1207/2001 ze dne 11. června 2001 o postupech usnadňujících vydávání nebo vystavování dokladů o původu ve Společenství a vydávání některých oprávnění schváleného vývozce podle předpisů upravujících preferenční obchod mezi Evropským společenstvím a některými zeměmi (12) a nařízení (ES) č. 450/2008 by proto měla být zrušena.
(57)
Ustanovení tohoto nařízení, která stanoví přenesení pravomoci a svěření prováděcích pravomocí, a ustanovení o poplatcích a nákladech by se měla použít ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Ostatní ustanovení by se měla použít od 1. června 2016.
(58)
Tímto nařízením by neměly být dotčeny stávající ani budoucí předpisy Unie o přístupu k dokumentům přijaté v souladu s čl. 15 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tímto nařízením rovněž nejsou dotčeny vnitrostátní pravidla pro přístup k dokumentům.
(59)
Komise by měla vyvinout úsilí o zajištění toho, aby tímto nařízením stanovené akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty vstoupily v platnost v dostatečném předstihu před dnem použitelnosti kodexu, aby se umožnilo včasné provedení ze strany členských států,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Rozsah působnosti celních předpisů, úloha celních orgánů a definice
KAPITOLA 2
Práva a povinnosti osob v souvislosti s celními předpisy
Oddíl 1
Poskytování informací
Oddíl 2
Zastupování v celním řízení
Oddíl 3
Rozhodnutí v rámci celních předpisů
Oddíl 4
Oprávněný hospodářský subjekt
Oddíl 5
Sankce
Oddíl 6
Opravné prostředky
Oddíl 7
Kontrola zboží
Oddíl 8
Uchovávání dokladů a jiných informací a poplatky a náklady
KAPITOLA 3
Přepočet měn a lhůty
HLAVA II
FAKTORY, NA JEJICHŽ ZÁKLADĚ SE UPLATNÍ DOVOZNÍ NEBO VÝVOZNÍ CLO A JINÁ OPATŘENÍ PŘI OBCHODU SE ZBOŽÍM
KAPITOLA 1
Společný celní sazebník a sazební zařazení zboží
KAPITOLA 2
Původ zboží
Oddíl 1
Nepreferenční původ
Oddíl 2
Preferenční původ
Oddíl 3
Určení původu zvláštních druhů zboží
KAPITOLA 3
Hodnota zboží pro celní účely
HLAVA III
CELNÍ DLUH A JISTOTY
KAPITOLA 1
Vznik celního dluhu
Oddíl 1
Celní dluh při dovozu
Oddíl 2
Celní dluh při vývozu
Oddíl 3
Společná ustanovení pro celní dluh při dovozu i vývozu
KAPITOLA 2
Jistota za celní dluh, který by mohl vzniknout, nebo který vznikl
KAPITOLA 3
Výběr, platba, vrácení a prominutí částky dovozního nebo vývozního cla
Oddíl 1
Vyměření výše dovozního nebo vývozního cla, oznámení celního dluhu a zaúčtování
Oddíl 2
Platba částky dovozního nebo vývozního cla
Oddíl 3
Vrácení a prominutí
KAPITOLA 4
Zánik celního dluhu
HLAVA IV
ZBOŽÍ VSTUPUJÍCÍ NA CELNÍ ÚZEMÍ UNIE
KAPITOLA 1
Vstupní souhrnné celní prohlášení
KAPITOLA 2
Vstup zboží
Oddíl 1
Vstup zboží na celní území Unie
Oddíl 2
Předložení zboží, jeho vykládka a kontrola
Oddíl 3
Dočasné uskladnění zboží
HLAVA V
OBECNÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE CELNÍHO STATUSU, PROPUŠTĚNÍ ZBOŽÍ DO CELNÍHO REŽIMU, OVĚŘOVÁNÍ, PROPUŠTĚNÍ ZBOŽÍ A NAKLÁDÁNÍ SE ZBOŽÍM
KAPITOLA 1
Celní status zboží
KAPITOLA 2
Propuštění zboží do celního režimu
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Oddíl 2
Standardní celní prohlášení
Oddíl 3
Zjednodušená celní prohlášení
Oddíl 4
Ustanovení, která se použijí na všechna celní prohlášení
Oddíl 5
Jiná zjednodušení
KAPITOLA 3
Ověřování a propuštění zboží
Oddíl 1
Ověřování
Oddíl 2
Propuštění
KAPITOLA 4
Nakládání se zbožím
HLAVA VI
PROPUŠTĚNÍ DO VOLNÉHO OBĚHU A OSVOBOZENÍ OD DOVOZNÍHO CLA
KAPITOLA 1
Propuštění do volného oběhu
KAPITOLA 2
Osvobození od dovozního cla
Oddíl 1
Vrácené zboží
Oddíl 2
Mořský rybolov a produkty získané z moře
HLAVA VII
ZVLÁŠTNÍ REŽIMY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
KAPITOLA 2
Tranzit
Oddíl 1
Vnější a vnitřní tranzit
Oddíl 2
Tranzit Unie
KAPITOLA 3
Uskladnění
Oddíl 1
Společná ustanovení
Oddíl 2
Uskladnění v celním skladu
Oddíl 3
Svobodná pásma
KAPITOLA 4
Zvláštní účel
Oddíl 1
Dočasné použití
Oddíl 2
Konečné užití
KAPITOLA 5
Zušlechtění
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Oddíl 2
Aktivní zušlechťovací styk
Oddíl 3
Pasivní zušlechťovací styk
HLAVA VIII
ZBOŽÍ, JEŽ OPUSTILO CELNÍ ÚZEMÍ UNIE
KAPITOLA 1
Formality před výstupem zboží
KAPITOLA 2
Formality při výstupu zboží
KAPITOLA 3
Vývoz a zpětný vývoz
KAPITOLA 4
Výstupní souhrnné celní prohlášení
KAPITOLA 5
Oznámení o zpětném vývozu
KAPITOLA 6
Osvobození od vývozního cla
HLAVA IX
ZJEDNODUŠENÍ ELEKTRONICKÝCH SYSTÉMŮ, PŘENESENÍ PRAVOMOCI, POSTUP PROJEDNÁVÁNÍ VE VÝBORU A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Vytvoření elektronických systémů
KAPITOLA 2
Zjednodušení při uplatňování celních předpisů
KAPITOLA 3
Přenesení pravomoci a postup projednávání ve výboru
KAPITOLA 4
Závěrečná ustanovení
PŘÍLOHA
SROVNÁVACÍ TABULKY
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Rozsah působnosti celních předpisů, úloha celních orgánů a definice
Článek 1
Předmět a rozsah působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví celní kodex Unie (dále jen „kodex“), který stanoví obecná pravidla a postupy pro zboží vstupující na celní území Unie nebo toto území opouštějící.
Aniž je dotčeno mezinárodní právo a úmluvy a právní předpisy Unie v jiných oblastech, použije se kodex jednotně na celém celním území Unie.
2. Některá ustanovení celních předpisů lze použít mimo celní území Unie v rámci zvláštních právních předpisů nebo v rámci mezinárodních úmluv.
3. Některá ustanovení celních předpisů, včetně zjednodušení v nich obsažených, se použijí na obchod se zbožím Unie mezi částmi celního území Unie, na něž se vztahují ustanovení směrnice 2006/112/ES nebo směrnice 2008/118/ES, a částmi tohoto území, na něž se daná ustanovení nevztahují, nebo na obchod mezi částmi tohoto území, na něž se daná ustanovení nevztahují.
Článek 2
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284 k upřesnění ustanovení celních předpisů a jejich zjednodušení, pokud jde o celní prohlášení, prokazování celního statusu, použití režimu vnitřního tranzitu Unie, pokud takový režim nemá dopad na správné uplatňování příslušných fiskálních opatření, které se vztahují na obchod se zbožím Unie podle čl. 1 odst. 3. Uvedené akty se mohou zabývat zvláštními okolnostmi vztahujícími se na obchod se zbožím Unie, který se týká pouze jednoho členského státu.
Článek 3
Úloha celních orgánů
Celní orgány odpovídají především za dohled nad mezinárodním obchodem Unie, a přispívají tak ke spravedlivému a volnému obchodu, k provádění vnějších aspektů vnitřního trhu, společné obchodní politiky a ostatních společných politik Unie, jež mají dopad na obchod, jakož i k celkové bezpečnosti dodavatelského řetězce. Celní orgány přijmou opatření zaměřená zejména na:
a)
ochranu finančních zájmů Unie a jejích členských států;
b)
ochranu Unie před nekalým a nezákonným obchodem při současné podpoře dovolené obchodní činnosti;
c)
zajištění bezpečnosti a zabezpečení Unie a osob pobývajících na jejím území a ochranu životního prostředí, v případě potřeby v úzké spolupráci s jinými orgány; a
d)
zachování řádné rovnováhy mezi celními kontrolami a zjednodušením dovoleného obchodu.
Článek 4
Celní území
1. Celní území Unie zahrnuje následující území, včetně jejich teritoriálních vod, vnitřních vod a vzdušného prostoru:
-
území Belgického království,
-
území Bulharské republiky,
-
území České republiky,
-
území Dánského království, s výjimkou Faerských ostrovů a Grónska,
-
území Spolkové republiky Německo, s výjimkou ostrova Helgoland a území Büsingen (smlouva ze dne 23. listopadu 1964 mezi Spolkovou republikou Německo a Švýcarskou konfederací),
-
území Estonské republiky,
-
území Irska,
-
území Řecké republiky,
-
území Španělského království, s výjimkou Ceuty a Melilly,
-
území Francouzské republiky, s výjimkou francouzských zámořských zemí a území, na něž se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o fungování EU,
-
území Chorvatské republiky,
-
území Italské republiky, s výjimkou obcí Livigno a Campione d’Italia a vnitrozemských vod jezera Lugano mezi břehem a politickou hranicí oblasti od Ponte Tresa k Porto Ceresio,
-
území Kyperské republiky v souladu s ustanoveními aktu o přistoupení z roku 2003,
-
území Lotyšské republiky,
-
území Litevské republiky,
-
území Lucemburského velkovévodství,
-
území Maďarska,
-
území Malty,
-
území Nizozemského království v Evropě,
-
území Rakouské republiky,
-
území Polské republiky,
-
území Portugalské republiky,
-
území Rumunska,
-
území Republiky Slovinsko,
-
území Slovenské republiky,
-
území Finské republiky,
-
území Švédského království a
-
území Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, britských Normanských ostrovů a ostrova Man.
2. Následující území nacházející se mimo území členských států, a to včetně jejich teritoriálních vod, vnitřních vod a vzdušného prostoru, se považují s ohledem na úmluvy a smlouvy, které se na ně vztahují, za součást celního území Unie:
a)
FRANCIE
území Monaka, jak je vymezuje celní úmluva podepsaná v Paříži dne 18. května 1963 (Journal officiel de la République française (Úřední věstník Francouzské republiky) ze dne 27. září 1963, s. 8679);
b)
KYPR
Území výsostných oblastí Spojeného království na Akrotiri a Dhekelii, jak je vymezuje Smlouva o založení Kyperské republiky podepsaná v Nikósii dne 16. srpna 1960 (United Kingdom Treaty Series No 4 (1961) Cmnd. 1252).
Článek 5
Definice
Pro účely kodexu se rozumí:
1)
„celními orgány“ celní správy členských států, jež jsou příslušné pro uplatňování celních předpisů, a jakékoli jiné orgány, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů oprávněny uplatňovat některé celní předpisy;
2)
„celními předpisy“ soubor právních předpisů, který tvoří:
a)
kodex a ustanovení, která jej doplňují nebo provádějí, přijatá na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni;
b)
společný celní sazebník;
c)
právní předpisy o systému Unie pro osvobození od cla;
d)
mezinárodní dohody obsahující celní ustanovení, pokud jsou tato ustanovení použitelná v Unii;
3)
„celními kontrolami“ zvláštní úkony prováděné celními orgány za účelem zajištění dodržování celních předpisů a jiných právních předpisů upravujících vstup, výstup, tranzit, pohyb, uskladnění a konečné užití zboží převáženého mezi celním územím Unie a zeměmi nebo územími mimo toto území a výskyt a pohyb zboží, které není zbožím Unie, a zboží propuštěného do režimu konečného užití na celním území Unie;
4)
„osobou“ fyzické osoby, právnické osoby a jakékoli sdružení osob, které není právnickou osobou, ale je podle právních předpisů Unie nebo podle vnitrostátních právních předpisů způsobilé k právním úkonům;
5)
„hospodářským subjektem“ osoba, která se v rámci své podnikatelské činnosti zabývá činnostmi, které podléhají celním předpisům;
6)
„celním zástupcem“ každá osoba zmocněná jinou osobou, aby v jednání s celními orgány prováděla úkony a formality vyžadované celními předpisy;
7)
„rizikem“ pravděpodobnost a dopad události, která by mohla nastat v souvislosti se vstupem, výstupem, tranzitem, pohybem nebo konečným užitím zboží převáženého mezi celním územím Unie a zeměmi či územími mimo toto území a v souvislosti s výskytem zboží, které není zbožím Unie, na celním území Unie a která by:
a)
bránila řádnému používání opatření Unie nebo vnitrostátních opatření;
b)
ohrozila finanční zájmy Unie a jejích členských států; nebo
c)
představovala hrozbu pro bezpečnost a zabezpečení Unie a osob pobývajících na jejím území, pro zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, pro životní prostředí nebo spotřebitele;
8)
„celními formalitami“ všechny činnosti, které musí osoby a celní orgány provést za účelem dosažení souladu s celními předpisy;
9)
„vstupním souhrnným celním prohlášením“ úkon, jímž osoba předepsanou formou a způsobem a v dané lhůtě informuje celní orgány o tom, že zboží má vstoupit na celní území Unie;
10)
„výstupním souhrnným celním prohlášením“ úkon, jímž osoba předepsanou formou a způsobem a v dané lhůtě informuje celní orgány o tom, že zboží má opustit celní území Unie;
11)
„celním prohlášením pro dočasné uskladnění“ úkon, kdy osoba předepsanou formou a způsobem uvede, že zboží je v dočasném uskladnění;
12)
„celním prohlášením“ úkon, jímž osoba předepsanou formou a způsobem projevuje vůli, aby bylo zboží propuštěno do určitého celního režimu, případně s uvedením konkrétních opatření, jež mají být použita;
13)
„prohlášením o zpětném vývozu“ úkon, jímž osoba předepsanou formou a způsobem projevuje vůli přepravit zboží, které není zbožím Unie, s výjimkou zboží, které se nachází v režimu svobodného pásma nebo v režimu dočasného uskladnění, z celního území Unie;
14)
„oznámením o zpětném vývozu“ úkon, jímž osoba předepsanou formou a způsobem projevuje vůli přepravit zboží, které není zbožím Unie a které se nachází v režimu svobodného pásma nebo v režimu dočasného uskladnění, z celního území Unie;
15)
„deklarantem“ osoba, která podává celní prohlášení, celní prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupní souhrnné celní prohlášení, výstupní souhrnné celní prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu vlastním jménem, nebo osoba, jejímž jménem je toto prohlášení nebo oznámení podáno;
16)
„celním režimem“ některý z následujících režimů, do něhož může být zboží v souladu s kodexem propuštěno:
a)
propuštění do volného oběhu;
b)
zvláštní režimy;
c)
vývoz;
17)
„dočasným uskladněním“ situace, kdy je zboží, které není zbožím Unie, dočasně uskladněno pod celním dohledem v období od předložení celnímu úřadu k propuštění do celního režimu nebo ke zpětnému vývozu;
18)
„celním dluhem“ povinnost osoby zaplatit částku dovozního nebo vývozního cla, které se podle platných celních předpisů vztahuje na konkrétní zboží;
19)
„dlužníkem“ osoba odpovědná za celní dluh;
20)
„dovozním clem“ clo splatné při dovozu zboží;
21)
„vývozním clem“ clo splatné při vývozu zboží;
22)
„celním statusem“ status zboží vyjadřující, že se jedná o zboží Unie nebo o zboží, které není zbožím Unie;
23)
„zbožím Unie“ zboží, které spadá do některé z těchto kategorií:
a)
zboží zcela získané na celním území Unie, k němuž nebylo přidáno zboží dovezené ze zemí či území mimo celní území Unie;
b)
zboží přepravené na celní území Unie ze zemí či území mimo toto území a propuštěné do volného oběhu;
c)
zboží získané nebo vyrobené na celním území Unie buď zcela ze zboží uvedeného v písmenu b), nebo ze zboží uvedeného v písmenech a) a b);
24)
„zbožím, které není zbožím Unie“ zboží jiné než uvedené v bodě 23 nebo zboží, které ztratilo svůj celní status zboží Unie;
25)
„řízením rizik“ systematické zjišťování rizik, a to i namátkovými kontrolami, a provádění všech nezbytných opatření s cílem omezit vystavení rizikům;
26)
„propuštěním zboží“ úkon, kterým celní orgány povolují nakládat se zbožím za podmínek celního režimu, do kterého je zboží propuštěno;
27)
„celním dohledem“ obecná činnost celních orgánů, kterou se má zajistit dodržování celních předpisů a případně i dalších právních předpisů vztahujících se na zboží, kterého se týká tato činnost;
28)
„vrácením“ vrácení částky již zaplaceného dovozního nebo vývozního cla;
29)
„prominutím“ zproštění povinnosti platit částku dovozního nebo vývozního cla, které ještě nebylo zaplaceno;
30)
„zušlechtěnými výrobky“ zboží v režimu zušlechťovacího styku, které je výsledkem zušlechťovacích operací;
31)
„osobou usazenou na celním území Unie“:
a)
v případě fyzické osoby osoba, která má obvyklé bydliště na celním území Unie;
b)
v případě právnické osoby nebo sdružení osob osoba, která má sídlo, správní ústředí nebo stálou provozovnu na celním území Unie;
32)
„stálou provozovnou“ trvale umístěné zařízení určené k podnikání, na němž se trvale nacházejí nezbytné lidské i technické zdroje a jehož prostřednictvím jsou plně nebo částečně vykonávány celní operace určité osoby;
33)
„předložením zboží celnímu úřadu“ oznámení celním orgánům o tom, že zboží bylo přepraveno na celní úřad nebo jiné místo určené nebo schválené celními orgány a že je k dispozici pro účely celní kontroly;
34)
„držitelem zboží“ osoba, která je vlastníkem zboží nebo která má podobné právo nakládat se zbožím nebo má nad ním fyzickou kontrolu;
35)
„držitelem režimu“:
a)
osoba, která podává celní prohlášení nebo na jejíž účet je uvedené prohlášení podáváno; nebo
b)
osoba, na niž byly převedeny práva a povinnosti vyplývající z celního režimu;
36)
„obchodněpolitickými opatřeními“ netarifní opatření stanovená v rámci společné obchodní politiky, jež mají formu právních předpisů Unie upravujících mezinárodní obchod se zbožím;
37)
„zušlechťovacími operacemi“:
a)
opracování zboží, včetně jeho sestavení, smontování nebo přizpůsobení jinému zboží;
b)
zpracování zboží;
c)
zničení zboží;
d)
oprava zboží, včetně jeho obnovy a seřízení;
e)
použití zboží, které není v zušlechtěných výrobcích obsaženo, avšak umožňuje nebo usnadňuje výrobu těchto výrobků, a to i když je při použití zcela nebo zčásti spotřebováno (dále jen „příslušenství pro výrobu“);
38)
„výtěžností“ množství nebo procentní podíl zušlechtěných výrobků získaných zušlechtěním určitého množství zboží v režimu zušlechťovacího styku;
39)
"rozhodnutím" akt vydaný celním orgánem vztahující se k celním předpisům, kterým se rozhoduje v jednotlivém případě a který má právní účinky vůči jedné nebo více dotčeným osobám;
40)
„dopravcem“:
a)
v souvislosti se vstupem osoba, která přepravuje zboží na celní území Unie nebo která přebírá odpovědnost za přepravu zboží na toto území. Avšak:
i)
v případě kombinované přepravy se „dopravcem“ rozumí osoba, která provozuje dopravní prostředek, který se poté, co vstoupil na celní území Unie, pohybuje po vlastní ose jako aktivní dopravní prostředek;
ii)
v případě námořní nebo letecké dopravy v rámci režimu sdílení plavidel nebo smluvních ujednání se „dopravcem“ rozumí osoba, která uzavřela smlouvu a vystavila nákladní list nebo letecký nákladní list pro konkrétní přepravu zboží na celní území Unie;
b)
v souvislosti s výstupem osoba, která zboží vyváží z celního území Unie nebo která přebírá odpovědnost za přepravu zboží z tohoto území. Avšak:
i)
v případě kombinované přepravy, při níž aktivní dopravní prostředek opouštějící celní území Unie pouze přepravuje jiný dopravní prostředek, který se po příjezdu aktivního dopravního prostředku na místo určení pohybuje po vlastní ose jako aktivní dopravní prostředek, se „dopravcem“ rozumí osoba, která provozuje dopravní prostředek, který se poté, co opustil celní území Unie a přijel na místo určení, pohybuje po vlastní ose;
ii)
v případě námořní nebo letecké dopravy v rámci režimu sdílení plavidel nebo smluvních ujednání se „dopravcem“ rozumí osoba, která uzavřela smlouvu a vystavila nákladní list nebo letecký nákladní list pro konkrétní přepravu zboží z celního území Unie;
41)
„nákupní provizí“ odměna, kterou platí dovozce zprostředkovateli za zastupování při koupi hodnoceného zboží.
KAPITOLA 2
Práva a povinnosti osob v souvislosti s celními předpisy
Oddíl 1
Poskytování informací
Článek 6
Způsoby výměny a uchovávání informací a obecné požadavky týkající se údajů.
1. Veškeré výměny informací mezi celními orgány navzájem a mezi hospodářskými subjekty a celními orgány, jako např. celní prohlášení, žádosti nebo rozhodnutí, a uchovávání těchto informací, vyžadované celními předpisy, se uskutečňují prostřednictvím elektronického zpracování dat.
2. Za účelem výměny a uchovávání informací uvedených v odstavci 1 se vypracují obecné požadavky týkající se údajů.
3. Jiné způsoby výměny a uchovávání informací než metody elektronického zpracování dat uvedené v odstavci 1 se mohou použít takto:
a)
mohou být trvalé povahy, jsou-li řádně odůvodněny druhem dopravy nebo není-li použití metod elektronického zpracování dat pro dané celní formality vhodné;
b)
mohou být dočasné povahy v případě dočasného selhání počítačových systémů celních orgánů nebo hospodářských subjektů.
4. Odchylně od odstavce 1 může Komise ve výjimečných případech přijmout rozhodnutí, která jednomu členskému státu nebo několika členským státům umožní používat jiný způsob výměny a uchovávání informací, než je metoda elektronického zpracování dat.
Takovéto rozhodnutí o odchylce musí být odůvodněno zvláštní situací členského státu žádajícího o tuto odchylku; odchylka se povoluje na konkrétní období. Odchylka se pravidelně přezkoumává a může být prodloužena na další konkrétní období na další žádost členského státu, na který se vztahuje. Odchylka se zruší, pokud již není odůvodněná.
Odchylka se netýká výměny informací mezi členským státem, na který se vztahuje, a dalšími členskými státy, ani na výměnu a uchovávání informací v ostatních členských státech pro účely uplatňování celních předpisů.
Článek 7
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
obecné požadavky týkajících se údajů podle čl. 6 odst. 2, přičemž se zohlední potřeba splnit celní formality stanovené v celních předpisech a povaha a účel výměny a uchovávání informací podle čl. 6 odst. 1;
b)
zvláštní případy, kdy mohou být v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. a) použitý jiné způsoby výměny a uchovávání informací, než je metoda elektronického zpracování dat;
c)
druh informací a údajů, které mají být uvedeny v záznamech podle čl. 148 odst. 4 a čl. 214 odst. 1.
Článek 8
Svěření prováděcích pravomocí
1. Komise stanoví v prováděcích aktech:
a)
pokud to bude nutné, formát a kód obecných požadavků týkajících se údajů podle čl. 6 odst. 2;
b)
postupy týkající se výměny a uchovávání informací, k níž lze použít jiné způsoby než metody elektronického zpracování dat uvedené v čl. 6 odst. 3.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o odchylkách podle čl. 6 odst. 4.
Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 285 odst. 2.
Článek 9
Registrace
1. Hospodářské subjekty usazené na celním území Unie se zaregistrují u celních orgánů příslušných v místě, kde jsou usazeny.
2. Ve zvláštních případech se hospodářské subjekty, které nejsou usazeny na celním území Unie, zaregistrují u celních orgánů příslušných v místě, kde poprvé podaly celní prohlášení nebo požádaly o rozhodnutí.
3. Není-li stanoveno jinak, nemusí se jiné osoby než hospodářské subjekty registrovat u celních orgánů.
Mají-li osoby uvedené v prvním pododstavci povinnost se zaregistrovat:
a)
zaregistrují se, pokud jsou usazeny na celním území Unie, u celních orgánů příslušných v místě, kde jsou usazeny;
b)
zaregistrují se, pokud nejsou usazeny na celním území Unie, u celních orgánů příslušných v místě, kde poprvé podaly celní prohlášení nebo požádaly o rozhodnutí.
4. Ve zvláštních případech prohlásí celní orgány registraci za neplatnou.
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
případy podle čl. 9 odst. 2, kdy mají hospodářské subjekty, které nejsou usazeny na celním území Unie, povinnost se registrovat u celních orgánů;
b)
případy podle čl. 9 odst. 3 prvního pododstavce, kdy se povinnost registrace u celních orgánů vztahuje na jiné osoby než hospodářské subjekty;
c)
případy podle čl. 9 odst. 4, kdy celní orgány prohlásí registraci za neplatnou.
Článek 11
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech celní orgány příslušné pro registraci podle článku 9.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 12
Předávání informací a ochrana údajů
1. Na veškeré informace, které jsou důvěrné povahy nebo jsou poskytovány jako důvěrné a které celní orgány získaly při plnění svých povinností, se vztahuje profesní tajemství. Kromě případů stanovených podle čl. 47 odst. 2 a druhého pododstavce tohoto odstavce nesmějí být tyto informace příslušnými orgány zveřejněny bez výslovného souhlasu osoby nebo orgánu, které je poskytly.
Zveřejnění těchto informací bez souhlasu je však možné, jsou-li celní orgány povinny nebo oprávněny tak učinit na základě platných právních předpisů, zejména v souvislosti s ochranou údajů nebo soudním řízením.
2. Důvěrné informace uvedené v odstavci 1 mohou být sdělovány celním orgánům a jiným příslušným orgánům zemí a území mimo celní území Unie pro účely celní spolupráce s těmito zeměmi a územími v rámci mezinárodní dohody nebo právních předpisů Unie v oblasti společné obchodní politiky.
3. Při veškerém zveřejňování nebo sdělování informací podle odstavců 1 a 2 se zajistí odpovídající úroveň ochrany údajů, plně v souladu s platnými předpisy týkajícími se ochrany údajů.
Článek 13
Výměna doplňujících informací mezi celními orgány a hospodářskými subjekty
1. Celní orgány a hospodářské subjekty si zejména pro účely vzájemné spolupráce při zjišťování rizik a předcházení rizikům mohou vyměňovat jakékoli informace, které celní předpisy přímo nevyžadují. Tato výměna se může uskutečnit na základě písemné dohody a může zahrnovat přístup celních orgánů do počítačových systémů hospodářských subjektů.
2. Nedohodnou-li se obě strany jinak, jsou veškeré informace, které během spolupráce uvedené v odstavci 1 poskytne jedna strana straně druhé, důvěrné.
Článek 14
Poskytování informací celními orgány
1. Každá osoba může celní orgány požádat o informace o používání celních předpisů. Tato žádost může být zamítnuta, pokud se nevztahuje k činnosti spojené se skutečně zamýšleným mezinárodním obchodem se zbožím.
2. Celní orgány udržují pravidelný kontakt s hospodářskými subjekty a dalšími orgány, které se podílejí na mezinárodním obchodu se zbožím. Podporují průhlednost tím, že zcela zpřístupňují celní předpisy, obecná správní rozhodnutí a formuláře žádostí, a to pokud možno bezplatně a prostřednictvím internetu.
Článek 15
Poskytování informací celním orgánům
1. Každá osoba, která se přímo nebo nepřímo podílí na vyřizování celních formalit nebo na celních kontrolách, poskytne celním orgánům na jejich žádost a v jakémkoli stanoveném termínu všechny potřebné doklady a informace v náležité podobě a veškerou pomoc nezbytnou pro splnění těchto formalit nebo provedení kontrol.
2. Podáním celního prohlášení, celního prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupního souhrnného celního prohlášení, výstupního souhrnného celního prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu určitou osobou celním orgánům nebo podáním žádosti o povolení nebo o jakékoli jiné rozhodnutí se dotyčná osoba stává odpovědnou:
a)
za správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení, oznámení nebo žádosti;
b)
za pravost, správnost a platnost dokladu podporujícího prohlášení, oznámení nebo žádosti;
c)
případně za dodržení všech povinností v souvislosti s propuštěním zboží do daného celního režimu nebo s prováděním schválených operací.
První pododstavec se rovněž vztahuje na poskytování jakýchkoli informací v jakékoli podobě požadovaných celními orgány nebo jim předložených.
Jestliže prohlášení nebo oznámení podává nebo informace poskytuje celní zástupce dotyčné osoby podle článku 18, je povinnostmi uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce vázán i celní zástupce.
Článek 16
Elektronické systémy
1. Členské státy spolupracují s Komisí při vývoji, údržbě a používání elektronických systémů pro výměnu informací mezi celními orgány navzájem a s Komisí a pro uchovávání těchto informací v souladu s kodexem.
2. Po členském státě, kterému byla povolena odchylka podle čl. 6 odst. 4, se v rámci této odchylky nepožaduje, aby vyvíjel, udržoval a používal elektronické systémy uvedené v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 17
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech technické postupy pro vývoj, údržbu a používání elektronických systémů uvedených v čl. 16 odst. 1.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Zastupování v celním řízení
Článek 18
Celní zástupce
1. Každá osoba se může nechat zastoupit celním zástupcem.
Toto zastupování může být přímé, kdy celní zástupce jedná jménem a na účet jiné osoby, nebo nepřímé, kdy celní zástupce jedná vlastním jménem, ale na účet jiné osoby.
2. Celní zástupce musí být usazen na celním území Unie.
Není-li stanoveno jinak, je od tohoto požadavku upuštěno, jestliže celní zástupce jedná na účet osob, u nichž se nepožaduje, aby byly usazeny na celním území Unie.
3. Členské státy mohou v souladu s právními předpisy Unie stanovit podmínky, za nichž může celní zástupce poskytovat služby v členském státě, v němž je usazen. Aniž je však dotčeno používání méně přísných kritérií dotyčným členským státem, je celní zástupce, který splňuje kritéria stanovená v čl. 39 písm. a) až d), oprávněn poskytovat tyto služby v jiném členském státě, než ve kterém je usazen.
4. Členské státy mohou vůči celním zástupcům, kteří nejsou usazeni na celním území Unie, uplatňovat podmínky stanovené v souladu s odst. 3 první větou.
Článek 19
Zplnomocnění
1. Při jednání s celními orgány uvede celní zástupce, že jedná na účet zastupované osoby, a upřesní, zda se jedná o zastupování přímé či nepřímé.
Osoba, která neuvede, že jedná jako celní zástupce, nebo uvede, že jedná jako celní zástupce, aniž je k tomu zplnomocněna, se považuje za osobu jednající vlastním jménem a na vlastní účet.
2. Celní orgány mohou od každého, kdo uvádí, že jedná jako celní zástupce, požadovat, aby prokázal své zplnomocnění zastupovanou osobou.
Ve zvláštních případech celní orgány nepožadují, aby takové doklady byly předkládány
3. Celní orgány nepožadují, aby osoba, která jedná jako celní zástupce a úkony a formality vykonává pravidelně, při každé příležitosti předkládala doklad o svém zplnomocnění, pokud je schopna tento doklad předložit na žádost celních orgánů.
Článek 20
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 284, kterými se stanoví:
a)
případy, ve kterých se nepoužije upuštění od požadavků podle čl. 18 odst. 2 druhého pododstavce;
b)
případy, ve kterých celní orgány nepožadují doklad o zplnomocnění podle čl. 19 odst. 2 prvního pododstavce.
Článek 21
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro svěřování a prokazování oprávnění podle čl. 18 odst. 3.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 3
Rozhodnutí v rámci celních předpisů
Článek 22
Rozhodnutí přijatá na žádost
1. Podá-li osoba žádost o rozhodnutí v rámci provádění celních předpisů, tato osoba poskytne veškeré informace, které příslušné celní orgány vyžadují za účelem přijetí daného rozhodnutí.
Je rovněž možné, aby žádost o rozhodnutí podalo více osob a aby se přijaté rozhodnutí vztahovalo na několik osob, v souladu s podmínkami stanovenými v celních předpisech.
Není-li stanoveno jinak, je příslušným celním orgánem orgán v místě, kde žadatel vede nebo zpřístupňuje své hlavní účetnictví pro celní účely a kde má být vykonávána alespoň část činností, na něž se má rozhodnutí vztahovat.
2. Celní orgány ověří neprodleně, a to nejpozději do 30 dnů ode dne obdržení žádosti o přijetí rozhodnutí, zda jsou splněny podmínky pro přijetí této žádosti.
Pokud celní orgány zjistí, že žádost obsahuje veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohly přijmout rozhodnutí, sdělí přijetí této žádosti žadateli ve lhůtě stanovené v prvním pododstavci.
3. Není-li stanoveno jinak, celní orgány neprodleně, avšak nejpozději do 120 dnů ode dne přijetí žádosti, přijmou rozhodnutí uvedené v odstavci 1 a oznámí je žadateli.
Nejsou-li celní orgány schopny dodržet lhůtu pro přijetí rozhodnutí, informují o tom žadatele ještě před uplynutím této lhůty s uvedením důvodů a další lhůty, kterou považují za nezbytnou k přijetí rozhodnutí. Není-li stanoveno jinak, tato další lhůta nepřesáhne 30 dnů.
Aniž je dotčen druhý pododstavec, mohou celní orgány prodloužit lhůtu pro přijetí rozhodnutí, jak je stanoveno v celních předpisech, pokud žadatel prodloužení požaduje k provedení úprav s cílem zajistit, aby podmínky a kritéria byly splněny. Takové úpravy a další lhůta potřebná k jejich provedení se sdělí celním orgánům, které rozhodnou o prodloužení.
4. Nestanoví-li rozhodnutí nebo celní předpisy jinak, nabývá rozhodnutí účinku dnem, kdy je žadatel obdrží nebo kdy se má za to, že je obdržel. S výjimkou případů uvedených v čl. 45 odst. 2 jsou přijatá rozhodnutí vykonatelná celními orgány od téhož dne.
5. Pokud není v celních předpisech stanoveno jinak, rozhodnutí platí bez časového omezení.
6. Dříve než celní orgány přijmou rozhodnutí, kterým by byl nepříznivě dotčen žadatel, sdělí žadateli důvody, na jejichž základě hodlají rozhodnout, a umožní mu vyjádřit ve stanovené lhůtě počínající dnem, kdy obdržel sdělení, nebo kdy se má za to, že je obdržel, svůj názor. Po uplynutí této lhůty se žadateli příslušnou formou oznámí rozhodnutí.
První pododstavec se nepoužije v žádném z těchto případů:
a)
ve vztahu k rozhodnutí podle čl. 33 odst. 1;
b)
pokud se jedná o zamítnutí možnosti uplatnit celní kvótu v případě, že bylo dosaženo stanoveného objemu celní kvóty podle čl. 56 odst. 4 prvního pododstavce;
c)
pokud to vyžaduje povaha nebo úroveň ohrožení bezpečnosti a zabezpečení Unie a osob pobývajících na jejím území, ohrožení zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, ohrožení životního prostředí nebo spotřebitelů;
d)
pokud je účelem rozhodnutí zajistit provedení jiného rozhodnutí, na něž byl použit první pododstavec, aniž jsou dotčeny právní předpisy dotčeného členského státu;
e)
pokud by se tím narušilo vyšetřování zahájené za účelem boje proti podvodům;
f)
v jiných zvláštních případech.
7. Rozhodnutí, kterým je nepříznivě dotčen žadatel, je s uvedením důvodů a obsahuje poučení o právu na odvolání podle článku 44.
Článek 23
Provádění a uplatňování rozhodnutí přijatých na žádost
1. Držitel rozhodnutí je povinen dodržovat povinnosti vyplývající z rozhodnutí.
2. Držitel rozhodnutí neprodleně uvědomí celní orgány o všech skutečnostech, které nastanou po přijetí rozhodnutí a které mohou ovlivnit jeho platnost nebo obsah.
3. Aniž jsou dotčeny právní předpisy v jiných oblastech, které stanoví, ve kterých případech jsou rozhodnutí neplatná nebo nicotná, mohou celní orgány, které přijaly rozhodnutí, toto rozhodnutí kdykoli prohlásit za neplatné, změnit ho nebo zrušit, neodpovídá-li celním předpisům.
4. Ve zvláštních případech celní orgány:
a)
znovu posoudí rozhodnutí;
b)
pozastaví platnost rozhodnutí, které nemá být prohlášeno za neplatné, zrušeno nebo změněno.
5. Celní orgány sledují podmínky a kritéria, které mají být splněny držitelem rozhodnutí. Rovněž sledují plnění povinností vyplývajících z tohoto rozhodnutí. Pokud je doba, po kterou je držitel rozhodnutí usazen, kratší než tři roky, celní orgány jej během prvního roku po vydání rozhodnutí podrobně sledují.
Článek 24
Přenesení pravomoci
Komisi se svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 284, kterými se stanoví:
a)
výjimky z čl. 22 odst. 1 třetího pododstavce;
b)
podmínky pro přijetí žádosti podle čl. 22 odst. 2;
c)
lhůtu pro přijetí konkrétního rozhodnutí v souladu s čl. 22 odst. 3, včetně možného prodloužení této lhůty;
d)
případy podle čl. 22 odst. 4, v nichž rozhodnutí nabývá účinku od jiného dne, než je den, kdy žadatel rozhodnutí přijal nebo se má za to, že jej přijal;
e)
případy podle čl. 22 odst. 5, kdy rozhodnutí není platné bez časového omezení;
f)
délka lhůty podle čl. 22 odst. 6 prvního pododstavce;
g)
zvláštní případy podle čl. 22 odst. 6 druhého pododstavce písm. f), v nichž žadateli není umožněno vyjádřit svůj názor;
h)
případy a pravidla pro opětovné posouzení a pozastavení platnosti rozhodnutí podle čl. 23 odst. 4.
Článek 25
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
předkládání a přijímání žádostí o rozhodnutí podle čl. 22 odst. 1 a 2;
b)
přijímání rozhodnutí podle článku 22, včetně případné konzultace dotyčných členských států;
c)
sledování rozhodnutí podle čl. 23 odst. 5.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 26
Platnost rozhodnutí na úrovni Unie
S výjimkou případů, kdy je účinek rozhodnutí omezen na jeden nebo několik členských států, jsou rozhodnutí, která souvisejí s použitím celních předpisů, platná na celém celním území Unie.
Článek 27
Prohlášení rozhodnutí přijatých ve prospěch osoby za neplatná
1. Celní orgány prohlásí rozhodnutí ve prospěch držitele rozhodnutí za neplatné, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
rozhodnutí bylo přijato na základě nesprávných nebo neúplných informací;
b)
držitel rozhodnutí věděl nebo si měl být vědom toho, že informace byly nesprávné nebo neúplné;
c)
rozhodnutí by bylo jiné, pokud by informace byly správné a úplné.
2. Prohlášení rozhodnutí za neplatné se oznámí držiteli rozhodnutí.
3. Není-li rozhodnutím v souladu s celními předpisy stanoveno jinak, nabývá prohlášení za neplatné účinku dnem, kdy nabylo účinku původní rozhodnutí.
Článek 28
Zrušení a změna rozhodnutí přijatých ve prospěch osoby
1. V případech, jež nejsou uvedeny v článku 27, je rozhodnutí, které bylo přijato ve prospěch osoby, zrušeno nebo změněno:
a)
pokud nebyla nebo již není splněna jedna nebo více podmínek pro přijetí tohoto rozhodnutí; nebo
b)
na žádost držitele rozhodnutí.
2. Není-li stanoveno jinak, lze rozhodnutí přijaté ve prospěch více osob a určené těmto osobám zrušit pouze vůči osobě, jež nesplňuje povinnost, která je jí tímto rozhodnutím uložena.
3. Zrušení rozhodnutí nebo jeho změna se sdělí držiteli rozhodnutí.
4. Ustanovení čl. 22 odst. 4 se vztahuje na zrušení nebo změnu rozhodnutí.
Ve výjimečných případech, vyžadují-li to oprávněné zájmy držitele rozhodnutí, však mohou celní orgány až o jeden rok odložit nabytí účinku zrušení rozhodnutí nebo jeho změny. Toto datum se uvede v rozhodnutí o zrušení či změně.
Článek 29
Rozhodnutí přijatá bez předchozí žádosti
S výjimkou případů, kdy celní orgán jedná jako justiční orgán, se čl. 22 odst. 4, 5, 6 a 7, čl. 23 odst. 3 a články 26, 27 a 28 použijí rovněž v případě rozhodnutí přijatých celními orgány bez předchozí žádosti dotyčné osoby.
Článek 30
Omezení vztahující se na rozhodnutí o zboží, které bylo propuštěno do celního režimu nebo do dočasného uskladnění
Pokud o to nepožádá dotyčná osoba, není zrušením, změnou nebo pozastavením rozhodnutí ve prospěch této osoby dotčeno zboží, které bylo již v době nabytí účinku zrušení, změny nebo pozastavení propuštěno do celního režimu a stále se v celním režimu nebo v dočasném uskladnění nachází na základě zrušeného, změněného nebo pozastaveného rozhodnutí.
Článek 31
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 284, kterými se stanoví:
a)
případy podle čl. 28 odst. 2, kdy rozhodnutí přijaté ve prospěch několika osob může být zrušeno rovněž ohledně jiných osob, než je osoba, která neplní povinnosti uložené podle tohoto rozhodnutí;
b)
výjimečné případy, v nichž mohou celní orgány odložit datum, k němuž zrušení nebo změna nabývají účinku podle čl. 28 odst. 4 druhého pododstavce.
Článek 32
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro zrušení nebo změny rozhodnutí přijatých ve prospěch osoby či pro jejich prohlášení za neplatné.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 33
Rozhodnutí týkající se závazných informací
1. Celní orgány přijmou na základě žádosti rozhodnutí týkající se závazné informace o sazebním zařazení zboží (dále jen „rozhodnutí o ZISZ“) nebo rozhodnutí týkající se závazné informace o původu zboží (dále jen „rozhodnutí o ZIPZ“).
Tato žádost nebude přijata, dojde-li k některé z těchto okolností:
a)
pokud je, nebo již byla, žádost podána u téhož nebo jiného celního úřadu, a to držitelem rozhodnutí nebo na jeho účet v souvislosti se stejným zbožím nebo jeho jménem a u rozhodnutí o ZIPZ za stejných okolností, které rozhodují o získání statusu původu zboží;
b)
pokud se žádost netýká žádného ze zamýšlených použití rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ nebo žádného ze zamýšlených použití celního režimu.
2. Rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ jsou závazná pouze pro účely sazebního zařazení zboží nebo určení původu zboží:
a)
pro celní orgány ve vztahu k držiteli rozhodnutí, a to pouze pro zboží, u něhož byly splněny celní formality po dni, kterým rozhodnutí nabývá účinku;
b)
pro držitele rozhodnutí ve vztahu k celním orgánům, a to pouze s účinkem ode dne, kdy držitel obdrží nebo se má za to, že obdržel, oznámení o rozhodnutí.
3. Rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ je platné po dobu tří let ode dne, kdy nabývá účinku.
4. Chce-li držitel rozhodnutí uplatnit rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ v rámci konkrétního celního režimu, musí prokázat:
a)
v případě rozhodnutí o ZISZ, že zboží uvedené v celním prohlášení ve všech ohledech odpovídá zboží, jež je v rozhodnutí uvedeno;
b)
v případě rozhodnutí o ZIPZ, že dané zboží a okolnosti rozhodující o získání statusu původu zboží ve všech ohledech odpovídají zboží a okolnostem, jež jsou v rozhodnutí uvedeny.
Článek 34
Provádění a uplatňování rozhodnutí týkajících se závazných informací
1. Rozhodnutí o ZISZ pozbývají platnosti před uplynutím lhůty uvedené v čl. 33 odst. 3, pokud přestanou být v souladu s právními předpisy v důsledku jednoho z těchto případů:
a)
přijetí změny nomenklatur podle čl. 56 odst. 2 písm. a) a b), nebo
b)
přijetí opatření podle čl. 57 odst. 4,
s účinkem ode dne použitelnosti takové změny či opatření.
2. Rozhodnutí o ZIPZ pozbývají platnosti před uplynutím lhůty uvedené v čl. 33 odst. 3 v kterémkoliv z těchto případů:
a)
pokud Unie přijme nařízení nebo uzavře dohodu, která se stane použitelnou v Unii, a rozhodnutí o ZIPS přestane být v souladu s právními předpisy, které jsou v nich stanoveny, s účinkem ode dne použitelnosti tohoto nařízení nebo dohody;
b)
pokud rozhodnutí přestane být v souladu s Dohodou o pravidlech původu uzavřenou v rámci Světové obchodní organizace (WTO) nebo s vysvětlivkami či stanovisky k původu přijatými za účelem výkladu této dohody, s účinkem ode dne jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ nemohou pozbýt platnosti se zpětným účinkem.
4. Odchylně od čl. 23 odst. 3 a článku 27 se rozhodnutí o ZISZ a rozhodnutí o ZIPZ prohlásí za neplatné, byla-li vydána na základě nesprávných nebo neúplných informací poskytnutých ze strany žadatelů.
5. Rozhodnutí o ZISZ a rozhodnutí o ZIPZ se zruší podle čl. 23 odst. 3 a článku 28. Tato rozhodnutí však nemohou však být zrušena na žádost držitele rozhodnutí.
6. Rozhodnutí o ZISZ a rozhodnutí o ZIPZ nelze měnit.
7. Celní orgány zruší rozhodnutí o ZISZ:
a)
pokud již nejsou slučitelná s výkladem některé z nomenklatur uvedených v čl. 56 odst. 2 písm. a) a b) na základě kteréhokoliv z následujících případů:
i)
vysvětlivek uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. a) druhé odrážce nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (13) s účinkem ode dne jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;
ii)
rozsudku Soudního dvora Evropské unie s účinkem ode dne zveřejnění normativní části tohoto rozsudku v Úředním věstníku Evropské unie;
iii)
rozhodnutí o sazebním zařazení, stanovisek k sazebnímu zařazení nebo změn vysvětlivek k nomenklatuře harmonizovaného systému popisu a číselného označování zboží přijatých Světovou celní organizací zřízenou Úmluvou o zřízení Rady pro celní spolupráci, podepsanou v Bruselu dne 15. prosince 1950, s účinkem ode dne zveřejnění sdělení Komise v řadě „C“Úředního věstníku Evropské unie; nebo
b)
v jiných zvláštních případech.
8. Rozhodnutí o ZIPZ se zruší:
a)
pokud již nejsou slučitelná s rozsudkem Soudního dvora Evropské unie, s účinkem ode dne zveřejnění normativní části tohoto rozsudku v Úředním věstníku Evropské unie; nebo
b)
v jiných zvláštních případech.
9. V případech, na něž se vztahuje odst. 1 písm. b) nebo odstavce 2, 7 a 8, se rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ mohou dále používat, pokud jde o závazné smlouvy založené na daném rozhodnutí a uzavřené před pozbytím jeho platnosti nebo před jeho zrušením. Toto prodloužené používání neplatí v případech, kdy se rozhodnutí o ZIPZ přijme ohledně zboží, které má být vyvezeno.
Toto období prodlouženého používání uvedené v prvním pododstavci nepřesáhne šest měsíců ode dne, ke kterému pozbylo rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ platnosti nebo bylo zrušeno. Opatření uvedené v čl. 57 odst. 4 nebo v článku 67 může vyloučit použití uvedeného prodlouženého používání nebo stanovit kratší lhůtu. Jedná-li se o produkty, pro něž se předkládá potvrzení o dovozu nebo vývozu při vyřizování celních formalit, je doba šesti měsíců nahrazena dobou platnosti potvrzení.
Aby mohl uplatnit prodloužené používání rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ, podá držitel tohoto rozhodnutí žádost celnímu orgánu, který rozhodnutí přijal, do 30 dnů ode dne, kdy rozhodnutí pozbylo platnosti nebo bylo zrušeno, a přitom uvede množství, pro která je doba prodlouženého používání požadována, a členský stát nebo členské státy, v nichž bude zboží vyúčtováno v rámci období prodlouženého používání. Tento celní orgán přijme rozhodnutí o prodlouženém používání a neprodleně jej oznámí držiteli, a to nejpozději do 30 dnů ode dne, kdy obdrží všechny informace nezbytné pro jeho přijetí.
10. Komise celním orgánům oznámí případy, kdy:
a)
je pozastaveno přijímání rozhodnutí o ZISZ a rozhodnutí o ZIPZ pro zboží, jejichž správné a jednotné sazební zařazení nebo určení původu není zajištěno;
b)
je zrušeno pozastavení uvedené v písmeně a).
11. S cílem zajistit správné a jednotné sazební zařazení nebo určení původu zboží může Komise přijmout rozhodnutí požadující, aby členské státy zrušily rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ.
Článek 35
Rozhodnutí týkající se závazných informací s ohledem na další skutečnosti
Ve zvláštních případech přijmou celní orgány na žádost rozhodnutí týkající se závazných informací s ohledem na další skutečnosti uvedené v hlavě II, na jejichž základě se uplatňují dovozní nebo vývozní cla a další opatření stanovená v rámci obchodu se zbožím.
Článek 36
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
zvláštní případy podle čl. 34 odst. 7 písm. b) a odst. 8 písm. b), pokud se mají být zrušena rozhodnutí o ZISZ a rozhodnutí o ZIPZ;
b)
případy podle článku 35, kdy rozhodnutí týkající se závazných informací jsou přijímána s ohledem na další skutečnosti, na jejichž základě se uplatňují dovozní nebo vývozní cla a další opatření stanovená v rámci obchodu se zbožím.
Článek 37
Svěření prováděcích pravomocí
1. Komise stanoví v prováděcích aktech postupy:
a)
pro používání rozhodnutí o ZISZ nebo rozhodnutí o ZIPZ poté, co pozbude platnosti nebo je zrušeno, podle čl. 34 odst. 9 třetího pododstavce;
b)
podle kterých Komise podá celním orgánům oznámení v souladu s čl. 34 odst. 10 písm. a) a b);
c)
pro používání rozhodnutí uvedených v článku 35 a stanovených v souladu s čl. 36 písm. b) poté, co pozbudou platnosti;
d)
pro pozastavení rozhodnutí uvedených v článku 35 a stanovených v souladu s čl. 36 písm. b) a pro oznámení pozastavení nebo odvolání pozastavení celním orgánům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí požadující po členských státech zrušení:
a)
rozhodnutí uvedených v čl. 34 odst. 11;
b)
rozhodnutí uvedených v článku 35 a stanovených v souladu s čl. 36 písm. b).
Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 285 odst. 2.
Pokud má být stanovisko výboru uvedeného v čl. 285 odst. 1 získáno písemným postupem, použije se čl. 285 odst. 6.
Oddíl 4
Oprávněný hospodářský subjekt
Článek 38
Žádost a povolení
1. Hospodářský subjekt, který je usazen na celním území Unie a který splňuje kritéria stanovená v článku 39, může požádat o status oprávněného hospodářského subjektu.
Tento status, který podléhá kontrole, udělí celní orgány případně po konzultaci s jinými příslušnými orgány.
2. Status oprávněného hospodářského subjektu spočívá v těchto typech povolení:
a)
povolení oprávněného hospodářského subjektu pro celní zjednodušení, které umožňuje držiteli využívat některých zjednodušení v souladu s celními předpisy; nebo
b)
povolení oprávněného hospodářského subjektu pro bezpečnost a zabezpečení, které opravňuje držitele ke zjednodušením týkajícím se bezpečnosti a zabezpečení.
3. Oba typy povolení uvedené v odstavci 2 lze držet současně.
4. Status oprávněného hospodářského subjektu je uznáván celními orgány ve všech členských státech, s výhradou článků 39, 40 a 41.
5. Na základě uznání statusu oprávněného hospodářského subjektu pro celní zjednodušení a za předpokladu splnění požadavků pro konkrétní typ zjednodušení stanovený v celních předpisech povolí celní orgány danému subjektu využívat výhod plynoucích z tohoto zjednodušení. Celní orgány nepřezkoumávají znovu ta kritéria, která již byla přezkoumána při udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu.
6. Oprávněný hospodářský subjekt uvedený v odstavci 2 podléhá příznivějšímu zacházení, než je tomu v případě jiných hospodářských subjektů, pokud jde o celní kontroly podle typu uděleného povolení, včetně menšího počtu fyzických kontrol a kontrol dokumentů.
7. Celní orgány udělí výhody vyplývající ze statusu oprávněného hospodářského subjektu osobám usazeným v zemích nebo územích mimo celní území Unie, které splňují podmínky a plní povinnosti stanovené v příslušných právních předpisech těchto zemí nebo území, pokud jsou tyto podmínky a povinnosti uznány Unií jako rovnocenné podmínkám a povinnostem uloženým oprávněným hospodářským subjektům usazeným na celním území Unie. Takové udělení výhod musí být založeno na zásadě vzájemnosti, ledaže by Unie rozhodla jinak, a podpořeno mezinárodní dohodou nebo právními předpisy Unie v oblasti společné obchodní politiky.
Článek 39
Udělení statusu
Kritérii pro udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu jsou:
a)
žadatel se nedopustil žádného vážného nebo opakovaného porušení celních nebo daňových předpisů a nemá žádný záznam, pokud jde o závažné trestné činy související s jeho hospodářskou činností;
b)
žadatel prokáže vysokou úroveň kontroly svých operací a toku zboží prostřednictvím systému správy obchodních a případně dopravních záznamů, umožňující přiměřenou kontrolu ze strany celních úřadů;
c)
finanční solventnost, jež je považována za prokázanou, pokud je žadatel v dobré finanční situaci, která mu umožňuje plnit své závazky s řádným ohledem na charakteristiky druhu dané podnikatelské činnosti;
d)
pokud jde o povolení podle v čl. 38 odst. 2 písm. a), praktické normy pro způsobilost nebo odbornou kvalifikaci, které přímo souvisí s vykonávanou činností; a
e)
pokud jde o povolení podle čl. 38 odst. 2 písm. b), odpovídající normy bezpečnosti a zabezpečení, které se považují za splněné, pokud žadatel prokáže, že uplatňuje odpovídající opatření s cílem zajistit bezpečnost a zabezpečení mezinárodního dodavatelského řetězce, včetně oblastí kontroly fyzické integrity a kontroly přístupu, logistických procesů a nakládání se zvláštními druhy zboží, personálu a identifikace obchodních partnerů.
Článek 40
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 284 s cílem stanovit:
a)
zjednodušení uvedená v čl. 38 odst. 2 písm. a);
b)
usnadnění uvedená v čl. 38 odst. 2 písm. b);
c)
příznivější zacházení uvedené v čl. 38 odst. 6.
Článek 41
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech podmínky pro uplatňování kritérií uvedených v článku 39.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 5
Sankce
Článek 42
Uplatnění sankcí
1. Každý členský stát stanoví sankce za porušení celních předpisů. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Uplatňují-li se správní sankce, mohou mít mimo jiné jednu z těchto forem, případně obě formy:
a)
peněžní pokuta uložená celními orgány, případně včetně narovnání použitého namísto trestní sankce;
b)
zrušení, pozastavení nebo změna jakéhokoli povolení, jehož je dotyčná osoba držitelem.
3. Do 180 dní ode dne použitelnosti tohoto článku stanoveného v souladu s čl. 288 odst. 2 sdělí členské státy Komisi platné vnitrostátní právní předpisy podle odstavce 1 tohoto článku a neprodleně jí oznamují veškeré pozdější změny, které se těchto předpisů dotýkají.
Oddíl 6
Opravné prostředky
Článek 43
Rozhodnutí soudního orgánu
Články 44 a 45 se nepoužijí na opravné prostředky podané s cílem prohlásit za neplatné, zrušit nebo změnit rozhodnutí v rámci celních předpisů přijaté justičním orgánem nebo celními orgány jednajícími jako justiční orgány.
Článek 44
Právo na podání opravného prostředku
1. Každá osoba má právo podat opravný prostředek proti jakémukoli rozhodnutí celních orgánů v rámci celních předpisů, jež se jí přímo a osobně dotýká.
Právo na podání opravného prostředku má rovněž každá osoba, která požádala celní orgány o rozhodnutí a ve lhůtách uvedených v čl. 22 odst. 3 neobdržela rozhodnutí o své žádosti.
2. Opravný prostředek lze podat nejméně ve dvou stupních:
a)
nejdříve u celních orgánů, u soudního orgánu nebo u jiných orgánů určených k tomuto účelu členskými státy;
b)
následně u vyššího nezávislého orgánu, jímž může být v souladu s platnými předpisy členských států soudní orgán nebo rovnocenný zvláštní orgán.
3. Opravný prostředek se podává ve členském státě, v němž bylo rozhodnutí přijato nebo o ně bylo požádáno.
4. Členské státy zajistí, aby řízení o opravném prostředku umožnilo rychlé potvrzení nebo opravu rozhodnutí celních orgánů.
Článek 45
Přerušení výkonu rozhodnutí
1. Podání opravného prostředku nemá odkladný účinek na výkon napadeného rozhodnutí.
2. Celní orgány však přeruší výkon rozhodnutí, a to zcela nebo částečně, mají-li odůvodněné pochybnosti, zda je napadené rozhodnutí v souladu s celními předpisy, nebo hrozí-li dotyčné osobě nenahraditelná škoda.
3. V případech uvedených v odstavci 2, je-li důsledkem napadeného rozhodnutí vyměření dovozního nebo vývozního cla, je přerušení výkonu tohoto rozhodnutí podmíněno poskytnutím jistoty, pokud se na základě zdokumentovaného posouzení nezjistí, že by taková jistota způsobila dlužníkovi vážné hospodářské nebo sociální obtíže.
Oddíl 7
Kontrola zboží
Článek 46
Řízení rizik a celní kontroly
1. Celní orgány mohou provádět veškeré celní kontroly, které považují za nezbytné.
Celní kontroly mohou zahrnovat zejména kontrolu zboží, odebrání vzorků, ověřování správnosti a úplnosti informací uvedených v prohlášení nebo oznámení a existence, pravosti, správnosti a platnosti dokladů, přezkum účetnictví hospodářských subjektů a jiných záznamů, kontrolu dopravních prostředků, kontrolu zavazadel a jiného zboží přepravovaného osobami a provádění úředních šetření a dalších podobných činností.
2. Jiné než namátkové celní kontroly vycházejí především z analýzy rizik provedené prostřednictvím elektronického zpracování dat a jejich účelem je stanovit a vyhodnotit rizika a vypracovat nezbytná opatření, pomocí nichž lze rizikům čelit, a to na základě kritérií vytvořených na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie a případně na mezinárodní úrovni.
3. Celní kontroly se provádějí ve společném rámci pro řízení rizik, který je založen na výměně informací o rizicích a výsledcích analýz rizik mezi celními správami a kterým se stanoví společná kritéria rizik a norem, kontrolní opatření a prioritní oblasti kontroly.
Kontrolami, které vycházejí z těchto informací a kritérií, nejsou dotčeny další kontroly prováděné v souladu s odstavcem 1 nebo s jinými platnými předpisy.
4. Celní orgány provádějí řízení rizik s cílem rozlišovat mezi úrovněmi rizik spojených se zbožím, na které se vztahují celní kontroly nebo dohled, a s cílem určit, zda a kde se na zboží vztahují konkrétní celní kontroly.
Řízení rizik zahrnuje takové činnosti jako shromažďování údajů a informací, analýzu a hodnocení rizik, stanovování a provádění opatření a pravidelné sledování a přezkoumávání procesu a jeho výsledků, a to na základě mezinárodních a vnitrostátních zdrojů a strategií a zdrojů a strategií Unie.
5. Celní orgány si předávají informace o rizicích a výsledky analýzy rizik, pokud:
a)
celní orgán vyhodnotí rizika jako závažná a vyžadující celní kontrolu a z výsledků kontroly vyplyne, že došlo k události vyvolávající rizika;
b)
z výsledků kontroly nevyplývá, že došlo k události vyvolávající rizika, avšak dotyčný celní orgán se domnívá, že hrozba představuje jinde v Unii vysoké riziko.
6. Při stanovení společných kritérií rizik a norem, kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly podle odstavce 3 se zohlední vše následující:
a)
přiměřenost k riziku;
b)
naléhavost nezbytného použití kontrol;
c)
pravděpodobný dopad na obchodní tok, na jednotlivé členské státy a na kontrolní zdroje.
7. Společná kritéria rizik a normy uvedené v odstavci 3 zahrnují všechny tyto prvky:
a)
popis rizik;
b)
faktory nebo ukazatele rizika, které se použijí pro výběr zboží nebo hospodářských subjektů, u nichž se provede celní kontrola;
c)
povahu celních kontrol, které mají celní orgány uskutečnit;
d)
dobu uplatňování celních kontrol uvedených v písmenu c).
8. Aniž jsou dotčeny ostatní kontroly běžně prováděné celními orgány, zahrnují prioritní oblasti kontroly konkrétní celní režimy, druhy zboží, dopravní trasy, druhy dopravních prostředků nebo hospodářské subjekty, na které se vztahují zvýšené úrovně analýzy rizik a celních kontrol během určitého období.
Článek 47
Spolupráce mezi orgány
1. Mají-li být u téhož zboží příslušnými orgány jinými, než jsou celní orgány, prováděny kontroly jiné než celní, usilují celní orgány v úzké spolupráci s těmito jinými orgány o to, aby tyto kontroly byly pokud možno prováděny současně s celními kontrolami a na stejném místě (one-stop-shop), přičemž celní orgány zastávají v této oblasti koordinační úlohu.
2. Je-li to nezbytné pro účely minimalizace rizik a boje proti podvodům, mohou si v rámci kontrol stanovených v tomto oddíle celní a jiné příslušné orgány vyměňovat mezi sebou a s Komisí údaje, které získaly v souvislosti se vstupem, výstupem, tranzitem, pohybem, uskladněním a konečným užitím zboží pohybujícího se mezi celním územím Unie a zeměmi nebo územími mimo celní území Unie, včetně poštovního styku, a v souvislosti s přítomností a pohybem zboží, které není zbožím Unie, a zboží propuštěného do režimu konečného užití na celním území Unie, jakož i výsledky všech kontrol. Celní orgány a Komise si tyto údaje mohou vyměňovat rovněž za účelem zajištění jednotného uplatňování celních předpisů.
Článek 48
Kontrola po propuštění zboží
Po propuštění zboží mohou celní orgány za účelem celních kontrol ověřovat správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení, celním prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupním souhrnném celním prohlášení, výstupním souhrnném celním prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu a existenci, pravost, správnost a platnost veškerých podkladů a provádět kontrolu účetnictví deklaranta a jiných záznamů vztahujících se k operacím s daným zbožím nebo k předešlým nebo následným obchodním operacím s týmž zbožím. Celní orgány mohou toto zboží rovněž kontrolovat nebo z něj odebrat vzorky, je-li jeho kontrola ještě možná.
Tyto kontroly lze provést v prostorách držitele zboží, jeho zástupce nebo jiné osoby, která se přímo nebo nepřímo obchodně podílí na uvedených operacích, nebo jiné osoby, která má v držení zmíněné doklady a údaje pro obchodní účely.
Článek 49
Letecká a námořní doprava uvnitř Unie
1. Celní kontroly nebo formality týkající se příručních a zapsaných zavazadel osob, které uskutečňují buď lety, nebo námořní cesty uvnitř Unie, se provádějí pouze v případě, kdy jsou tyto kontroly nebo formality stanoveny celními předpisy.
2. Odstavec 1 se použije, aniž jsou dotčeny:
a)
kontroly bezpečnosti a zabezpečení;
b)
kontroly spojené se zákazy nebo omezeními.
Článek 50
Svěření prováděcích pravomocí
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme opatření, která zajistí jednotné uplatňování celních kontrol, včetně výměny informací o rizicích a analýzy rizik, společných kritérií rizik a norem, kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly podle čl. 46 odst. 3.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
V závažných a naléhavých případech, které souvisejí s těmito opatřeními a které jsou řádně odůvodněny potřebou rychle aktualizovat společný rámec pro řízení rizik a přizpůsobit výměnu informací o rizicích a analýzy rizik, společná kritéria rizik a norem, kontrolní opatření a prioritní oblasti kontroly vývoji rizik, přijme Komise okamžitě platné prováděcí akty postupem podle čl. 285 odst. 5.
Má-li být o stanovisku výboru uvedeného v čl. 285 odst. 1 rozhodnuto písemným postupem, použije se čl. 285 odst. 6.
2. Komise stanoví v prováděcích aktech přístavy a letiště, kde se celní kontroly a formality mají provádět podle článku 49 na:
a)
příruční a zapsaná zavazadla osob:
i)
uskutečňujících let letadlem přilétajícím z letiště, jež není letištěm Unie, které po mezipřistání na letišti Unie pokračuje na jiné letiště Unie,
ii)
uskutečňujících let letadlem, které po mezipřistání na letišti Unie pokračuje na letiště, jež není letištěm Unie,
iii)
vyžívajících námořní dopravu stejným plavidlem, která má na své trase místo odplutí, zastávky nebo cílového určení v přístavu, jenž není přístavem Unie;
iv)
na palubě rekreačních plavidel a turistických nebo obchodních letadel;
b)
příruční a zapsaná zavazadla:
i)
dopravená na letiště Unie na palubě letadla přilétajícího z letiště, jež není letištěm Unie, a překládaná na tomto letišti Unie do jiného letadla pokračujícího v letu v rámci Unie;
ii)
naložená na letišti Unie do letadla pokračujícího v letu v rámci Unie a překládaná na jiném letišti Unie do letadla, jehož místem určení je letiště, jež není letištěm Unie.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 8
Uchovávání dokladů a jiných informací a poplatky a náklady
Článek 51
Uchovávání dokladů a jiných informací;
1. Dotyčná osoba uchovává pro účely celních kontrol doklady a informace uvedené v čl. 15 odst. 1 po dobu alespoň tří kalendářních let, a to jakýmkoli způsobem, který je dostupný a přijatelný pro celní orgány.
V případě zboží propuštěného do volného oběhu za podmínek jiných než uvedených v třetím pododstavci nebo zboží navrženého v celním prohlášení k vývozu počíná lhůta běžet od konce roku, v němž bylo přijato celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu nebo k vývozu.
V případě zboží propuštěného do volného oběhu bez cla nebo se sníženou sazbou dovozního cla na základě jeho konečného užití počíná lhůta běžet od konce roku, v němž zboží přestává být předmětem celního dohledu.
V případě zboží, které bylo propuštěno do jiného celního režimu, nebo zboží v dočasném uskladnění počíná lhůta běžet od konce roku, v němž byl daný celní režim vyřízen nebo v němž bylo ukončeno dočasné uskladnění.
2. Aniž je dotčen čl. 103 odst. 4, zjistí-li se při celní kontrole ve vztahu k celnímu dluhu, že je nutno opravit příslušný zápis v účetních dokladech, a byla-li o tom dotyčná osoba informována, uchovávají se doklady a informace po dobu tří let od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku.
Bylo-li podáno odvolání nebo zahájeno soudní řízení, uchovávají se doklady a informace po dobu stanovenou v odstavci 1, nebo do ukončení odvolacího či soudního řízení, a to podle toho, která situace nastane později.
Článek 52
Poplatky a náklady
1. Celní orgány si neúčtují poplatky za provádění celních kontrol nebo jakýchkoli jiných úkonů podle celních předpisů v úředních hodinách příslušných celních úřadů.
2. Celní orgány si mohou účtovat poplatky nebo mohou požadovat úhradu vzniklých nákladů za poskytování zvláštních služeb, zejména za:
a)
požadovanou přítomnost zaměstnanců celních správ mimo stanovené úřední hodiny nebo jejich požadovanou přítomnost v jiných prostorách, než jsou prostory celní správy;
b)
analýzy nebo znalecké zprávy o zboží a poštovní poplatky za vrácení zboží žadateli, zejména v souvislosti s rozhodnutími přijatými podle článku 33 nebo s poskytováním informací podle čl. 14 odst. 1;
c)
kontroly zboží nebo odběry vzorků za účelem ověření nebo zničení zboží, při kterých vznikají jiné náklady než náklady spojené s prací zaměstnanců celních správ;
d)
výjimečná kontrolní opatření, jsou-li nutná s ohledem na povahu zboží nebo na možné riziko.
KAPITOLA 3
Přepočet měn a lhůty
Článek 53
Přepočet měn
1. Příslušné orgány zveřejní nebo zpřístupní na internetu směnný kurz, který se použije v případě, že je nutné provést přepočet měny na základě jednoho z těchto důvodů:
a)
faktory, na jejichž základě je určována celní hodnota zboží, jsou vyjádřeny v jiné měně, než je měna členského státu, ve které se celní hodnota určuje;
b)
hodnota eura v národních měnách je požadována pro účely sazebního zařazení zboží a výše dovozního nebo vývozního cla, včetně hodnotových prahů ve společném celním sazebníku.
2. Je-li přepočet měny nutný z důvodů jiných než uvedených v odstavci 1, hodnota eura v národních měnách, jež má být použita v rámci celních předpisů, se stanoví alespoň jednou ročně.
Článek 54
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech pravidla pro přepočet měn pro účely uvedené v čl. 53 odst. 1 a 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 55
Lhůty, data a termíny
1. Není-li stanoveno jinak a pokud je v celních předpisech stanovena lhůta, datum nebo termín, nelze tuto lhůtu prodloužit nebo zkrátit a toto datum nebo tento termín nelze odložit ani přesunout..
2. S výjimkou případů stanovených celními předpisy se použijí pravidla pro lhůty, data a termíny stanovená v nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterými se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (14).
HLAVA II
FAKTORY, NA JEJICHŽ ZÁKLADĚ SE UPLATNÍ DOVOZNÍ NEBO VÝVOZNÍ CLO A JINÁ OPATŘENÍ PŘI OBCHODU SE ZBOŽÍM
KAPITOLA 1
Společný celní sazebník a sazební zařazení zboží
Článek 56
Společný celní sazebník a dohled
1. Splatné dovozní a vývozní clo vychází ze společného celního sazebníku.
Další opatření stanovená ve zvláštních předpisech Unie upravujících obchod se zbožím se případně uplatní podle sazebního zařazení tohoto zboží.
2. Společný celní sazebník obsahuje všechny tyto prvky:
a)
kombinovanou nomenklaturu zboží, která je stanovena v nařízení (EHS) č. 2658/87;
b)
jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je plně nebo částečně založena na kombinované nomenklatuře nebo k ní přidává další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie, jež upravují uplatňování sazebních opatření při obchodu se zbožím;
c)
smluvní nebo běžná všeobecná cla pro zboží, které je zahrnuto do kombinované nomenklatury;
d)
preferenční sazební opatření obsažená v dohodách, které Unie uzavřela s určitými zeměmi či územími mimo celní území Unie nebo se skupinami takových zemí či území;
e)
preferenční sazební opatření přijatá jednostranně Unií vůči některým zemím či územím mimo celní území Unie nebo skupinám takových zemí či území;
f)
autonomní opatření, na jejichž základě lze clo u určitého zboží snížit nebo zboží od cla osvobodit;
g)
zvýhodněné sazební zacházení stanovené pro určité zboží z důvodu jeho povahy nebo na základě jeho konečného užití v rámci opatření uvedených v písmenech c) až f) nebo v písmenu h);
h)
jiná sazební opatření vyplývající ze zemědělských nebo obchodních nebo jiných právních předpisů Unie.
3. Splňuje-li dané zboží podmínky obsažené v opatřeních stanovených v odst. 2 písm. d) až g), použijí se na žádost deklaranta opatření uvedená v těchto ustanoveních místo opatření uvedených v odst. 2 písm. c). Jsou-li dodrženy lhůty a splněny podmínky stanovené v příslušném opatření nebo v kodexu, může být taková žádost podána se zpětnou účinností.
4. Je-li použití opatření uvedených v odst. 2 písm. d) až g) nebo osvobození od opatření podle odst. 2 písm. h) omezeno na určitý objem dovozů nebo vývozů, přestanou být opatření nebo osvobození v případě celních kvót uplatňována od okamžiku, kdy je dosaženo stanoveného objemu dovozů nebo vývozů.
V případě celních stropů přestanou být tato opatření nebo osvobození od nich na základě právního aktu Unie uplatňována.
5. Propuštění zboží, na něž se vztahují opatření uvedená v odstavcích 1 a 2, do volného oběhu nebo jeho vývoz mohou podléhat dohledu.
Článek 57
Sazební zařazení zboží
1. Pro účely společného celního sazebníku spočívá sazební zařazení zboží v určení jedné podpoložky nebo dalšího členění kombinované nomenklatury, do níž má být toto zboží zařazeno.
2. Pro účely nesazebních opatření spočívá sazební zařazení zboží v určení jedné podpoložky nebo dalšího členění kombinované nomenklatury nebo jakékoli jiné nomenklatury, která je zcela nebo částečně založena na kombinované nomenklatuře nebo k ní přidává další členění a která je stanovena právními předpisy Unie a do níž má být uvedené zboží zařazeno.
3. Podpoložka nebo další členění určené podle odstavců 1 a 2 se použijí pro účely uplatňování opatření souvisejících s danou podpoložkou.
4. Komise může přijmout opatření s cílem určit sazební zařazení zboží podle odstavců 1 a 2.
Článek 58
Svěření prováděcích pravomocí
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme opatření týkající se jednotné správy celních kvót a celních stropů uvedených v čl. 56 odst. 4 a řízení dohledu nad propuštěním zboží do volného oběhu nebo nad jeho vývozem, jak je uvedeno v čl. 56 odst. 5.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme opatření uvedená v čl. 57 odst. 4.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
V závažných a naléhavých případech, které souvisejí s těmito opatřeními a které jsou řádně odůvodněny potřebou rychle zajistit správné a jednotné používání kombinované nomenklatury, přijme Komise okamžitě použitelné prováděcí akty postupem podle čl. 285 odst. 5.
Má-li být o stanovisku výboru uvedeného v čl. 285 odst. 1 rozhodnuto písemným postupem, použije se čl. 285 odst. 6.
KAPITOLA 2
Původ zboží
Oddíl 1
Nepreferenční původ
Článek 59
Rozsah působnosti
Články 60 a 61 stanoví pravidla pro určení nepreferenčního původu zboží pro účely použití:
a)
společného celního sazebníku, s výjimkou opatření uvedených v čl. 56 odst. 2 písm. d) a e);
b)
jiných než sazebních opatření stanovených zvláštními předpisy Unie upravujícími obchod se zbožím; a
c)
jiných opatření Unie týkajících se původu zboží.
Článek 60
Získání původu
1. Zboží zcela získané v jediné zemi nebo na jediném území se považuje za zboží pocházející z této země nebo z tohoto území.
2. Zboží, na jehož výrobě se podílí více než jedna země nebo jedno území, se považuje za zboží pocházející ze země nebo území, kde došlo k jeho poslednímu podstatnému hospodářsky odůvodněnému zpracování nebo opracování, které bylo provedeno v podnicích k tomu vybavených a které vyústilo v nový výrobek nebo představuje důležitý stupeň výroby.
Článek 61
Prokazování původu
1. Je-li původ uveden podle celních předpisů v celním prohlášení, mohou celní orgány vyžadovat, aby deklarant původ zboží prokázal.
2. Je-li původ zboží prokázán podle celních předpisů nebo jiných zvláštních předpisů Unie, mohou celní orgány v případě odůvodněných pochybností požadovat dodatečné doklady prokazující, že je původ stanoven v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.
3. Je-li to nezbytné z hlediska obchodu, může být dokument prokazující původ vydán v Unii v souladu s pravidly původu platnými v zemi určení nebo na území určení nebo jakoukoli jinou metodou pro určení země, v níž bylo zboží zcela získáno nebo v níž došlo k jeho poslednímu podstatnému zpracování.
Článek 62
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví pravidla, podle nichž se zboží, u něhož je nezbytné určit nepreferenční původ pro účely použití opatření Unie uvedených v článku 59, považuje za zcela získané v jedné zemi nebo na jediném území nebo za zboží, k jehož poslednímu podstatnému hospodářsky odůvodněnému zpracování nebo opracování, které bylo provedeno v podnicích k tomu vybavených a které vyústilo v nový výrobek nebo představuje důležitý stupeň výroby, došlo v jedné zemi nebo na jediném území, podle článku 60.
Článek 63
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro prokazování a ověřování původu podle článku 61.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Preferenční původ
Článek 64
Preferenční původ zboží
1. S cílem využít opatření uvedených v čl. 56 odst. 2 písm. d) nebo e) nebo nesazebních preferenčních opatření musí být zboží v souladu s pravidly preferenčního původu uvedenými v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.
2. V případě zboží, na které se vztahují preferenční opatření obsažená v dohodách, které Unie uzavřela s určitými zeměmi či územími mimo celní území Unie nebo se skupinami takových zemí či území, se pravidla preferenčního původu stanoví v těchto dohodách.
3. V případě zboží, na které se vztahují preferenční opatření přijatá jednostranně Unií vůči určitým zemím či územím mimo celní území Unie nebo skupinám takových zemí či území vyjma těch, které jsou uvedeny v odstavci 5, přijme Komise opatření, kterými se stanovují pravidla preferenčního původu.
Tato pravidla vycházejí z kritéria, že je zboží zcela získáno, nebo z kritéria, že zboží je výsledkem dostatečného zpracování nebo opracování.
4. V případě zboží, na které se vztahují preferenční opatření uplatňovaná v rámci obchodu mezi celním územím Unie a Ceutou a Melillou obsažená v protokolu č. 2 k aktu o přistoupení z roku 1985, se pravidla preferenčního původu přijmou postupem podle článku 9 uvedeného protokolu.
5. V případě zboží, na které se vztahují preferenční opatření obsažená v preferenčních dohodách ve prospěch zámořských zemí a území přidružených k Unii, se pravidla o preferenčním původu přijmou v souladu s článkem 203 Smlouvy o fungování EU.
6. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost země či území, na které se vztahuje preferenční režim, povolit této zemi nebo území na některé zboží dočasnou odchylku z pravidel preferenčního původu uvedených v odstavci 3.
Dočasná odchylka musí být odůvodněna jedním z těchto důvodů:
a)
vnitřní nebo vnější faktory zemi nebo území, na které se vztahuje preferenční režim, dočasně brání v možnosti dodržovat pravidla preferenčního původu;
b)
země nebo území, na které se vztahuje preferenční režim, požaduje čas na přípravu na dodržování těchto pravidel.
Žádost o odchylku podá dotčená země nebo území, na které se vztahuje preferenční režim, v písemné podobě Komisi.V žádosti uvede důvody podle druhého pododstavce, proč o odchylku žádá, a přiloží vhodné podklady.
Dočasná odchylka je omezena na dobu trvání účinků vnitřních nebo vnějších faktorů, které ji odůvodňují, nebo na dobu, kterou daná země nebo území, na které se vztahuje preferenční režim, potřebuje k zajištění dodržování pravidel.
V případě, že je odchylka povolena, dotčená země nebo území, na které se vztahuje preferenční režim, dodržuje veškeré stanovené požadavky, pokud jde o informace, které mají být poskytovány Komisi ohledně využívání odchylky a řízení množství, na něž byla odchylka povolena.
Článek 65
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví pravidla preferenčního původu podle čl. 64 odst. 3.
Článek 66
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech:
a)
postupy podle čl. 64 odst. 1'umožňující zavedení preferenčního původu zboží v Unii;
b)
opatření, kterým se dané zemi nebo území, na které se vztahuje preferenční režim, uděluje dočasná odchylka podle čl. 64 odst. 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 3
Určení původu zvláštních druhů zboží
Článek 67
Opatření přijímaná Komisí
Komise může přijímat opatření k určení původu konkrétních druhů zboží v souladu s pravidly původu, která se na tato zboží vztahují.
Článek 68
Svěření prováděcích pravomocí
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme opatření uvedená v článku 67. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
V závažných a naléhavých případech, které souvisejí s těmito opatřeními a které jsou řádně odůvodněny potřebou rychle zajistit správné a jednotné uplatňování pravidel původu, přijme Komise okamžitě použitelné prováděcí akty postupem podle čl. 285 odst. 5.
Má-li být o stanovisku výboru uvedeného v čl. 285 odst. 1 rozhodnuto písemným postupem, použije se čl. 285 odst. 6.
KAPITOLA 3
Hodnota zboží pro celní účely
Článek 69
Rozsah působnosti
Celní hodnota zboží pro účely použití společného celního sazebníku a nesazebních opatření stanovených ve zvláštních předpisech Unie upravujících obchod se zbožím se určuje v souladu s články 70 a 74.
Článek 70
Metoda určování celní hodnoty na základě převodní hodnoty
1. Prvotním podkladem pro určení celní hodnoty zboží je převodní hodnota, tj. cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena za zboží prodané pro vývoz na celní území Unie, případně upravená.
2. Cenou, která byla nebo má být za zboží skutečně zaplacena, se rozumí částka celkové platby, která byla nebo má být uskutečněna mezi kupujícím a prodávajícím nebo mezi kupujícím a třetí stranou ve prospěch prodávajícího za dovážené zboží a která zahrnuje veškeré platby, které byly nebo mají být uskutečněny jako podmínka prodeje dováženého zboží.
3. Převodní hodnota se uplatní, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
nejsou stanovena žádná omezení, pokud jde o nakládání se zbožím nebo jeho použití ze strany kupujícího, s výjimkou kteréhokoli z těchto omezení, která
i)
jsou uložena nebo vyžadována právními předpisy nebo veřejnými orgány v Unii,
ii)
omezují zeměpisnou oblast, v níž může být zboží přeprodáváno,
iii)
neovlivňují podstatně celní hodnotu zboží;
b)
prodej nebo cena nepodléhají podmínkám nebo plněním, jejichž hodnotu nelze ve vztahu ke zboží, které je ohodnocováno, určit;
c)
žádná část výnosu z jakéhokoliv přeprodeje, nakládání se zbožím nebo použití zboží kupujícím nepřipadne přímo ani nepřímo prodávajícímu, kromě případů, kdy lze provést přiměřenou úpravu; a
d)
kupující a prodávající nejsou ve vzájemném spojení, nebo jejich vztah neovlivnil cenu.
Článek 71
Položky převodní hodnoty
1. Při určování celní hodnoty podle článku 70 se k ceně, která byla nebo má být za dovážené zboží skutečně zaplacena, připočítají:
a)
níže uvedené položky, pokud jsou hrazeny kupujícím, avšak nejsou zahrnuty v ceně, která byla nebo má být skutečně zaplacena:
i)
provize a odměny za zprostředkování, s výjimkou nákupních provizí;
ii)
náklady na nádoby, které se pro celní účely považují za součást daného zboží;
iii)
náklady na balení zahrnující jak práci, tak materiál; a
b)
hodnota, vhodným způsobem rozvržená, níže uvedeného zboží a služeb, pokud je kupující poskytuje přímo nebo nepřímo zdarma nebo za sníženou cenu pro použití při výrobě nebo prodeji k vývozu dováženého zboží v rozsahu, v jakém tato hodnota nebyla zahrnuta do ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena:
i)
materiály, součástky, díly a podobné položky obsažené v dováženém zboží;
ii)
nářadí, matrice, slévačské formy a podobné položky použité k výrobě dováženého zboží;
iii)
materiál spotřebovaný k výrobě dováženého zboží; a
iv)
technologie, vývoj, umělecká práce, design a plány a nákresy provedené mimo Unii a nezbytné pro výrobu dováženého zboží;
c)
poplatky za užívání práv a licenční poplatky týkající se hodnoceného zboží, které musí přímo nebo nepřímo uhradit kupující jako podmínku prodeje hodnoceného zboží, pokud tyto poplatky za užívání práv nebo licenční poplatky nejsou zahrnuty v ceně, která byla nebo má být skutečně zaplacena;
d)
hodnota jakékoli části výnosu z případného přeprodeje, převodu nebo použití dovezeného zboží, která připadne přímo nebo nepřímo prodávajícímu; a
e)
níže uvedené náklady vzniklé před tím, než se zboží dostalo na místo, kde vstoupilo na celní území Unie:
i)
náklady na dopravu a pojištění dováženého zboží; a
ii)
náklady na nakládku, vykládku a manipulaci spojené s dopravou dováženého zboží.
2. Každá položka, která bude na základě odstavce 1 připočtena k ceně, která byla nebo má být skutečně zaplacena, vychází výlučně z údajů, které jsou objektivní a měřitelné.
3. Při určování celní hodnoty se k ceně, která byla nebo má být skutečně zaplacena, nepřipočtou žádné jiné položky než ty, které jsou stanoveny v tomto článku.
Článek 72
Položky, které se do celní hodnoty nezahrnují
Při určování celní hodnoty podle článku 70 se nezahrnuje žádná z těchto položek:
a)
náklady na dopravu dováženého zboží po jeho vstupu na celní území Unie;
b)
poplatky za stavbu, instalaci, montáž, údržbu nebo technickou pomoc vzniklé po vstupu dováženého zboží jako například průmyslových zařízení, strojů či vybavení na celní území Unie;
c)
úroky z finančního ujednání uzavřeného kupujícím a vztahujícího se na nákup dováženého zboží bez ohledu na to, zda finanční prostředky poskytuje prodávající nebo jiná osoba, jestliže bylo financování dohodnuto písemně a jestliže může kupující, bude-li o to požádán, prokázat, že jsou splněny tyto podmínky:
i)
toto zboží je skutečně prodáváno za cenu deklarovanou jako cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena;
ii)
požadovaná úroková sazba nepřevyšuje obvyklou úrokovou sazbu uplatňovanou v dané zemi při podobných operacích v okamžiku, kdy k finanční úhradě dochází;
d)
poplatky spojené s právem reprodukovat dovážené zboží v Unii;
e)
nákupní provize;
f)
dovozní cla nebo jiné poplatky splatné v Unii při dovozu nebo prodeji zboží;
g)
aniž je dotčen čl. 71 odst. 1 písm. c), platby uskutečněné kupujícím za právo distribuovat nebo přeprodávat dovážené zboží, jestliže tyto platby nejsou podmínkou prodeje dováženého zboží určeného k vývozu do Unie.
Článek 73
Zjednodušení
Celní orgány mohou na žádost povolit, aby byly na základě specifických kritérií stanoveny níže uvedené částky, nejsou-li tyto částky vyčíslitelné ke dni přijetí celního prohlášení:
a)
částky, které mají být zahrnuty do celní hodnoty v souladu s čl. 70 odst. 2; a
b)
částky podle článků 71 a 72.
Článek 74
Doplňkové metody určování celní hodnoty zboží
1. Nemůže-li být celní hodnota zboží určena podle článku 70, pokračuje se postupně podle odst. 2 písm. a) až d), přičemž se celní hodnota zboží určí podle prvního z těchto písmen, podle nějž ji lze určit.
Na žádost deklaranta se pořadí uplatnění písmen c) a d) odstavce 2 obrátí.
2. Celní hodnotou podle odstavce 1 je:
a)
převodní hodnota u stejného zboží prodávaného pro vývoz na celní území Unie a vyváženého ve stejnou dobu nebo přibližně ve stejnou dobu jako zboží, které je ohodnocováno;
b)
převodní hodnota u podobného zboží prodávaného pro vývoz na celní území Unie a vyváženého ve stejnou dobu nebo přibližně ve stejnou dobu jako zboží, které je ohodnocováno;
c)
hodnota založená na jednotkové ceně, za kterou se dovážené zboží nebo stejné nebo podobné dovážené zboží prodává na celním území Unie v největším úhrnném množství osobám, kterou nejsou ve vzájemném spojení s prodávajícími; nebo
d)
vypočtená hodnota sestávající ze součtu těchto položek:
i)
nákladů na materiál a výrobu nebo jiné zpracování provedené při produkci dováženého zboží, nebo hodnota těchto položek;
ii)
částky představující zisk a všeobecné výdaje ve výši, kterou producenti v zemi vývozu obvykle zahrnují do prodeje zboží téže povahy nebo téhož druhu jako hodnocené zboží určené k vývozu do Unie;
iii)
nákladů na položky uvedené v čl. 71 odst. 1 písm. e) nebo jejich hodnoty.
3. Nemůže-li být celní hodnota určena podle odstavce 1, určí se na základě údajů dostupných na celním území Unie s použitím přiměřených prostředků slučitelných se zásadami a obecnými ustanoveními:
a)
dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu,
b)
článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu,
c)
této kapitoly.
Článek 75
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví podmínky pro udělování povolení podle čl. 73.
Článek 76
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
určování celní hodnoty v souladu s čl. 70 odst. 1 a 2 a články 71 a 72, včetně pravidel pro úpravu ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena;
b)
uplatňování podmínek podle čl. 70 odst. 3;
c)
určování celní hodnoty podle čl. 74.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
HLAVA III
CELNÍ DLUH A JISTOTY
KAPITOLA 1
Vznik celního dluhu
Oddíl 1
Celní dluh při dovozu
Článek 77
Propuštění do volného oběhu a dočasné použití
1. Celní dluh při dovozu vzniká v okamžiku, kdy je zboží, které není zbožím Unie a které podléhá dovoznímu clu, propuštěno do jednoho z těchto celních režimů:
a)
propuštění do volného oběhu, včetně propuštění podle ustanovení o konečném užití;
b)
dočasné použití s částečným osvobozením od dovozního cla.
2. Celní dluh vzniká okamžikem přijetí celního prohlášení.
3. Dlužníkem je deklarant. V případě nepřímého zastupování je dlužníkem také osoba, na jejíž účet je celní prohlášení činěno.
Je-li celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do některého z režimů uvedených v odstavci 1 učiněno na základě údajů, v jejichž důsledku nebyly dovozní clo nebo jeho část vybrány, je osoba, která poskytla údaje nezbytné pro vyhotovení celního prohlášení a která si byla nebo měla být vědoma, že údaje nejsou pravdivé, rovněž považována za dlužníka.
Článek 78
Zvláštní ustanovení týkající se nepůvodního zboží
1. Platí-li zákaz vracet dovozní clo nebo přiznávat osvobození od dovozního cla pro nepůvodní zboží, které bylo použito při výrobě produktů, pro něž je vydán nebo vystaven doklad o původu v rámci preferenčních dohod mezi Unií a některými zeměmi či územími mimo celní území Unie nebo skupinami těchto zemí či území, vzniká u tohoto nepůvodního zboží celní dluh při dovozu v okamžiku přijetí prohlášení o zpětném vývozu v souvislosti s dotyčnými produkty.
2. Vznikne-li celní dluh podle odstavce 1, vyměří se částka dovozního cla odpovídající tomuto dluhu za stejných podmínek jako v případě celního dluhu, který by vznikl, kdyby ve stejný den bylo přijato celní prohlášení s návrhem na propuštění nepůvodního zboží použitého při výrobě dotyčných výrobků do volného oběhu za účelem ukončení režimu aktivního zušlechťovacího styku.
3. Použije se čl. 77 odst. 2 a 3. V případě zboží, které není zbožím Unie podle článku 270, je však dlužníkem osoba podávající prohlášení o zpětném vývozu. V případě nepřímého zastupování je dlužníkem také osoba, na jejíž účet je celní prohlášení podáváno.
Článek 79
Celní dluh vzniklý nesplněním povinností nebo podmínek
1. U zboží podléhajícího dovoznímu clu vzniká celní dluh při dovozu nesplněním:
a)
některé z povinností stanovených v celních předpisech pro vstup zboží, které není zbožím Unie, na celní území Unie, pro jeho odnětí celnímu dohledu nebo pro pohyb, zušlechtění, uskladnění, dočasné uskladnění, dočasné použití zboží nebo nakládání s tímto zbožím na tomto území;
b)
některé z povinností stanovených v celních předpisech upravujících konečné užití zboží na celním území Unie;
c)
podmínky, na jejímž základě může být zboží, které není zbožím Unie, propuštěno do celního režimu nebo mu může být přiznáno osvobození od cla či snížená sazba dovozního cla podle jeho konečného užití.
2. Celní dluh vzniká:
a)
okamžikem, kdy povinnost, jejímž nesplněním vzniká celní dluh, není plněna nebo přestala být plněna nebo
b)
okamžikem, kdy je přijato celní prohlášení za účelem propuštění zboží do celního režimu, zjistí-li se následně, že podmínka, na základě které může být zboží propuštěno do daného celního režimu nebo mu může být přiznáno osvobození od cla či snížená sazba dovozního cla podle jeho konečného užití, nebyla ve skutečnosti splněna.
3. V případech uvedených v odst. 1 písm. a) a b) je dlužníkem:
a)
každá osoba, která měla splnit dané povinnosti;
b)
každá osoba, která si byla vědoma nebo si měla být vědoma, že nebyla splněna povinnost podle celních předpisů, a která jednala na účet osoby, jež byla povinna splnit tuto povinnost, nebo která se zúčastnila úkonu, jenž vedl k nesplnění této povinnosti;
c)
každá osoba, která získala nebo držela dotyčné zboží a v okamžiku získání nebo přijetí zboží si byla nebo měla být vědoma, že nebyla splněna povinnost podle celních předpisů.
4. V případech uvedených v odst. 1 písm. c) je dlužníkem osoba, která má splnit podmínky, na jejichž základě je zboží propuštěno do celního režimu, nebo podmínky celního prohlášení pro zboží propuštěné do tohoto celního režimu nebo podmínky, na jejichž základě může být zboží přiznáno osvobození od cla či snížená sazba dovozního cla podle jeho konečného užití.
Je-li celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do některého z celních režimů uvedených v odst.1 písm. c) učiněno a jsou-li celním orgánům poskytnuty jakékoli informace požadované podle celních předpisů upravujících podmínky, na základě kterých může být zboží propuštěno do uvedeného celního režimu, a v důsledku toho nebyly dovozní clo nebo jeho část vybrány, je dlužníkem také osoba, která poskytla údaje nezbytné pro vyhotovení celního prohlášení a která věděla nebo měla vědět, že tyto údaje nejsou pravdivé.
Článek 80
Odpočet částky již zaplaceného dovozního cla
1. Vznikne-li podle čl. 79 odst. 1 celní dluh u zboží propuštěného do volného oběhu se sníženou sazbou dovozního cla podle konečného užití zboží, odečte se částka dovozního cla zaplacená při propuštění zboží do volného oběhu od částky dovozního cla odpovídající celnímu dluhu.
Ustanovení prvního pododstavce se použije, jestliže celní dluh vznikl u zbytků a odpadu po zničení předmětného zboží.
2. Vznikne-li podle čl. 79 odst. 1 celní dluh u zboží, které bylo propuštěno do režimu dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla, odečte se částka dovozního cla zaplacená v rámci částečného osvobození od částky dovozního cla odpovídající celnímu dluhu.
Oddíl 2
Celní dluh při vývozu
Článek 81
Vývoz a pasivní zušlechťovací styk
1. Celní dluh při vývozu vzniká v okamžiku, kdy je zboží podléhající vývoznímu clu propuštěno do režimu vývozu nebo do režimu pasivního zušlechťovacího styku.
2. Celní dluh vzniká okamžikem přijetí celního prohlášení.
3. Dlužníkem je deklarant. V případě nepřímého zastupování je dlužníkem také osoba, na jejíž účet je celní prohlášení činěno.
Je-li celní prohlášení učiněno na základě údajů, v jejichž důsledku nebyly vývozní clo nebo jeho část vybrány, je osoba, která poskytla údaje požadované pro vyhotovení celního prohlášení a která si byla nebo měla být vědoma, že údaje nejsou pravdivé, rovněž považována za dlužníka.
Článek 82
Celní dluh vzniklý nesplněním povinností nebo podmínek
1. U zboží podléhajícího dovoznímu clu vzniká celní dluh při dovozu nesplněním:
a)
některé z povinností stanovených v celních předpisech pro výstup zboží;
b)
podmínek, za nichž bylo povoleno, aby zboží opustilo celní území Unie s úplným nebo částečným osvobozením od vývozního cla.
2. Celní dluh vzniká:
a)
okamžikem, kdy zboží skutečně opustilo celní území Unie bez celního prohlášení;
b)
okamžikem, kdy je zboží dodáno na jiné místo určení, než na které se vztahuje povolení, na jehož základě může zboží opustit celní území Unie s úplným nebo částečným osvobozením od vývozního cla;
c)
nemohou-li celní orgány okamžik uvedený v písmenu b) určit, uplynutím lhůty stanovené pro předložení dokladu o tom, že byly splněny podmínky opravňující k přiznání tohoto osvobození.
3. V případech uvedených v odst. 1 písm. a) je dlužníkem:
a)
každá osoba, která měla splnit danou povinnost;
b)
každá osoba, která si byla vědoma nebo si měla být vědoma, že daná povinnost nebyla splněna, a která jednala na účet osoby, jež byla povinna splnit tuto povinnost;
c)
každá osoba, která se zúčastnila úkonu, jenž vedl k nesplnění povinnosti a která si byla vědoma nebo si měla být vědoma, že celní prohlášení nebylo podáno, ačkoli mělo být.
4. V případech uvedených v odst. 1 písm. b) je dlužníkem každá osoba, která má splnit podmínky, za nichž bylo povoleno, aby zboží opustilo celní území Unie s částečným nebo úplným osvobozením od vývozního cla.
Oddíl 3
Společná ustanovení pro celní dluh při dovozu i vývozu
Článek 83
Zákazy a omezení
1. Celní dluh při dovozu nebo vývozu vzniká i v případě, že se na zboží vztahují jakékoli zákazy nebo omezení dovozu nebo vývozu.
2. Celní dluh však nevzniká v případě:
a)
protiprávního vstupu padělaných peněz na celní území Unie;
b)
vstupu omamných a psychotropních látek na celní území Unie, a to látek jiných než těch, které jsou pod přísným dohledem příslušných orgánů za účelem jejich použití pro lékařské a vědecké účely.
3. Pro účely sankcí za porušení celních předpisů se však má za to, že celní dluh vznikl, je-li podle právních předpisů členského státu dovozní nebo vývozní clo nebo existence celního dluhu základem pro vyměření sankcí.
Článek 84
Více dlužníků
Odpovídá-li za zaplacení částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající jednomu celnímu dluhu více osob, odpovídají společně a nerozdílně za zaplacení uvedené částky.
Článek 85
Obecná pravidla pro výpočet částky dovozního nebo vývozního cla
1. Částka dovozního nebo vývozního cla se stanoví na základě pravidel pro výpočet cla, která se na dané zboží vztahovala v okamžiku, kdy celní dluh u tohoto zboží vznikl.
2. Není-li možné přesně určit okamžik, kdy celní dluh vznikl, má se za to, že vznikl v době, kdy celní orgány zjistí, že se zboží nachází v situaci, za níž vzniká celní dluh.
Pokud však informace dostupné celní orgánům umožňují určit, že celní dluh vznikl před tímto zjištěním, má se za to, že celní dluh vznikl v nejzazším časovém okamžiku, který může být určen jako situace, v níž celní dluh vzniká.
Článek 86
Zvláštní pravidla pro výpočet částky dovozního cla
1. Pokud u zboží, jež bylo propuštěno do celního režimu nebo dočasně uskladněno, vznikly na celním území Unie náklady spojené s uskladněním nebo obvyklými formami manipulace, tyto náklady nebo navýšení hodnoty se při výpočtu částky dovozního cla nezohlední, jestliže deklarant tyto náklady dostatečným způsobem prokáže.
Celní hodnota, množství, povaha a původ zboží, které není zbožím Unie a které bylo použito při operacích, se však při výpočtu částky dovozního cla zohledňují.
2. Dojde-li u zboží, které bylo propuštěno do celního režimu, na celním území Unie v důsledku obvyklých forem manipulace ke změně sazebního zařazení, použije se na zboží propuštěné do tohoto režimu na žádost deklaranta původní sazební zařazení.
3. Vznikne-li u zušlechtěných výrobků v důsledku režimu aktivního zušlechťovacího styku celní dluh, vyměří se částka dovozního cla odpovídající tomuto dluhu na žádost deklaranta na základě sazebního zařazení, celní hodnoty, množství, povahy a původu zboží, které bylo propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku, v okamžiku přijetí celního prohlášení za toto zboží.
4. Ve zvláštních případech se však částka dovozního cla určí v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku bez žádosti deklaranta, aby se zabránilo obcházení sazebních opatření podle čl. 56 odst. 2 písm. h).
5. Vznikne-li celní dluh u zušlechtěných produktů pocházejících z režimu pasivního zušlechťovacího styku nebo u náhradních produktů podle čl. 261 odst. 1, vypočte se výše dovozního cla na základě nákladů na zušlechťovací operaci provedenou mimo celní území Unie.
6. Stanoví-li celní předpisy u zboží použití zvýhodněného sazebního zacházení, osvobození nebo úplného nebo částečného osvobození od dovozního nebo vývozního cla podle čl. 56 odst. 2 písm. d) až g), článků 203, 204, 205 a 208, nebo článků 259 až 262 tohoto nařízení nebo podle nařízení Rady (ES) č. 1186/2009 ze dne 16. listopadu 2009 o systému Společenství pro osvobození od cla (15), použije se toto zvýhodněné sazební zacházení nebo osvobození rovněž v případech, kdy vznikl celní dluh podle článků 79 nebo 82 tohoto nařízení, pokud nedostatky, které vedly ke vzniku celního dluhu, nebyly pokusem o klamavé jednání.
Článek 87
Místo vzniku celního dluhu
1. Celní dluh vzniká v místě, kde je podáno celní prohlášení nebo prohlášení o zpětném vývozu uvedené v článcích 77, 78 a 81.
Ve všech ostatních případech celní dluh vzniká v místě, kde nastaly skutečnosti vedoucí ke vzniku celního dluhu.
Nemůže-li být toto místo určeno, vzniká celní dluh v místě, kde se podle zjištění celních orgánů zboží nacházelo v situaci vedoucí ke vzniku celního dluhu.
2. Pokud bylo zboží propuštěno do dosud nevyřízeného celního režimu nebo pokud nebylo dočasné uskladnění řádně ukončeno a ve stanovené lhůtě nemůže být místo, kde vzniká celní dluh, určeno podle odstavce 1 druhého nebo třetího pododstavce, vzniká celní dluh v místě, kde bylo zboží propuštěno do daného režimu, nebo kde v tomto režimu vstoupilo na celní území Unie, nebo kde bylo dočasně uskladněno.
3. Pokud údaje dostupné celním orgánům umožňují zjistit, že celní dluh pravděpodobně vznikl na více místech, má se za to, že celní dluh vznikl v místě, kde vznikl poprvé.
4. Pokud celní orgán zjistí, že celní dluh vznikl podle článku 79 nebo 82 v jiném členském státě a že částka dovozního nebo vývozního cla odpovídající tomuto dluhu je nižší než 10 000 EUR, považuje se tento celní dluh za celní dluh vzniklý v členském státě, ve kterém byl zjištěn.
Článek 88
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
pravidla pro výpočet částky dovozního nebo vývozního cla pro zboží, u něhož celní dluh vznikne v souvislosti se zvláštním postupem, která doplní pravidla stanovená v článcích 85 a 86;
b)
případy uvedené v čl. 86 odst. 4;
c)
lhůta uvedená v čl. 87 odst. 2.
KAPITOLA 2
Jistota za celní dluh, který by mohl vzniknout, nebo který vznikl
Článek 89
Obecná ustanovení
1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tato kapitola na jistoty za celní dluhy, které vznikly, i za dluhy, které mohou vzniknout.
2. Pokud celní orgány požadují poskytnutí jistoty za celní dluh, který by mohl vzniknout, nebo který vznikl, musí tato jistota pokrývat částku dovozního nebo vývozního cla a ostatní poplatky splatné v souvislosti s dovozem nebo vývozem zboží v situaci, kdy:
a)
jistota je použita na propuštění zboží do tranzitního režimu Unie; nebo
b)
jistota může být použita ve více než jednom členském státě.
Jistota, která nemůže být použita mimo členský stát, v němž je požadována, je platná pouze v daném členském státě a musí pokrývat alespoň částku dovozního nebo vývozního cla.
3. Požadují-li celní orgány poskytnutí jistoty, poskytne ji dlužník nebo osoba, která se může stát dlužníkem. Celní orgány mohou také povolit, aby jistotu poskytla jiná osoba než osoba, od níž se jistota požaduje.
4. Aniž je dotčen článek 97, požadují celní orgány pro určité zboží nebo celní prohlášení pouze jednu jistotu.
Jistota poskytnutá pro konkrétní celní prohlášení se použije ke krytí částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiných poplatků u veškerého zboží, na které se toto prohlášení vztahuje nebo které bylo na jeho základě propuštěno, bez ohledu na to, zda je prohlášení správné, či nikoli.
Nebyla-li jistota uvolněna, může se v mezích zajištěné částky použít rovněž na vybrání částek dovozního nebo vývozního cla a jiných poplatků, které jsou splatné po kontrole po propuštění daného zboží.
5. Na žádost osoby uvedené v odstavci 3 tohoto článku mohou celní orgány v souladu s čl. 95 odst. 1, 2 a 3 povolit poskytnutí souborné jistoty ke krytí částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu ve vztahu ke dvěma nebo více operacím, prohlášením nebo celním režimům.
6. Celní orgány jistotu sledují.
7. Jistota se nepožaduje od států, regionálních a místních orgánů veřejné správy nebo jiných veřejnoprávních subjektů u činností, v nichž vystupují jako veřejné orgány.
8. Jistota se nepožaduje v žádné z těchto situacích:
a)
u zboží přepravovaného po Rýnu a rýnských vodních cestách a po Dunaji a dunajských vodních cestách;
b)
u zboží přepravovaného zabudovaným přepravním zařízením;
c)
ve zvláštních případech, kdy je zboží propuštěno do režimu dočasného použití;
d)
u zboží propuštěného do tranzitního režimu Unie za využití zjednodušení podle čl. 233 odst. 4 písm. e) a přepravovaného námořní nebo vzdušnou cestou mezi přístavy Unie nebo mezi letišti Unie.
9. Celní orgány nemusí požadovat poskytnutí jistoty, jestliže výše dovozního nebo vývozního cla, které má být zajištěno, nepřesahuje statistický práh hodnoty pro celní prohlášení stanovený v čl. 3 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi (16).
Článek 90
Povinná jistota
1. Je-li poskytnutí jistoty povinné, vyměří celní orgány tuto jistotu ve výši, která se rovná přesné částce dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiným poplatkům, lze-li tuto částku v době, kdy je jistota požadována, spolehlivě určit.
Není-li možné stanovit přesnou částku celního dluhu, vyměří se jistota ve výši nejvyšší možné částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiných poplatků, které dle odhadu celních orgánů vznikly nebo mohou vzniknout.
2. Aniž je dotčen článek 95, je-li pro částku dovozního nebo vývozního cla odpovídající celním dluhům a jiným poplatkům, jejichž výše se mění v čase, poskytnuta souborná jistota, vyměří se jistota ve výši, která zajistí, že částka dovozního nebo vývozního cla odpovídající celním dluhům a jiným poplatkům bude vždy pokryta.
Článek 91
Nepovinná jistota
Není-li poskytnutí jistoty povinné, vyžaduje se tato jistota vždy, když se celní orgány domnívají, že je úhrada částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiných poplatků ve stanovené lhůtě nejistá. Její výši tyto orgány stanoví tak, aby nepřesahovala částku uvedenou v článku 90.
Článek 92
Poskytnutí jistoty
1. Jistota může být poskytnuta v jedné z těchto forem:
a)
složením hotovosti nebo jakýmkoli jiným platebním prostředkem, který celní orgány uznávají jako rovnocenný složení hotovosti, v eurech nebo v měně členského státu, ve kterém se jistota požaduje;
b)
závazkem ručitele;
c)
jinou formou jistoty, která poskytuje rovnocennou záruku, že částka dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiné poplatky budou zaplaceny.
2. Poskytnutí jistoty formou složení hotovosti nebo jiným rovnocenným platebním prostředkem se provádí podle platných předpisů členského státu, ve kterém je jistota požadována.
Je-li jistota poskytnuta složením hotovosti nebo jiným rovnocenným platebním prostředkem, neplatí z ní celní orgány žádné úroky.
Článek 93
Volba jistoty
Osoba, která je povinna poskytnout jistotu, si může zvolit, kterou z forem jistoty uvedených v čl. 92 odst. 1 poskytne.
Pokud však navržená forma jistoty není slučitelná s řádným prováděním daného celního režimu, mohou ji celní orgány odmítnout.
Celní orgány mohou požadovat, aby byla zvolená forma jistoty zachována po určitou dobu.
Článek 94
Ručitel
1. Ručitelem uvedeným v čl. 92 odst. 1 písm. b) je třetí osoba usazená na celním území Unie. Není-li ručitelem úvěrová instituce nebo finanční instituce nebo pojišťovna akreditovaná v Unii v souladu s platnými právními předpisy Unie, schválí ručitele celní orgány, které jistotu požadují.
2. Ručitel se písemně zaváže, že zaplatí zajištěnou částku dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiným poplatkům.
3. Celní orgány mohou schválení navrhovaného ručitele nebo navrhovaného druhu jistoty odmítnout, pokud dle jejich názoru není možné zaručit, že částka dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiné poplatky budou ve stanovené lhůtě uhrazeny.
Článek 95
Souborná jistota
1. Povolení uvedené v čl. 89 odst. 5 se udělí pouze osobám, jež splňují všechny tyto podmínky:
a)
jsou usazeny na celním území Unie;
b)
splňují kritéria stanovená v čl. 39 písm. a);
c)
jsou pravidelnými uživateli příslušných celních režimů nebo provozovateli dočasných skladů nebo splňují kritéria stanovená v čl. 39 písm. d).
2. Má-li být souborná jistota poskytnuta pro celní dluhy a jiné poplatky, které mohou vzniknout, může být hospodářskému subjektu povoleno poskytnout soubornou jistotu se sníženou částkou záruky nebo může být hospodářský subjekt zproštěn povinnosti jistotu poskytnout, pokud splňuje kritéria stanovená v čl. 39 písm. b) a c).
3. Má-li být souborná jistota poskytnuta pro celní dluhy a jiné poplatky, které vznikly, může být oprávněnému hospodářskému subjektu pro celní zjednodušení na základě žádosti povoleno poskytnout soubornou jistotu se sníženou částkou záruky.
4. Souborná jistota se sníženou částkou záruky podle odst. 3 je rovnocenná poskytnutí jistoty.
Článek 96
Dočasné zákazy týkající se používání souborných jistot
1. V souvislosti se zvláštními postupy nebo dočasným uskladněním může Komise dočasně zakázat použití kterékoliv z těchto jistot:
a)
souborné jistoty pro sníženou částku záruky nebo zproštění povinnosti jistotu poskytnout podle čl. 95 odst. 2;
b)
souborné jistoty podle článku 95 u zboží, u kterého byly zjištěny rozsáhlé podvody.
2. V případech, na které se vztahuje odst. 1 písm. a) nebo b) tohoto článku, lze povolit použití souborné jistoty pro sníženou částku záruky nebo zproštění povinnosti poskytnout jistotu nebo použití souborné jistoty podle článku 95, pokud dotyčná osoba splní jednu z těchto podmínek:
a)
dotyčná osoba může prokázat, že v souvislosti s dotčeným zbožím nevznikl celní dluh při operacích, které tato osoba vykonávala v průběhu dvou let předcházejících rozhodnutí uvedenému v odstavci 1;
b)
pokud v průběhu dvou let předcházejících rozhodnutí uvedenému v odstavci 1 celní dluhy vznikly, může tato osoba prokázat, že byly tyto dluhy ve stanovené lhůtě plně uhrazeny dlužníkem či dlužníky nebo ručitelem.
Pro získání povolení používat dočasně zakázanou soubornou jistotu musí dotyčná osoba rovněž splnit kritéria stanovená v čl. 39 písm. b) a c).
Článek 97
Doplňující nebo nová jistota
Zjistí-li celní orgány, že poskytnutá jistota nezaručuje nebo nadále nezaručuje spolehlivě či dostatečně, že částka dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu a jiné poplatky budou uhrazeny ve stanovené lhůtě, vyžadují od všech osob uvedených v čl. 89 odst. 3, aby podle svého uvážení buď poskytly doplňující jistotu, nebo nahradily původní jistotu novou jistotou.
Článek 98
Propuštění zboží
1. Celní orgány jistotu okamžitě uvolní, jakmile celní dluh nebo odpovědnost za další poplatky zanikne nebo již nemůže vzniknout.
2. Zanikl-li celní dluh nebo odpovědnost za další poplatky částečně nebo může-li vzniknout již jen pro část zajištěné částky, uvolní se na žádost dotyčné osoby odpovídající část jistoty, pokud částka, o kterou se jedná, takový krok opodstatňuje.
Článek 99
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
zvláštní případy, kdy není požadována jistota u zboží, které je propuštěno do režimu dočasného použití, v souladu s čl. 89 odst. 8 písm. c);
b)
forma jistoty podle čl. 92 odst. 1 písm. c) a pravidla týkající se ručitele podle článku 94;
c)
podmínky týkající se postupu pro udělení povolení k použití souborné jistoty se sníženou částkou záruky nebo zproštění povinnosti záruku poskytnout podle čl. 95 odst. 2;
d)
lhůty pro uvolnění jistoty.
Článek 100
Svěření prováděcích pravomocí
1. Komise stanoví v prováděcích aktech postupy:
a)
pro určení částky jistoty včetně snížené částky záruky podle čl. 95 odst. 2 a 3;
b)
ohledně poskytnutí a sledování jistoty podle článku 89, zrušení a odstoupení od závazku, který poskytl ručitel, podle článku 94 a uvolnění jistoty podle článku 98;
c)
ohledně dočasných zákazů podle článku 96.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů opatření uvedená v článku 96.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
V závažných a naléhavých případech, které souvisejí s těmito opatřeními a, které jsou řádně odůvodněny potřebou rychle posílit ochranu finančních zájmů Unie a jejích členských států, přijme Komise okamžitě použitelné prováděcí akty postupem podle čl. 285 odst. 5.
Má-li být o stanovisku výboru uvedeného v čl. 285 odst. 1 rozhodnuto písemným postupem, použije se čl. 285 odst. 6.
KAPITOLA 3
Výběr, platba, vrácení a prominutí částky dovozního nebo vývozního cla
Oddíl 1
Vyměření výše dovozního nebo vývozního cla, oznámení celního dluhu a zaúčtování
Článek 101
Vyměření výše dovozního nebo vývozního cla
1. Výši splatného dovozního nebo vývozního cla vyměří celní orgány příslušné podle místa, kde celní dluh vznikl nebo kde se má za to, že vznikl podle článku 87, jakmile k tomu mají potřebné údaje.
2. Aniž je dotčen článek 48, mohou celní orgány souhlasit, aby výši splatného dovozního nebo vývozního cla vyměřil deklarant.
3. Pokud vyměřená částka splatného dovozního nebo vývozního cla není celým číslem, lze tuto částku zaokrouhlit.
Pokud je částka uvedená v prvním pododstavci vyjádřena v eurech, nelze ji zaokrouhlit více než na nejbližší celé číslo nahoru nebo dolů.
Členský stát, jehož měnou není euro, může uplatňovat ustanovení druhého pododstavce obdobně, nebo se od ustanovení tohoto pododstavce odchýlit za předpokladu, že pravidla upravující zaokrouhlování nemají větší finanční dopad než pravidla stanovená v druhém pododstavci.
Článek 102
Oznámení celního dluhu
1. Celní dluh se dlužníkovi oznámí způsobem předepsaným v místě, kde celní dluh vznikl, nebo kde se má za to, že vznikl podle článku 87.
Oznámení uvedené v prvním pododstavci se nepoužije v žádném z těchto případů:
a)
pokud bylo do doby konečného vyměření výše dovozního nebo vývozního cla uloženo prozatímní obchodněpolitické opatření ve formě cla;
b)
pokud je částka splatného dovozního nebo vývozního cla vyšší než částka vyměřená na základě rozhodnutí, které bylo učiněno v souladu s článkem 33;
c)
pokud bylo původní rozhodnutí neoznámit celní dluh nebo jej oznámit spolu s částkou dovozního nebo vývozního cla, která je nižší než splatné dovozní nebo vývozní clo, učiněno na základě obecných předpisů, jež byly později zrušeny rozhodnutím soudu;
d)
jsou-li celní orgány celními předpisy zproštěny povinnosti oznámit celní dluh.
2. Rovná-li se výše splatného dovozního nebo vývozního cla částce uvedené v celním prohlášení, považuje se propuštění zboží celními orgány za oznámení výše celního dluhu dlužníkovi.
3. Pokud se odstavec 2 nepoužije, celní orgány dlužníkovi celní dluh oznámí v okamžiku, kdy mohou stanovit výši splatného dovozního nebo vývozního cla a přijmout příslušné rozhodnutí.
Pokud by však oznámení celního dluhu mělo vliv na trestní vyšetřování, mohou celní orgány toto oznámení odložit do doby, kdy již trestní vyšetřování neohrozí.
4. Pokud byla platba zajištěna, může být celní dluh odpovídající celkové výši dovozního nebo vývozního cla vztahující se k veškerému zboží propuštěnému jedné a téže osobě v době stanovené celními orgány oznámen na konci této doby. Doba stanovená celními orgány nepřesáhne 31 dní.
Článek 103
Promlčení celního dluhu
1. Celní dluh nelze dlužníkovi oznámit po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu.
2. Pokud celní dluh vznikl v důsledku činu, který v době, kdy byl spáchán, mohl být důvodem pro zahájení trestního řízení, prodlouží se tříletá lhůta uvedená v odstavci 1 na nejméně pět a nejvýše deset let v souladu s vnitrostátním právem.
3. Lhůty stanovené v odstavcích 1 a 2 se pozastaví, pokud:
a)
je podán opravný prostředek v souladu s článkem 44; pozastavení se uplatní ode dne, kdy byl opravný prostředek podán, a po dobu trvání řízení o tomto opravném prostředku; nebo
b)
celní orgány dlužníkovi v souladu s čl. 22 odst. 6 sdělily důvody, na jejichž základě hodlají oznámit celní dluh; pozastavení se uplatní ode dne tohoto sdělení a až do uplynutí lhůty, během níž je dlužníkovi umožněno vyjádřit svůj názor.
4. Je-li povinnost zaplatit clo obnovena podle čl. 116 odst. 7, považují se lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2 za pozastavené ode dne podání žádosti o vrácení či prominutí cla v souladu s článkem 121 do dne, kdy bylo učiněno rozhodnutí o vrácení nebo prominutí cla.
Článek 104
Zaúčtování
1. Celní orgány uvedené v článku 101 zanesou do svého účetnictví v souladu s vnitrostátními právními předpisy výši splatného dovozního nebo vývozního cla stanoveného podle uvedeného článku.
První pododstavec se nepoužije v případech uvedených v čl. 102 odst. 1 druhém pododstavci.
2. Celní orgány nemusí zaúčtovat částky dovozního nebo vývozního cla, které podle článku 103 odpovídají celnímu dluhu, jejž již nebylo možné dlužníkovi oznámit.
3. Členské státy stanoví praktické postupy pro zaúčtování částek dovozního nebo vývozního cla. Tyto postupy se mohou lišit podle toho, do jaké míry si celní orgány s ohledem na okolnosti, za nichž vznikl celní dluh, jsou či nejsou jisté, že tyto částky budou zaplaceny.
Článek 105
Lhůty pro zaúčtování
1. Vznikne-li celní dluh přijetím celního prohlášení s návrhem na propuštění zboží do jiného celního režimu než dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla nebo v důsledku jakéhokoli jiného úkonu, který má stejné právní účinky, zaúčtují celní orgány částku splatného dovozního nebo vývozního cla do čtrnácti dnů po propuštění zboží.
Pokud však byla platba zajištěna, může být celková výše dovozního nebo vývozního cla vztahující se k veškerému zboží propuštěnému jedné a téže osobě během lhůty stanovené celními orgány, která nesmí přesáhnout 31 dnů, zaúčtována celkově na konci této lhůty. K zaúčtování musí dojít do čtrnácti dnů od uplynutí dotyčné lhůty.
2. Lze-li zboží propustit s výhradou určitých podmínek, které upravují stanovení výše splatného dovozního nebo vývozního cla nebo jeho vybrání, provede se zaúčtování do čtrnácti dnů ode dne, kdy je výše splatného dovozního nebo vývozního cla stanovena nebo kdy je stanovena povinnost zaplatit toto clo.
Týká-li se však celní dluh prozatímního obchodněpolitického opatření ve formě cla, zaúčtuje se částka splatného dovozního nebo vývozního cla do dvou měsíců ode dne vyhlášení nařízení, kterým se stanoví konečné obchodněpolitické opatření, v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Vznikne-li celní dluh za jiných podmínek, než které jsou uvedeny v odstavci 1, zaúčtuje se částka splatného dovozního nebo vývozního cla do čtrnácti dnů ode dne, kdy celní orgány mohou stanovit výši příslušného dovozního nebo vývozního cla a přijmout rozhodnutí.
4. Odstavec 3 se použije v případě částky dovozního nebo vývozního cla, která má být vybrána nebo dovybrána, pokud částka splatného dovozního nebo vývozního cla nebyla zaúčtována v souladu s odstavci 1, 2 a 3 nebo pokud byla stanovena a zaúčtována ve výši, která je nižší než splatná částka.
5. Lhůty pro zaúčtování uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se nepoužijí za nepředvídatelných okolností nebo v případech vyšší moci.
6. Zaúčtování může být odloženo v případě uvedeném v čl. 102 odst. 3 druhém pododstavci do doby, kdy oznámení celního dluhu již neohrozí trestní vyšetřování.
Článek 106
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví případy uvedené v čl. 102 odst. 1 písm. d), kdy jsou celní orgány zproštěny povinnosti oznámit celní dluh.
Článek 107
Svěření prováděcích pravomocí
Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů opatření na zajištění vzájemné pomoci mezi celními orgány v případě vzniku celního dluhu.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Platba částky dovozního nebo vývozního cla
Článek 108
Obecné lhůty pro placení a pozastavení těchto lhůt
1. Částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu oznámenému v souladu s článkem 102 zaplatí dlužník ve lhůtě, kterou stanoví celní orgány.
Aniž je dotčen čl. 45 odst. 2, nepřesáhne tato lhůta deset dní ode dne, kdy je dlužníkovi oznámena výše celního dluhu. V případě souhrnného zaúčtování za podmínek stanovených v čl. 105 odst. 1 druhém pododstavci se stanoví tato lhůta tak, aby neumožnila dlužníkovi získat delší lhůtu splatnosti, než by získal v případě, kdy by mu byl udělen odklad platby cla v souladu s článkem 110.
Tuto lhůtu mohou celní orgány prodloužit na žádost dlužníka, pokud byla výše splatného dovozního nebo vývozního cla stanovena během kontroly po propuštění zboží v souladu s článkem 48. Aniž je dotčen čl. 112 odst. 1, nepřesahuje toto prodloužení lhůty dobu nutnou k tomu, aby mohl dlužník učinit příslušné kroky ke splnění své povinnosti.
2. Je-li dlužník oprávněn použít při placení některou z úlev uvedených v článcích 110 až 112, zaplatí clo nejpozději do uplynutí lhůty nebo lhůt stanovených pro tyto úlevy.
3. Lhůta pro zaplacení částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu se pozastaví v kterémkoliv z těchto případů:
a)
je-li podána žádost o prominutí cla podle článku 121;
b)
má-li být zboží zabaveno, zničeno nebo přenecháno ve prospěch státu;
c)
pokud celní dluh vznikl podle článku 79 a dlužníků je více.
Článek 109
Platba
1. Platba se provádí v hotovosti nebo obdobnými platebními prostředky, včetně započtení přeplatku, v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
2. Platbu může místo dlužníka provést třetí osoba.
3. Dlužník může vždy zaplatit celou částku dovozního nebo vývozního cla nebo jeho část před uplynutím lhůty, která mu byla pro platbu poskytnuta.
Článek 110
Odklad platby
Celní orgány na žádost dotyčné osoby a pod podmínkou poskytnutí jistoty povolí odklad platby splatného cla některým z těchto způsobů:
a)
odděleně pro jednotlivé částky dovozního nebo vývozního cla zaúčtované v souladu s čl. 105 odst. 1 prvním pododstavcem nebo čl. 105 odst. 4;
b)
hromadně pro všechny částky dovozního nebo vývozního cla zaúčtované v souladu s čl. 105 odst. 1 prvním pododstavcem ve lhůtě stanovené celními orgány, která nesmí přesáhnout 31 dnů;
c)
hromadně pro všechny částky dovozního nebo vývozního cla, které je součástí celkového zaúčtování v souladu s čl. 105 odst. 1 druhým pododstavcem.
Článek 111
Doba odkladu platby
1. Doba odkladu platby podle článku 110 činí 30 dní.
2. Je-li platba odložena podle čl. 110 písm. a), doba odkladu platby začíná následující den po dni, kdy byla výše celního dluhu oznámena dlužníkovi.
3. Je-li platba odložena podle čl. 110 písm. b), doba odkladu platby začíná následující den po dni, kdy uplyne hromadná lhůta. Doba se zkrátí o počet dní odpovídající polovině počtu dní hromadné lhůty.
4. Je-li platba odložena podle čl. 110 písm. c), doba odkladu platby začíná následující den po dni, kdy uplyne lhůta stanovená pro propuštění dotyčného zboží. Doba se zkrátí o počet dní odpovídající polovině počtu dní dotyčné lhůty.
5. Je-li počet dní v dobách podle odstavce 3 a 4 lichý, rovná se počet dní, o něž se doba 30 dnů zkrátí podle uvedených odstavců, polovině nejbližšího nižšího sudého čísla.
6. Je-li doba podle odstavců 3 a 4 vyjádřena v kalendářních týdnech, mohou členské státy stanovit, že částka dovozního nebo vývozního cla, jejíž splatnost byla odložena, má být zaplacena nejpozději v pátek čtvrtého týdne následujícího po tomto kalendářním týdnu.
Je-li tato doba vyjádřena v kalendářních měsících, mohou členské státy stanovit, že částka dovozního nebo vývozního cla, jejíž splatnost byla odložena, má být zaplacena do šestnáctého dne měsíce následujícího po tomto kalendářním měsíci.
Článek 112
Jiné úlevy při placení
1. Za podmínky, že bude poskytnuta jistota, mohou celní orgány dlužníkovi kromě odkladu platby povolit i jiné úlevy při placení.
2. Jsou-li podle odstavce 1 umožněny úlevy při placení, vypočítá se z částky dovozního nebo vývozního cla úrok z úvěru.
V členských státech, jejichž měnou je euro, se sazba úroku z úvěru rovná úrokové sazbě zveřejněné v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, kterou Evropská centrální banka použila během svých hlavních refinančních operací v první den měsíce splatnosti, zvýšené o jeden procentní bod.
V členských státech, jejichž měnou není euro, se sazba úroku z úvěru rovná úrokové sazbě použité v první den daného měsíce národní centrální bankou během jejích hlavních refinančních operací, zvýšené o jeden procentní bod, nebo v případě členského státu, kde není sazba národní centrální banky k dispozici, nejvíce odpovídající sazbě použité v první den daného měsíce na peněžním trhu tohoto členského státu, zvýšené o jeden procentní bod.
3. Celní orgány mohou od vyžadování jistoty nebo úroku z úvěru upustit, pokud se na základě zdokumentovaného posouzení situace dlužníka zjistí, že by to vyvolalo vážné hospodářské nebo sociální obtíže.
4. Celní orgány od účtování úroku z úvěru upustí v případě, že částka připadající na jeden úkon výběru je nižší než 10 EUR.
Článek 113
Vymáhání platby
Nebyla-li částka splatného dovozního nebo vývozního cla zaplacena ve stanovené lhůtě, zajistí celní orgány zaplacení této částky všemi způsoby, jež jsou jim k dispozici podle právních předpisů příslušného členského státu.
Článek 114
Úroky z prodlení
1. K částce dovozního nebo vývozního cla se ode dne uplynutí stanovené lhůty do dne zaplacení připočítá úrok z prodlení.
V členských státech, jejichž měnou je euro, se sazba úroku z prodlení rovná úrokové sazbě zveřejněné v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, kterou Evropská centrální banka použila během svých hlavních refinančních operací v první den měsíce splatnosti, zvýšené o dva procentní body.
V členských státech, jejichž měnou není euro, se sazba úroku z prodlení rovná úrokové sazbě použité v první den daného měsíce národní centrální bankou během jejích hlavních refinančních operací, zvýšené o dva procentní body, nebo v případě členského státu, kde není sazba národní centrální banky k dispozici, nejvíce odpovídající sazbě použité v první den daného měsíce na peněžním trhu tohoto členského státu, zvýšené o dva procentní body.
2. Pokud celní dluh vznikl na základě článku 79 nebo 82 nebo pokud je oznámení celního dluhu výsledkem kontroly po propuštění zboží, připočte se k částce dovozního nebo vývozního cla úrok z prodlení za dobu ode dne vzniku celního dluhu do dne jeho oznámení.
Sazba úroku z prodlení se stanoví v souladu s odstavcem 1.
3. Celní orgány mohou upustit od vybrání úroku z prodlení, pokud se na základě zdokumentovaného posouzení situace dlužníka zjistí, že by vybrání úroku z prodlení způsobilo vážné hospodářské nebo sociální potíže.
4. Celní orgány od účtování úroku z prodlení upustí v případě, že částka připadající na jeden úkon výběru je nižší než 10 EUR.
Článek 115
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví pravidla pro pozastavení lhůty pro placení částky dovozního nebo vývozního cla odpovídajícího celnímu dluhu podle čl. 108 odst. 3 a dobu pozastavení.
Oddíl 3
Vrácení a prominutí
Článek 116
Obecná ustanovení
1. Jsou-li splněny podmínky stanovené v tomto oddíle částky dovozního nebo vývozního cla se vracejí nebo promíjejí z kteréhokoliv z těchto důvodů:
a)
přeplatky na částkách dovozního nebo vývozního cla;
b)
vadné zboží nebo zboží neodpovídající smluvním podmínkám;
c)
chyba ze strany příslušných orgánů;
d)
v zájmu spravedlnosti.
Částka dovozního nebo vývozního cla se vrátí v případě, kdy byla zaplacena a platnost odpovídajícího celního prohlášení je v souladu s článkem 174 zrušena.
2. Celní orgány vrátí nebo prominou částku dovozního nebo vývozního cla uvedenou v odstavci 1, pokud činí alespoň 10 EUR, ledaže dotčená osoba požádá o vrácení nebo prominutí částky nižší.
3. Pokud mají celní orgány za to, že by clo mělo být vráceno nebo prominuto podle článku 119 nebo 120, příslušný členský stát postoupí věc k rozhodnutí Komisi v těchto případech:
a)
celní orgány mají za to, že zvláštní okolnosti jsou důsledkem nesplnění povinností ze strany Komise;
b)
celní orgány mají za to, že se Komise dopustila chyby ve smyslu čl. 119;
c)
okolnosti případu souvisejí s výsledky šetření Unie prováděného podle nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. května 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (17) nebo podle jiných právních předpisů Unie nebo dohod, které Unie uzavřela s některými zeměmi nebo skupinami zemí, obsahujících ustanovení o provádění takových šetření Unie;
d)
částka, kterou může být dotyčná osoba povinna zaplatit v souvislosti s jednou nebo více dovozními či vývozními operacemi, je v důsledku chyby nebo zvláštních okolností rovna částce 500 000 EUR nebo tuto částku převyšuje.
Bez ohledu na první pododstavec se věc nepostoupí v těchto situacích:
a)
Komise již přijala rozhodnutí v případu obsahujícím srovnatelné skutkové a právní otázky;
b)
Komise se již případem obsahujícím srovnatelné skutkové a právní otázky zabývá.
4 Pokud celní orgány ve lhůtách uvedených v čl. 121 odst. 1 samy zjistí, že částka dovozního nebo vývozního cla má být vrácena nebo prominuta podle článků 117, 119 nebo 120, vrátí ji nebo prominou z vlastního podnětu, s výhradou pravidel týkajících se rozhodovacích pravomocí.
5. Clo se nevrátí ani nepromine, je-li situace, která vedla k oznámení celního dluhu, výsledkem klamavého jednání dlužníka.
6. Pokud celní orgány clo vrátí, nejsou povinny platit úrok.
Úrok však musí být zaplacen, jestliže rozhodnutí o vrácení cla nebylo provedeno do tří měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, s výjimkou případů, kdy nedodržení lhůty bylo mimo kontrolu celních orgánů.
V takových případech se úrok platí od data uplynutí tříměsíční lhůty do doby, než je clo vráceno. Úroková sazba se stanoví v souladu s článkem 112.
7. Jestliže celní orgány clo vrátí nebo prominou omylem a není-li původní celní dluh promlčen podle článku 103, původní celní dluh se obnoví.
V takových případech je nutno jakýkoli úrok zaplacený podle odst. 5 druhého pododstavce nahradit.
Článek 117
Přeplatky na částkách dovozního nebo vývozního cla
1. Částka dovozního nebo vývozního cla se vrátí nebo promine, pokud původně oznámená částka odpovídající celnímu dluhu přesahuje splatnou částku nebo pokud byl celní dluh dlužníkovi oznámen v rozporu s čl. 102 odst. 1 písm. c) nebo d).
2. Pokud žádost o vrácení nebo prominutí vychází ze skutečnosti, že se v době přijetí celního prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu na dotyčné zboží vztahovala snížená nebo nulová sazba dovozního cla v rámci celní kvóty, celního stropu nebo jiného zvýhodněného sazebního režimu, clo se vrátí nebo promine za předpokladu, že v okamžiku podání žádosti spolu s nezbytnými doklady je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
v případě celní kvóty nebyl její objem ještě vyčerpán,
b)
v ostatních případech nedošlo k obnovení běžné celní sazby.
Článek 118
Vadné zboží nebo zboží neodpovídající smluvním podmínkám
1. Částka dovozního cla se vrátí nebo promine, vztahuje-li se oznámení celního dluhu na zboží, které bylo odmítnuto dovozcem vzhledem k tomu, že bylo v okamžiku propuštění vadné nebo neodpovídalo podmínkám smlouvy, na jejímž základě bylo dovezeno.
Za vadné zboží se považuje také zboží, které bylo poškozeno před propuštěním.
2. Bez ohledu na odstavec 3 se částka cla vrátí nebo promine za podmínky, že zboží nebylo používáno, s výjimkou počátečního použití nutného ke zjištění vady nebo skutečnosti, že neodpovídá smluvním podmínkám, a za podmínky, že opustilo celní území Unie.
3. Částka cla se nevrátí nebo nepromine v těchto situacích:
a)
zboží bylo před tím, než bylo propuštěno do volného oběhu, propuštěno do zvláštního režimu za účelem zkoušek, ledaže se prokáže, že skutečnost, že zboží bylo vadné nebo neodpovídalo smluvním podmínkám, za běžných okolností v průběhu takových zkoušek nebylo možné zjistit;
b)
k vadnému stavu zboží bylo přihlédnuto při přípravě smluvních podmínek, zejména ceny, před tím, než bylo zboží propuštěno do celního režimu, s nímž je spojen vznik celního dluhu; nebo
c)
žadatel zboží prodal po zjištění, že je vadné nebo že neodpovídá smluvním podmínkám.
4. Namísto opuštění celního území Unie celní orgány na žádost dotyčné osoby povolí, aby zboží bylo propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku, včetně zničení, nebo do režimu vnějšího tranzitu nebo režimu uskladnění v celním skladu, nebo aby bylo umístěno do svobodného pásma.
Článek 119
Chyba ze strany příslušných orgánů
1. V případech jiných než těch, které jsou uvedeny v čl. 116 odst. 1 druhém pododstavci a v článcích 117, 118 a 120, se částka dovozního nebo vývozního cla vrátí nebo promine, pokud byla v důsledku chyby příslušných orgánů původně oznámená částka odpovídající celnímu dluhu nižší, než je splatná částka, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
dlužník tuto chybu nemohl přiměřeným způsobem zjistit; a
b)
dlužník jednal v dobré víře.
2. Pokud nejsou splněny podmínky stanovené v čl. 117 odst. 2, clo se vrátí nebo promine, jestliže skutečnost, že nebyla uplatněna snížená nebo nulová sazba cla, byla důsledkem chyby samotných celních orgánů a celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu obsahovalo všechny údaje a byly k němu přiloženy všechny doklady nezbytné pro uplatnění snížené nebo nulové sazby cla.
3. Je-li na základě systému správní spolupráce s orgány země či území mimo celní území Unie zboží uděleno preferenční zacházení, představuje potvrzení vydané těmito orgány, pokud se prokáže, že je nesprávné, chybu, kterou nebylo možné přiměřeným způsobem zjistit ve smyslu odst. 1 písm. a).
Vydání nesprávného potvrzení však není chybou, je-li potvrzení založeno na nesprávném popisu skutečností podaném vývozcem, s výjimkou případů, kdy si orgány vydávající potvrzení byly vědomy nebo si měly být vědomy toho, že zboží nesplňuje podmínky pro preferenční zacházení.
Má se za to, že dlužník jednal v dobré víře, je-li schopen prokázat, že v období dotyčných obchodních operací jednal s náležitou péčí, aby zajistil splnění všech podmínek pro preferenční zacházení.
Dlužník se však nemůže odvolat na dobrou víru, zveřejní-li Komise v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o tom, že existují odůvodněné pochybnosti, zda daná země nebo území správně uplatňuje preferenční dohodu.
Článek 120
Jednání v zájmu spravedlnosti
1. V případech jiných než uvedených v čl. 116 odst. 1 druhém pododstavci a v článcích 117, 118 a 119 se částka dovozního nebo vývozního cla vrátí nebo promine v zájmu spravedlnosti, vznikl-li celní dluh za zvláštních okolností, jež nelze přičítat klamavému jednání nebo hrubé nedbalosti dlužníka.
2. Má se za to, že zvláštní okolnosti ve smyslu odstavce 1 existují, pokud je z okolností případu zřejmé, že se dlužník ve srovnání s jinými subjekty vykonávajícími stejnou podnikatelskou činnost nachází v mimořádné situaci a že by v případě neexistence těchto okolností neutrpěl újmu způsobenou výběrem částky dovozního nebo vývozního cla.
Článek 121
Postup při vrácení nebo prominutí cla
1. Žádosti o vrácení nebo prominutí cla podle článku 116 se předkládají celním orgánům v těchto lhůtách:
a)
v případě přeplatků na částkách dovozního nebo vývozního cla, chyby ze strany příslušných orgánů nebo jednání v zájmu spravedlnosti ve lhůtě tří let ode dne, kdy byl celní dluh oznámen;
b)
v případě vadného zboží nebo zboží neodpovídajícího smluvním podmínkám do jednoho roku ode dne, kdy byl celní dluh oznámen;
c)
v případě zrušení platnosti celního prohlášení ve lhůtě stanovené v pravidlech týkajících se zrušení platnosti.
Lhůty uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b) se prodlouží, prokáže-li žadatel, že mu v podání žádosti ve stanovené lhůtě zabránily nepředvídatelné okolnosti nebo vyšší moc.
2. Pokud celní orgány nemohou na základě uvedených důvodů přiznat vrácení nebo prominutí částky dovozního nebo vývozního cla, jsou povinny přezkoumat odůvodněnost žádosti o vrácení nebo prominutí cla v kontextu ostatních důvodů pro vrácení nebo prominutí uvedených v článku 116.
3. Pokud byl proti oznámení celního dluhu podán opravný prostředek podle článku 44, příslušná lhůta uvedená v odst. 1 prvním pododstavci se pozastaví ode dne podání tohoto odvolání po dobu trvání odvolacího řízení.
4. Pokud celní orgán povolí vrácení nebo prominutí cla v souladu s články 119 a 120, informuje o tom dotyčný členský stát Komisi.
Článek 122
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví pravidla, podle nichž bude přijímat rozhodnutí podle čl. 116 odst. 3, zejména pokud jde o:
a)
podmínky pro převzetí věci;
b)
lhůtu pro přijetí rozhodnutí a pozastavení této lhůty;
c)
sdělování důvodů, na nichž Komise zamýšlí založit rozhodnutí, před přijetím rozhodnutí, jež by na dotčenou osobu mělo nepříznivý dopad;
d)
oznamování rozhodnutí;
e)
důsledky nepřijetí nebo neoznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 123
Svěření prováděcích pravomocí
1. Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
vrácení a prominutí cla podle článku 116;
b)
informování Komise podle čl. 121 odst. 4 a pro informace, jež mají být poskytovány.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme rozhodnutí uvedené v čl. 116 odst. 3
Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 285 odst. 2.
Má-li být o stanovisku výboru uvedeného v čl. 285 odst. 1 rozhodnuto písemným postupem, použije se čl. 285 odst. 6.
KAPITOLA 4
Zánik celního dluhu
Článek 124
Zánik
1. Aniž jsou dotčeny platné právní předpisy týkající se nevybrání částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu v případě soudně prohlášené nesolventnosti dlužníka, povinnost zaplatit celní dluh při dovozu nebo vývozu zaniká:
a)
pokud již dlužníkovi nelze oznámit celní dluh podle článku 103;
b)
zaplacením částky dovozního nebo vývozního cla;
c)
s výhradou odstavce 5 prominutím částky dovozního nebo vývozního cla;
d)
je-li u zboží navrženého na propuštění do režimu s povinností zaplatit dovozní nebo vývozní clo zrušena platnost celního prohlášení;
e)
je-li zboží podléhající dovoznímu nebo vývoznímu clu zajištěno a současně nebo následně zabaveno;
f)
je-li zboží podléhající dovoznímu nebo vývoznímu clu zničeno pod celním dohledem nebo přenecháno ve prospěch státu;
g)
zmizí-li zboží nebo nejsou-li splněny povinnosti vyplývající z celních předpisů v důsledku úplného zničení nebo nenahraditelné ztráty tohoto zboží v důsledku jeho povahy, nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci nebo na příkaz celních orgánů; pro účely tohoto písmene se zboží považuje za nenahraditelně ztracené, jestliže již nemůže být nikým používáno;
h)
vznikl-li celní dluh podle článků 79 nebo 82 a jsou-li splněny tyto podmínky:
i)
nedostatky, které vedly ke vzniku celního dluhu, neměly zásadní vliv na správné provádění daného celního režimu a nebyly pokusem o klamavé jednání,
ii)
veškeré formality nezbytné k nápravě situace zboží jsou následně splněny;
i)
bylo-li zboží propuštěné do volného oběhu osvobozené od cla nebo se sníženou sazbou dovozního cla na základě jeho konečného užití vyvezeno se souhlasem celních orgánů;
j)
vznikl-li dluh podle článku 78 a jsou-li zrušeny formality za účelem přiznání preferenčního sazebního zacházení uvedeného v daném článku;
k)
vznikl-li celní dluh s výhradou odstavce 6 podle článku 79 a celním orgánům je náležitě prokázáno, že zboží nebylo použito nebo spotřebováno a opustilo celní území Unie.
2. V případech uvedených v odst. 1 písm. e) se však pro účely trestů za porušení celních předpisů má za to, že celní dluh nezanikl, je-li podle právních předpisů členského státu dovozní nebo vývozní clo nebo existence celního dluhu základem pro stanovení trestů.
3. Zanikne-li v souladu s odst. 1 písm. g) celní dluh u zboží propuštěného do volného oběhu osvobozeného od cla nebo se sníženou sazbou dovozního cla na základě jeho konečného užití, považují se zbytky a odpad vzniklé v důsledku zničení zboží za zboží, které není zbožím Unie.
4. Platná ustanovení týkající se paušálních celních sazeb pro nenahraditelnou ztrátu v důsledku povahy zboží se použijí, pokud dotčená osoba neprokáže, že skutečná ztráta je vyšší než ztráta vypočtená za použití paušální sazby pro dotčené zboží.
5. Odpovídá-li za zaplacení částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu více osob a je-li clo prominuto, povinnost zaplatit celní dluh zaniká pouze v případě osoby nebo osob, kterým je clo prominuto.
6. V případě uvedeném v odst. 1 písm. k) povinnost zaplatit celní dluh nezaniká u osoby nebo osob, které se pokusily o klamavé jednání.
7. Vznikl-li celní dluh podle článku 79, zaniká ve vztahu k osobě, která se nepokusila o klamavé jednání a která přispěla k boji proti podvodům.
Článek 125
Uplatnění sankcí
Zanikne-li celní dluh na základě čl. 124 odst. 1 písm. h), nezaniká oprávnění členských států uplatnit sankce za nedodržení celních předpisů.
Článek 126
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví seznam nedostatků, jež nemají zásadní vliv na správné provádění daného celního režimu, a které doplňují čl. 124 odst. 1 písm. h) bod i).
HLAVA IV
ZBOŽÍ VSTUPUJÍCÍ NA CELNÍ ÚZEMÍ UNIE
KAPITOLA 1
Vstupní souhrnné celní prohlášení
Článek 127
Podání vstupního souhrnného celního prohlášení
1. Pro zboží vstupující na celní území Unie se podává vstupní souhrnné celní prohlášení.
2. Od povinnosti uvedené v odstavci 1 lze upustit:
a)
u dopravních prostředků a zboží přepravovaného dopravními prostředky, které pouze proplouvají teritoriálními vodami nebo prolétají vzdušným prostorem celního území Unie bez zastávky na tomto území; a
b)
v ostatních případech, které jsou řádně odůvodněny druhem zboží nebo dopravy nebo vyžadovány mezinárodními dohodami.
3. Vstupní souhrnné celní prohlášení se podává u celního úřadu v místě prvního vstupu ve stanovené lhůtě a předtím, než zboží vstoupí na celní území Unie.
Celní orgány mohou povolit podání vstupního souhrnného celního prohlášení u jiného celního úřadu, jestliže tento úřad nezbytné údaje neprodleně sdělí nebo poskytne elektronickou cestou celnímu úřadu v místě prvního vstupu.
4. Vstupní souhrnné celní prohlášení podává dopravce.
Aniž jsou dotčeny povinnosti dopravce, může vstupní souhrnné celní prohlášení místo něj podat jedna z těchto osob:
a)
dovozce nebo příjemce nebo jiná osoba, jejímž jménem nebo na jejíž účet dopravce jedná;
b)
každá osoba, která je schopna dotčené zboží předložit nebo zajistit jeho předložení celnímu úřadu vstupu.
5 Vstupní souhrnné celní prohlášení musí obsahovat údaje nezbytné pro analýzu rizik pro účely bezpečnosti a zabezpečení.
6. Ve zvláštních případech, kdy nelze od osob uvedených v odstavci 4 získat všechny údaje uvedené v odstavci 5, může být jejich předložení uloženo jiným osobám, jež mají tyto údaje k dispozici a mají právo je předložit.
7. Celní orgány mohou připustit, aby k podání vstupního souhrnného celního prohlášení byly použity obchodní, přístavní nebo přepravní informační systémy, pokud tyto systémy obsahují údaje, které jsou pro toto prohlášení nezbytné, a tyto údaje jsou k dispozici ve stanovené lhůtě předtím, než zboží vstoupí na celní území Unie.
8. Celní orgány mohou povolit, aby bylo místo vstupního souhrnného celního prohlášení podáno oznámení a zajištěn přístup k údajům vstupního souhrnného celního prohlášení v počítačovém systému hospodářského subjektu.
Článek 128
Analýza rizik
Celní úřad uvedený v čl. 127 odst. 3 zajistí, aby v konkrétní lhůtě byla především pro účely bezpečnosti a zabezpečení provedena analýza rizik založená na vstupním souhrnném celním prohlášení uvedeném v čl. 127 odst. 1 nebo údajích uvedených v čl. 127 odst. 8, a na základě výsledků této analýzy rizik přijme nezbytná opatření.
Článek 129
Změna a zrušení platnosti vstupního souhrnného celního prohlášení
1. Deklarantovi může být na jeho žádost povoleno změnit po podání vstupního souhrnného celního prohlášení jeden nebo více údajů uvedených v tomto prohlášení.
Změnu však nelze provést poté, co:
a)
celní orgány informovaly osobu, která vstupní souhrnné celní prohlášení podala, o svém záměru provést kontrolu zboží;
b)
celní orgány zjistily nesprávnost údajů uvedených ve vstupním souhrnném celním prohlášení;
c)
zboží již bylo předloženo celním orgánům.
2. Nevstoupí-li zboží, pro něž bylo podáno vstupní souhrnné celní prohlášení, na celní území Unie, zruší celní orgány platnost uvedeného prohlášení v každém z těchto případů:
a)
na návrh deklaranta; nebo
b)
do 200 dnů od podání prohlášení.
Článek 130
Celní prohlášení podaná místo vstupního souhrnného celního prohlášení
1. Celní úřad uvedený v čl. 127 odst. 3 může upustit od požadavku podat vstupní souhrnné celní prohlášení v případě, že pro zboží bylo podáno celní prohlášení ještě před uplynutím lhůty pro podání uvedeného prohlášení. V takovém případě musí celní prohlášení obsahovat alespoň údaje nezbytné pro vstupní souhrnné celní prohlášení. Do doby, než je celní prohlášení přijato podle článku 172, považuje se za vstupní souhrnné celní prohlášení.
2. Celní úřad uvedený v čl. 127 odst. 3 může upustit od požadavku podat vstupní souhrnné celní prohlášení v případě, že pro zboží bylo podáno celní prohlášení pro dočasné uskladnění ještě před uplynutím lhůty pro podání vstupního souhrnného celního prohlášení. Celní prohlášení pro dočasné uskladnění musí obsahovat alespoň údaje nezbytné pro vstupní souhrnné celní prohlášení. Do předložení deklarovaného zboží celním orgánům v souladu s článkem 139 má celní prohlášení pro dočasné uskladnění účinky vstupního souhrnného celního prohlášení.
Článek 131
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty podle článku 284, kterými se stanoví:
a)
případy, v nichž se v souladu s čl. 127 odst. 2 písm. c) upouští od povinnosti podat vstupní souhrnné celní prohlášení;
b)
lhůta uvedená v čl. 127 odst. 3 a 7, v níž má být podáno vstupní souhrnné celní prohlášení předtím, než zboží vstoupí na celní území Unie, s ohledem na druh zboží nebo dopravy;
c)
případy uvedené v čl. 127 odst. 6 a další osoby, jimž může být v daných případech uloženo předložení údajů ze vstupního souhrnného celního prohlášení.
Článek 132
Svěření prováděcích pravomocí
Komise v prováděcích aktech stanoví:
a)
postupy pro podávání vstupního souhrnného celního prohlášení uvedeného v článku 127;
b)
postupy pro předkládání údajů ze vstupního souhrnného celního prohlášení dalšími osobami uvedenými v čl. 127 odst. 6;
c)
lhůtu, ve které má být provedena analýza rizik, a nezbytná opatření, která mají být přijata, podle článku 128;
d)
postupy pro změnu vstupního souhrnného celního prohlášení podle čl. 129 odst. 1;
e)
postupy pro zrušení platnosti vstupního souhrnného celního prohlášení podle čl. 129 odst. 2, a to s ohledem na řádné řízení vstupu zboží na území.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 2
Vstup zboží
Oddíl 1
Vstup zboží na celní území unie
Článek 133
Oznámení příjezdu námořního plavidla nebo letadla
1. Provozovatel námořního plavidla nebo letadla vstupujícího na celní území Unie oznámí příjezd celnímu úřadu v místě prvního vstupu po příjezdu dopravního prostředku.
Mají-li celní úřady k dispozici informace o příjezdu námořního plavidla nebo letadla, mohou upustit od požadavku na oznámení uvedeného v prvním pododstavci.
2. Celní orgány mohou povolit, aby k oznámení příjezdu dopravního prostředku byly použity přístavní nebo letištní systémy nebo jiné dostupné způsoby předávání informací.
Článek 134
Celní dohled
1. Zboží vstupující na celní území Unie podléhá od okamžiku vstupu na toto území celnímu dohledu a může podléhat celní kontrole. Jsou-li použitelné, vztahují se na něj zákazy a omezení odůvodněné mimo jiné veřejnými mravy, veřejným pořádkem nebo veřejnou bezpečností, ochranou zdraví a života lidí, zvířat nebo rostlin, ochranou životního prostředí, ochranou národních kulturních statků, jež mají uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu a ochranou průmyslového nebo obchodního vlastnictví, včetně kontrol prekurzorů omamných látek, zboží porušujícího určitá práva duševního vlastnictví a hotovosti, jakož i provádění opatření na zachování a řízení rybolovu a obchodněpolitických opatření.
Zboží zůstává pod celním dohledem po dobu nutnou ke zjištění jeho celního statusu a bez povolení celních orgánů nesmí být z celního dohledu vyjmuto.
Aniž je dotčen článek 254, přestává zboží Unie podléhat celnímu dohledu v okamžiku, kdy je stanoven jeho celní status.
Zboží, které není zbožím Unie, zůstává pod celním dohledem do okamžiku změny jeho celního statusu nebo do okamžiku jeho opuštění celního území Unie či jeho zničení.
2. Držitel zboží, které je pod celním dohledem, může na základě povolení celních orgánů zboží kdykoli zkontrolovat nebo z něj odebrat vzorky, zejména s cílem určit jeho sazební zařazení, celní hodnotu nebo celní status.
Článek 135
Doprava na příslušné místo
1. Osoba, která zboží přepravuje na celní území Unie, je povinna je dopravit neprodleně, po trase určené celními orgány a případně způsobem, který tyto orgány stanoví, k celnímu úřadu určenému celními orgány či na jakékoli jiné místo určené nebo schválené těmito orgány nebo do svobodného pásma.
2. Zboží musí být do daného svobodného pásma přepraveno přímo, vodní nebo vzdušnou cestou nebo, je-li přepravováno po zemi, aniž by prošlo jinou částí celního území Unie, jestliže je část hranice svobodného celního pásma totožná s pozemní hranicí mezi členským státem a třetí zemí.
3. Každá osoba, která přebírá odpovědnost za přepravu zboží po jeho vstupu na celní území Unie, je odpovědná za dodržení povinností stanovených v odstavcích 1 a 2.
4. Se zbožím, které na základě dohody uzavřené s příslušnou zemí nebo příslušným územím mimo celní území Unie může podléhat celním kontrolám ze strany celních orgánů členského státu a které se dosud nachází mimo celní území Unie, se zachází stejným způsobem jako se zbožím, které již bylo na celní území Unie přepraveno.
5. Odstavce 1 a 2 nevylučují použití zvláštních předpisů, pokud jde o zboží přepravované v příhraničních oblastech nebo potrubím a dráty, jakož i přepravu zanedbatelného hospodářského významu, jako jsou dopisy, pohlednice a tiskoviny a jim rovnocenné elektronické prostředky uchovávané na jiných médiích nebo zboží přepravované cestujícími, za podmínky, že tím není ohrožen celní dohled ani možnosti celní kontroly.
6. Odstavec 1 se nevztahuje na dopravní prostředky a zboží přepravované dopravními prostředky, které pouze proplouvají teritoriálními vodami nebo prolétají vzdušným prostorem celního území Unie bez zastávky na tomto území.
Článek 136
Letecká a námořní přeprava uvnitř Unie
Články 127 až 130, článek 133, čl. 135 odst. 1, článek 137, články 139 až 141 a články 144 až 149 se nevztahují na zboží, které není zbožím Unie, a na zboží uvedené v článku 155, které dočasně opustilo celní území Unie při přepravě mezi dvěma body na tomto území námořní nebo vzdušnou cestou, pokud bylo mimo celní území Unie přepraveno po přímé trase bez zastávky:
Článek 137
Doprava za zvláštních okolností
1. Nemůže-li být povinnost uvedená v čl. 135 odst. 1 splněna z důvodu nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci, musí osoba, která má tuto povinnost splnit, nebo jiná osoba jednající na její účet bez zbytečného odkladu vyrozumět o této skutečnosti celní orgány. Nedojde-li v důsledku nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci k úplnému zničení zboží, oznámí se celním orgánům rovněž místo, na kterém se zboží přesně nachází.
2. Jestliže byly loď nebo letadlo, na něž se vztahuje čl. 135 odst. 6, nuceny v důsledku nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci dočasně zastavit nebo přistát na celním území Unie a povinnost uvedená v čl. 135 odst. 1 nemůže být splněna, je osoba, která loď nebo letadlo na celní území Unie dopravila, nebo jiná osoba jednající na její účet povinna neprodleně o této skutečnosti vyrozumět celní orgány.
3. Celní orgány určí opatření, která budou přijata k zajištění celního dohledu nad zbožím uvedeným v odstavci 1 nebo nad lodí či letadlem a veškerým zbožím na palubě této lodě nebo tohoto letadla za okolností stanovených v odstavci 2 a případně k zajištění jeho následné dopravy k celnímu úřadu nebo na jiné místo určené nebo schválené celními orgány.
Článek 138
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
oznamování příjezdu podle článku 133;
b)
dopravu zboží podle čl. 135 odst. 5.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Předložení zboží, jeho vykládka a kontrola
Článek 139
Předložení zboží celnímu úřadu
1. Zboží, které vstoupilo na celní území Unie, neprodleně po jeho vstupu předloží na určeném celním úřadě či jiném místě určeném nebo schváleném celními orgány nebo ve svobodném pásmu k celnímu řízení některá z těchto osob:
a)
osoba, která zboží na celní území Unie přepravila;
b)
osoba, jejímž jménem nebo na jejíž účet jedná osoba, která zboží na toto území přepravila;
c)
osoba, která převzala odpovědnost za přepravu zboží poté, co zboží vstoupilo na celní území Unie.
2. Je-li zboží na celní území Unie přepraveno námořní nebo leteckou cestou a zůstane-li na palubě stejného dopravního prostředku za účelem přepravy, je celnímu úřadu předloženo pouze v přístavu nebo na letišti, kde se vykládá nebo překládá. Zboží, které bylo přepraveno na celní území Unie a jež se v rámci své cesty vykládá a opět nakládá na stejný dopravní prostředek, aby bylo možno vyložit nebo naložit jiné zboží, se v daném přístavu nebo na daném letišti celnímu úřadu nepředkládá.
3. Aniž jsou dotčeny povinnosti osoby uvedené v odstavci 1, může zboží celnímu úřadu místo ní předložit některá z těchto osob:
a)
osoba, která zboží ihned propustí do celního režimu;
b)
držitel povolení k provozování dočasných skladů nebo osoba, která vykonává činnost ve svobodném pásmu.
4. Osoba předkládající zboží uvede odkaz na vstupní souhrnné celní prohlášení nebo, jedná-li se o případ uvedený v článku 130, na celní prohlášení nebo celní prohlášení pro dočasné uskladnění podané ve vztahu k tomuto zboží, s výjimkou případů, kdy se od povinnosti podat vstupní souhrnné celní prohlášení upouští.
5. Není-li pro zboží, které není zbožím Unie a které se předkládá celnímu úřadu, podáno vstupní souhrnné celní prohlášení, a s výjimkou případů, kdy se od povinnosti podat toto celní prohlášení upouští, podá jedna z osob uvedených v čl. 127 odst. 4 neprodleně, aniž je dotčen čl. 127 odst. 6, toto prohlášení nebo místo něj celní prohlášení nebo celní prohlášení pro dočasné uskladnění.
6. Odstavec 1 nevylučuje použití zvláštních předpisů, pokud jde o zboží přepravované v příhraničních oblastech nebo potrubím a dráty, jakož i přepravu zanedbatelného hospodářského významu, jako jsou dopisy, pohlednice a tiskoviny a jim rovnocenné elektronické prostředky uchovávané na jiných médiích nebo zboží přepravované cestujícími, za podmínky, že tím není ohrožen celní dohled ani možnosti celní kontroly.
7. Zboží předložené celnímu úřadu nesmí být bez souhlasu celních orgánů přemístěno z místa, kde bylo celnímu úřadu předloženo.
Článek 140
Vykládka a kontrola zboží
1. Zboží se vykládá a překládá z dopravních prostředků, kterými je přepravováno, pouze s povolením celních orgánů a na místech, která k tomu tyto orgány určí nebo schválí.
Povolení se však nevyžaduje v případech bezprostředně hrozícího nebezpečí, které vyžaduje okamžité vyložení veškerého zboží nebo jeho části. V takovém případě o tom musí být celní orgány neprodleně informovány.
2. Celní orgány mohou kdykoli požadovat, aby bylo zboží vyloženo a vybaleno za účelem jeho kontroly, odběru vzorků nebo kontroly dopravních prostředků, kterými je zboží přepravováno.
Článek 141
Zboží přepravované v režimu tranzitu
1. Ustanovení čl. 135 odst. 2 až 6 a články 139 a 140 a články 144 až 149 se nevztahují na zboží, které v okamžiku, kdy bylo přepraveno na celní území Unie, již bylo v režimu tranzitu.
2. Články 140 a 144 až 149 se vztahují na zboží, které není zbožím Unie a je přepravováno v režimu tranzitu, poté, co bylo předloženo celnímu úřadu určení na celním území Unie v souladu s předpisy upravujícími režim tranzitu.
Článek 142
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284 s cílem stanovit podmínky pro schvalování míst ve smyslu čl. 139 odst. 1.
Článek 143
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro předkládání zboží celnímu úřadu ve smyslu článku 139.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 3
Dočasné uskladnění zboží
Článek 144
Zboží v dočasném uskladnění
Zboží, které není zbožím Unie, musí být od okamžiku předložení celnímu úřadu dočasně uskladněno.
Článek 145
Prohlášení pro dočasné uskladnění
1. Pro zboží, které není zbožím Unie a předkládá se celnímu úřadu, musí být podáno prohlášení pro dočasné uskladnění, jež obsahuje všechny údaje nezbytné pro uplatnění ustanovení, jimiž se řídí dočasné uskladnění.
2. Doklady vztahující se ke zboží v dočasném uskladnění se celním orgánům poskytují, vyžadují-li to právní předpisy Unie nebo je-li to nezbytné pro účely celní kontroly.
3. Prohlášení pro dočasné uskladnění musí být podáno nejpozději v okamžiku předložení zboží celnímu úřadu jednou z osob uvedených v čl. 139 odst. 1 nebo 2.
4. Nebylo-li upuštěno od povinnosti podat vstupní souhrnné celní prohlášení, obsahuje prohlášení pro dočasné uskladnění odkaz na případné vstupní souhrnné celní prohlášení podané pro zboží předkládané celnímu úřadu, ledaže zboží již bylo v dočasném uskladnění nebo bylo propuštěno do celního režimu a neopustilo celní území Unie.
5. Celní orgány mohou povolit, aby celní prohlášení pro dočasné uskladnění bylo podáno také ve formě:
a)
odkazu na jakékoliv vstupní souhrnné celní prohlášení podané pro dané zboží, doplněného o údaje prohlášení pro dočasné uskladnění; nebo
b)
manifestu nebo jiného přepravního dokladu, pokud obsahuje údaje o prohlášení pro dočasné uskladnění s odkazem na jakékoliv vstupní souhrnné celní prohlášení pro dané zboží.
6. Celní orgány mohou povolit, aby k podání prohlášení pro dočasné uskladnění byly použity obchodní, přístavní nebo přepravní informační systémy, pokud obsahují údaje, které jsou pro toto prohlášení nezbytné, a tyto údaje jsou k dispozici v souladu s odstavcem 3.
7. Na prohlášení pro dočasné uskladnění se použijí články 188 až 193.
8. Prohlášení o dočasném uskladnění může být rovněž použito pro účely:
a)
oznámení příjezdu podle článku 133; nebo
b)
předložení zboží celnímu úřadu uvedenému v článku 139, pokud splňuje podmínky stanovené v uvedeném článku.
9. Prohlášení pro dočasné uskladnění se nevyžaduje, pokud nejpozději při předložení zboží celnímu úřadu je v souladu s články 153 až 156 prokázáno, že se jedná o zboží Unie.
10. Celní orgány uchovají prohlášení pro dočasné uskladnění nebo k němu mají přístup za účelem ověření, že zboží, na které se vztahuje, je následně propuštěno do celního režimu nebo zpětně vyvezeno podle článku 149.
11. Pokud se zboží, které není zbožím Unie a je přepravováno v režimu tranzitu, předkládá celnímu úřadu určení na celním území Unie, považují se pro účely odstavců 1 až 10 údaje pro příslušnou tranzitní operaci za prohlášení pro dočasné uskladnění, pokud splňují příslušné požadavky. Držitel zboží však může po ukončení tranzitního režimu podat prohlášení pro dočasné uskladnění.
Článek 146
Změna a zrušení platnosti prohlášení pro dočasné uskladnění
1. Deklarantovi se na žádost povolí změnit po podání prohlášení pro dočasné uskladnění jeden nebo více údajů uvedených v tomto prohlášení. Změnou však nesmí být rozšířena působnost tohoto prohlášení na jiné zboží než na zboží, na které se původně vztahovalo.
Změnu však nelze provést poté, co:
a)
celní orgány informovaly osobu, která prohlášení podala, o svém záměru provést kontrolu zboží;
b)
celní orgány zjistily nesprávnost údajů uvedených v prohlášení;
2. Není-li zboží, pro něž bylo podáno prohlášení pro dočasné uskladnění, předloženo celnímu úřadu, zruší celní orgány platnost uvedeného prohlášení v každém z těchto případů:
a)
na návrh deklaranta;
b)
do 30 dnů od podání prohlášení.
Článek 147
Podmínky a povinnosti související s dočasným uskladněním zboží
1. Dočasně uskladněné zboží se skladuje pouze v dočasných skladech v souladu s článkem 148, popřípadě v odůvodněných případech na jiných místech určených nebo schválených celními orgány.
2. Aniž je dotčen čl. 134 odst. 2, může být dočasně uskladněné zboží podrobeno pouze úkonům potřebným k tomu, aby bylo uchováno v nezměněném stavu, aniž by se měnila jeho obchodní úprava nebo technická charakteristika.
3. Držitel povolení podle článku 148 nebo osoba provádějící uskladnění zboží v případech, kdy je zboží uskladněno na jiných místech určených nebo schválených celními orgány, zodpovídá za vše následující:
a)
zajištění toho, aby dočasně uskladněné zboží nebylo vyjmuto z celního dohledu;
b)
splnění povinností vyplývajících z dočasného uskladnění zboží.
4. Pokud zboží nemůže být z jakéhokoli důvodu ponecháno v dočasném uskladnění, přijmou celní orgány neprodleně veškerá opatření k nápravě situace u zboží v souladu s články 197, 198 a 199.
Článek 148
Povolení k provozování dočasného skladu
1. K provozování dočasného skladu se vyžaduje povolení celních orgánů. Toto povolení není vyžadováno v případě, že provozovatelem dočasného skladu je sám celní orgán.
V povolení se uvedou podmínky, za nichž je provozování dočasného skladu povoleno.
2. Povolení uvedené v odstavci 1 se udělí pouze osobám, jež splňují tyto podmínky:
a)
jsou usazeny na celním území Unie;
b)
poskytnou potřebnou záruku řádného provedení operací; je-li v povolení uvedeném v čl. 38 odst. 2 písm. a) zohledněno provozování dočasného skladu, má se za to, že oprávněný hospodářský subjekt pro celní zjednodušení tuto podmínku splňuje;
c)
poskytnou jistotu podle článku 89.
Pokud byla poskytnuta souborná jistota, sleduje se dodržování povinností s touto jistotou spojených prostřednictvím vhodného auditu.
3. Povolení uvedené v odstavci 1 se udělí pouze, pokud jsou celní orgány schopny vykonávat celní dohled, aniž by musely uplatňovat administrativní opatření, která jsou neúměrná daným hospodářským potřebám.
4. Držitel povolení musí vést příslušné záznamy v podobě schválené celními orgány.
Záznamy musí obsahovat informace a údaje, které celním orgánům umožní dohled nad provozem dočasného skladu, zejména pokud jde o identifikaci uskladněného zboží, jeho celní status a pohyb.
Má se za to, že oprávněný hospodářský subjekt pro celní zjednodušení splnil povinnost uvedenou v prvním a druhém pododstavci, pokud jsou jeho záznamy vhodné pro účely provozování dočasného uskladnění.
5. Celní orgány mohou držiteli povolení povolit, aby dočasně uskladněné zboží přemísťoval mezi různými dočasnými sklady, pokud takové přemísťování nezvyšuje riziko podvodu, a to v těchto případech:
a)
toto přemísťování probíhá v působnosti jednoho celního orgánu nebo
b)
na toto přemísťování se vztahuje pouze jedno povolení, udělené oprávněnému hospodářskému subjektu pro celní zjednodušení; nebo
c)
v ostatních případech přemísťování.
6. Je-li to hospodářsky odůvodněné a nebude-li tím nepříznivě dotčen celní dohled, mohou celní orgány povolit uskladnění zboží Unie v dočasném skladu. Takové zboží se nepovažuje za dočasně uskladněné zboží.
Článek 149
Ukončení dočasného uskladnění
Zboží, které není zbožím Unie a je dočasně uskladněno, musí být do 90 dnů propuštěno do celního režimu nebo zpětně vyvezeno.
Článek 150
Volba celního režimu
Není-li stanoveno jinak, má deklarant bez ohledu na povahu nebo množství zboží nebo jeho zemi původu, odeslání nebo určení možnost zvolit celní režim, do něhož má být zboží za podmínek platných pro tento režim propuštěno.
Článek 151
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
podmínky pro schvalování míst podle čl. 147 odst. 1;
b)
podmínky pro udělování povolení k provozování dočasného skladu podle článku 148;
c)
případy přemísťování podle čl. 148 odst. 5 písm. c).
Článek 152
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
podávání celního prohlášení pro dočasné uskladnění podle článku 145;
b)
změny celního prohlášení pro dočasné uskladnění podle čl. 146 odst. 1;
c)
zrušení platnosti celního prohlášení pro dočasné uskladnění podle čl. 146 odst. 2;
d)
přemísťování zboží v dočasném uskladnění podle čl. 148 odst. 5.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
HLAVA V
OBECNÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE CELNÍHO STATUSU, PROPUŠTĚNÍ ZBOŽÍ DO CELNÍHO REŽIMU, OVĚŘOVÁNÍ, PROPUŠTĚNÍ ZBOŽÍ A NAKLÁDÁNÍ SE ZBOŽÍM
KAPITOLA 1
Celní status zboží
Článek 153
Předpoklad celního statusu zboží Unie
1. Veškeré zboží na celním území Unie se považuje za zboží, které má celní status zboží Unie, nezjistí-li se, že zboží není zbožím Unie.
2. Ve zvláštních případech, kdy se předpoklad uvedený v odstavci 1 neuplatní, je třeba celní status zboží Unie prokázat.
3. V zvláštních případech nemá zboží zcela získané na celním území Unie celní status zboží Unie, pokud bylo získáno ze zboží v dočasném uskladnění nebo zboží propuštěného do režimu vnějšího tranzitu, uskladnění, dočasného použití nebo aktivního zušlechťovacího styku.
Článek 154
Ztráta celního statusu zboží Unie
Zboží Unie přestává být zbožím Unie v těchto případech:
a)
opustí-li celní území Unie, pokud se nepoužijí pravidla týkající se vnitřního tranzitu;
b)
bylo-li zboží propuštěno do režimu vnějšího tranzitu, uskladnění nebo aktivního zušlechťovacího styku, pokud to celní předpisy dovolují;
c)
bylo-li zboží propuštěno do režimu konečného užití a následně bylo buď přenecháno ve prospěch státu, nebo zničeno, přičemž po něm zůstal odpad;
d)
je-li po propuštění zboží zrušena platnost celního prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu.
Článek 155
Zboží Unie dočasně opouštějící celní území Unie
1. V případech uvedených v čl. 227 odst. 2 písm. b) až f) si zboží zachová celní status zboží Unie pouze tehdy, je-li tento status zjištěn za určitých podmínek a způsobem, které jsou stanoveny celními předpisy.
2. Ve zvláštních případech se může zboží Unie pohybovat mezi dvěma místy na celním území Unie, aniž by podléhalo celnímu režimu, a dočasně též mimo toto území, aniž by došlo ke změně jeho celního statusu.
Článek 156
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
případy, kdy se neuplatní předpoklad stanovený v čl. 153 odst. 1;
b)
podmínky pro povolení zjednodušeného prokazování celního statusu zboží Unie;
c)
případy, kdy zboží uvedené v čl. 153 odst. 3 nemá celní status zboží Unie;
d)
případy, kdy nedochází ke změně celního statusu zboží podle čl. 155 odst. 2.
Článek 157
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro prokazování a ověřování celního statusu zboží Unie.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 2
Propuštění zboží do celního režimu
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 158
Uvedení zboží v celním prohlášení a dohled celních orgánů nad zbožím Unie
1. Veškeré zboží, které má být propuštěno do celního režimu, s výjimkou režimu svobodného pásma, musí být uvedeno v celním prohlášení, které je příslušné pro daný celní režim.
2. Ve zvláštních případech, kromě případů uvedených v čl. 6 odst. 2, lze podat celní prohlášení jinými způsoby, než je metoda elektronického zpracování dat.
3. Zboží Unie navržené v prohlášení k vývozu, k propuštění do režimu vnitřního tranzitu Unie nebo pasivního zušlechťovacího styku je pod celním dohledem od okamžiku přijetí celního prohlášení uvedeného v odstavci 1 až do okamžiku, kdy opustí celní území Unie nebo je přenecháno ve prospěch státu nebo zničeno nebo kdy je platnost celního prohlášení zrušena.
Článek 159
Příslušné celní úřady
1. Nestanoví-li právní předpisy Unie jinak, určí místní a věcnou příslušnost jednotlivých celních úřadů na svém území členské státy.
2. Členské státy zajistí, aby byly na těchto úřadech stanoveny dostatečné a vhodné úřední hodiny, a zohlední při tom povahu přepravy a zboží a celní režim, do něhož má být zboží propuštěno, aby nebyla bržděna ani narušena plynulost mezinárodní dopravy.
3. Není-li stanoveno jinak, je celním úřadem příslušným k propuštění zboží do určitého celního režimu celní úřad, do jehož působnosti spadá místo, v němž bylo zboží předloženo celnímu úřadu.
Článek 160
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví případy, v nichž lze podle čl. 158 odst. 2 podat celní prohlášení jinými způsoby, než je metoda elektronického zpracování dat.
Článek 161
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy:
a)
pro určení jiných příslušných celních úřadů, než jsou úřady uvedené v čl. 159 odst. 3, včetně celních úřadů vstupu a výstupu;
b)
pro podávání celního prohlášení v případech uvedených v čl. 158 odst. 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Standardní celní prohlášení
Článek 162
Obsah standardního celního prohlášení
Standardní celní prohlášení obsahují veškeré náležitosti nezbytné pro použití ustanovení upravujících celní režim, do kterého je zboží navrženo v celním prohlášení.
Článek 163
Podklady
1. Podklady, které jsou nezbytné pro použití ustanovení upravujících celní režim, do kterého je zboží navrženo v celním prohlášení, musí být ve vlastnictví deklaranta a být celním orgánům k dispozici v okamžiku podání celního prohlášení.
2. Podklady se celním orgánům poskytují, vyžadují-li to právní předpisy Unie nebo je-li to nezbytné pro účely celní kontroly.
3. Ve zvláštních případech mohou hospodářské subjekty podklady vypracovat, pokud to celní orgány povolí.
Článek 164
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví pravidla pro udělování povolení podle čl. 163 odst. 3.
Článek 165
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
podávání standardního celního prohlášení uvedeného v článku 162;
b)
zajištění dostupnosti podkladů uvedených v čl. 163 odst. 1.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 3
Zjednodušená celní prohlášení
Článek 166
Zjednodušené celní prohlášení
1. Celní orgány mohou osobě povolit propuštění zboží do celního režimu na základě zjednodušeného celního prohlášení, které nemusí obsahovat některé údaje uvedené v článku 162 nebo podklady uvedené v článku 163.
2. Pravidelné využívání zjednodušeného celního prohlášení uvedeného v odstavci 1 podléhá povolení celních orgánů.
Článek 167
Doplňkové celní prohlášení
1. V případě zjednodušeného celního prohlášení podle článku 166 nebo zápisu do záznamů deklaranta podle článku 182 deklarant u příslušného celního úřadu ve stanovené lhůtě podá doplňkové celní prohlášení obsahující údaje, které jsou nezbytné pro daný celní režim.
V případě zjednodušeného celního prohlášení uvedeného v článku 166 musí být nezbytné podklady v držení deklaranta a být celním orgánům k dispozici ve stanovené lhůtě.
Doplňkové celní prohlášení může být obecné, pravidelné nebo souhrnné povahy.
2. Od povinnosti podat doplňkové celní prohlášení se upustí v těchto případech:
a)
je-li zboží v režimu uskladnění v celním skladu;
b)
v jiných zvláštních případech.
3. Celní orgány mohou od požadavku na podání doplňkového celního prohlášení upustit, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
zjednodušené celní prohlášení se týká zboží, jehož hodnota a množství jsou nižší než statistický práh;
b)
zjednodušené celní prohlášení již obsahuje veškeré informace potřebné pro příslušný celní režim; a
c)
zjednodušené celní prohlášení není podáno zápisem do záznamů deklaranta.
4. Zjednodušené celní prohlášení uvedené v článku 166 nebo zápis do záznamů deklaranta uvedený v článku 182 a doplňkové celní prohlášení se považují za jeden nedělitelný doklad, který nabývá účinku dnem přijetí zjednodušeného celního prohlášení v souladu s článkem 172, respektive dnem zápisu zboží do záznamů deklaranta.
5. Pro účely článku 87 se za místo, kde má být doplňkové celní prohlášení podáno, považuje místo, kde bylo podáno celní prohlášení.
Článek 168
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
podmínky pro udělování povolení podle čl. 166 odst. 2;
b)
lhůta podle čl. 167 odst. 1 prvního pododstavce, v níž má být podáno doplňkové celní prohlášení;
c)
lhůta podle čl. 167 odst. 1 druhého pododstavce, v níž mají být podklady v držení deklaranta;
d)
ostatní konkrétní případy, kdy se upustí od povinnosti podávat doplňkové celní prohlášení podle čl. 167 odst. 2 písm. b).
Článek 169
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro podávání:
a)
zjednodušeného celního prohlášení uvedeného v článku 166;
b)
doplňkového celního prohlášení uvedeného v článku 167.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 4
Ustanovení, která se použijí na všechna celní prohlášení
Článek 170
Podání celního prohlášení
1. Aniž je dotčen čl. 167 odst. 1, celní prohlášení může podat každá osoba, která je schopna poskytnout veškeré informace, které jsou požadovány pro použití ustanovení upravujících celní režim, do kterého je zboží navrženo v celním prohlášení. Tato osoba musí být rovněž schopna celnímu úřadu předmětné zboží předložit nebo zajistit jeho předložení.
Vyplývají-li však z přijetí celního prohlášení pro určitou osobu zvláštní povinnosti, podá uvedené celní prohlášení tato osoba nebo její zástupce.
2. Deklarant musí být usazen na celním území Unie.
3. Odchylně od odstavce 2 nemusí být na celním území Unie usazeni tito deklaranti:
a)
osoby podávající celní prohlášení pro režim tranzitu nebo dočasného použití;
b)
osoby příležitostně podávající celní prohlášení, a to i pro účely konečného užití nebo aktivního zušlechťovacího styku, pokud to celní orgány považují za odůvodněné;
c)
osoby usazené v zemi, jejíž území sousedí s celním územím Unie, které předkládají zboží, na něž se vztahuje celní prohlášení, u hraničního celního úřadu Unie sousedícího s touto zemí, pokud tato země, v níž jsou osoby usazeny, poskytuje reciproční výhody osobám usazeným na celním území Unie.
4. Celní prohlášení podléhají úřednímu ověření.
Článek 171
Podání celního prohlášení před předložením zboží
Celní prohlášení lze podat před očekávaným předložením zboží celnímu úřadu. Není-li zboží předloženo do 30 dnů od podání celního prohlášení, má se za to, že celní prohlášení nebylo podáno.
Článek 172
Přijetí celního prohlášení
1. Celní prohlášení splňující podmínky stanovené v této kapitole přijmou celní orgány okamžitě, za podmínky, že zboží, na které se vztahuje, bylo předloženo celnímu úřadu.
2. Není-li stanoveno jinak, je dnem přijetí celního prohlášení celními orgány den, který se použije pro použití ustanovení upravujících celní režim, do kterého je zboží v celním prohlášení navrženo, a pro veškeré další dovozní nebo vývozní formality.
Článek 173
Změna celního prohlášení
1. Deklarantovi se na jeho žádost povolí změna jednoho nebo více údajů uvedených v již přijatém celním prohlášení. Změnou však nesmí být rozšířena působnost celního prohlášení na jiné zboží než na zboží, na které se původně vztahovalo.
2. Změna se však nepovolí, jestliže je o její provedení požádáno poté, co došlo k jedné z těchto událostí:
a)
celní orgány informovaly deklaranta o svém záměru provést kontrolu zboží;
b)
celní orgány zjistily nesprávnost údajů uvedených v celním prohlášení;
c)
celní orgány zboží propustily.
3. Na žádost deklaranta podanou do tří let ode dne přijetí celního prohlášení může být povolena změna celního prohlášení po propuštění zboží, aby deklarant mohl splnit své povinnosti v souvislosti s propuštěním zboží do příslušného celního režimu.
Článek 174
Zrušení platnosti celního prohlášení
1. Na žádost deklaranta zruší celní orgány platnost již přijatého celního prohlášení v každém z těchto případů:
a)
jsou-li přesvědčeny, že zboží má být neprodleně propuštěno do jiného celního režimu;
b)
jsou-li přesvědčeny, že v důsledku zvláštních okolností již není propuštění do celního režimu, do kterého bylo zboží navrženo v celním prohlášení, odůvodněné.
Pokud však celní orgány informovaly deklaranta o svém záměru provést kontrolu zboží, přijme se žádost o zrušení platnosti celního prohlášení poté, co bude tato kontrola provedena.
2. Není-li stanoveno jinak, po propuštění zboží již platnost celního prohlášení nelze zrušit.
Článek 175
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví případy, kdy je platnost celního prohlášení zrušena po propuštění zboží, jak je uvedeno v čl. 174 odst. 2.
Článek 176
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
podávání celního prohlášení podle článku 171;
b)
přijímání celního prohlášení uvedeného v článku 172, včetně uplatňování těchto pravidel v případech uvedených v článku 179;
c)
změny celního prohlášení po propuštění zboží podle čl. 173 odst. 3.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 5
Jiná zjednodušení
Článek 177
Zjednodušení při vyhotovení celního prohlášení pro zboží různých podpoložek celního sazebníku
1. Tvoří-li zásilku zboží, které patří do různých podpoložek celního sazebníku, a zacházení s jednotlivým zbožím podle příslušných podpoložek celního sazebníku pro účely vyhotovení celního prohlášení by bylo spojeno s prací a náklady neúměrnými dovoznímu nebo vývoznímu clu, které se na ně vztahuje, mohou celní orgány na žádost deklaranta souhlasit s tím, že celá zásilka bude podléhat dovoznímu nebo vývoznímu clu odpovídajícímu podpoložce zboží s nejvyšší celní sazbou dovozního nebo vývozního cla.
2. Celní orgány odmítnou použití zjednodušení uvedeného v odstavci 1 na zboží podléhající zákazům nebo omezením nebo spotřební dani, pokud je k uplatnění příslušného opatření zapotřebí správné zařazení.
Článek 178
Svěření prováděcích pravomocí
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme opatření pro určení sazební podpoložky pro použití čl. 177 odst. 1.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 179
Centralizované celní řízení
1. Celní orgány mohou na žádost povolit, aby u celního úřadu příslušného v místě, kde je osoba usazena, tato osoba podala celní prohlášení pro zboží, které je předkládáno celním orgánům na jiném celním úřadě.
Od požadavku na povolení uvedeného v první pododstavci lze upustit, pokud je celní prohlášení podáno a zboží předloženo celním úřadům podřízeným stejnému celnímu orgánu.
2. Žadatel o povolení uvedené v odstavci 1 musí být oprávněným hospodářským subjektem pro celní zjednodušení.
3. Celní úřad, u nějž je celní prohlášení podáno:
a)
dohlíží nad propuštěním zboží do příslušného celního režimu;
b)
provádí celní kontroly za účelem ověření celního prohlášení podle čl. 188 písm. a) a b);
c)
v odůvodněných případech žádá celní úřad, u nějž je zboží předkládáno, o provedení celních kontrol za účelem ověření celního prohlášení podle čl. 188 písm. c) a d); a
d)
provádí celní formality za účelem zajištění částky dovozního a vývozního cla, jež odpovídá celnímu dluhu.
4. Celní úřad, u nějž je podáno celní prohlášení, a celní úřad, u nějž je předkládáno zboží, si vyměňují informace nezbytné pro ověření celního prohlášení a pro propuštění zboží.
5. Celní úřad, u nějž je zboží předkládáno, provádí bez ohledu na vlastní kontroly související se zbožím, jež vstoupilo na celní území Unie nebo jej opustilo, celní kontroly uvedené v odst. 3 písm. c) a poskytuje celnímu úřadu, u nějž bylo podáno celní prohlášení, výsledky těchto kontrol.
6. Celní úřad, u nějž bylo podáno celní prohlášení, propustí zboží v souladu s články 194 a 195, přičemž zohlední:
a)
výsledky vlastních kontrol provedených za účelem ověření celního prohlášení;
b)
výsledky kontrol provedených celním úřadem, u nějž je zboží předkládáno, za účelem ověření celního prohlášení, a kontrol souvisejících se zbožím, jež vstoupilo na celní území Unie nebo jej opustilo.
Článek 180
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví podmínky pro udělování povolení podle čl. 179 odst. 1 prvního pododstavce.
Článek 181
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
centralizované celní řízení včetně příslušných celních formalit a kontrol podle článku 179;
b)
upuštění od povinnosti předložit zboží podle čl. 182 odst. 3 v souvislosti s centralizovaným celním řízením.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 182
Zápis do záznamů deklaranta
1. Celní úřady mohou osobě na žádost povolit podání celního prohlášení, včetně zjednodušeného celního prohlášení, ve formě zápisu do záznamů deklaranta, pokud celní orgány mají v elektronickém systému deklaranta přístup k údajům z daného celního prohlášení v okamžiku, kdy je podáno celní prohlášení ve formě zápisu do záznamů deklaranta.
2. Celní prohlášení se považuje za přijaté v okamžiku zápisu zboží do záznamů.
3. Celní úřady mohou na žádost upustit od povinnosti předložit zboží. V takovém případě se zboží považuje za propuštěné v okamžiku zápisu do záznamů deklaranta.
Od uvedené povinnosti lze upustit pouze v případech, kdy jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
deklarant je oprávněným hospodářským subjektem pro celní zjednodušení;
b)
povaha a oběh příslušného zboží to vyžadují a jsou celnímu úřadu známy;
c)
celní úřad vykonávající dohled má přístup ke všem informacím, jež považuje za nezbytné k tomu, aby v případě potřeby mohl uplatnit své právo zboží přezkoumat; a
d)
v okamžiku zápisu do záznamů se na zboží již nevztahují zákazy nebo omezení, ledaže je v povolení uvedeno něco jiného.
Celní úřad vykonávající dohled může nicméně ve zvláštních případech požádat o předložení zboží.
4. V povolení se uvedou podmínky, za nichž je propuštění zboží povoleno.
Článek 183
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví podmínky pro udělování povolení podle čl. 182 odst. 1.
Článek 184
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro zápis do záznamů deklaranta podle článku 182 včetně příslušných celních formalit a kontrol.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 185
Samoschvalování
1. Celní orgány mohou na žádost povolit hospodářskému subjektu, aby provedl některé celní formality, které mají provádět celní orgány, s cílem určit částku splatného dovozního a vývozního cla a provést některé kontroly pod celním dohledem.
2. Žadatel o povolení uvedené v odstavci 1 musí být oprávněným hospodářským subjektem pro celní zjednodušení.
Článek 186
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
podmínky pro udělování povolení podle čl. 185 odst. 1;
b)
celní formality a kontroly, jež má provádět držitel povolení podle čl. 185 odst. 1.
Článek 187
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro celní formality a kontroly, které může provádět držitel povolení v souladu s čl. 185 odst. 1.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 3
Ověřování a propuštění zboží
Oddíl 1
Ověřování
Článek 188
Ověřování celního prohlášení
Za účelem ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení, které bylo přijato, celní orgány mohou:
a)
kontrolovat prohlášení a podklady;
b)
požadovat od deklaranta poskytnutí dalších dokladů;
c)
kontrolovat zboží;
d)
odebírat vzorky za účelem analýzy nebo důkladné kontroly zboží.
Článek 189
Kontrola zboží a odběr vzorků
1. Přepravu zboží na místa, kde bude kontrolováno a kde budou odebrány vzorky, jakož i veškerou nezbytnou manipulaci, která je s kontrolou zboží či odebráním vzorků spojená, zajišťuje deklarant sám nebo na svou odpovědnost. Vzniklé náklady nese deklarant.
2. Deklarant má právo být přítomen či zastoupen při kontrole zboží a odebírání vzorků. Mají-li k tomu celní orgány přiměřené důvody, mohou vyžadovat, aby byl deklarant nebo jeho zástupce přítomen při kontrole zboží nebo odebírání vzorků nebo aby jim poskytl potřebnou součinnost k usnadnění kontroly zboží nebo odebrání vzorků.
3. Jsou-li vzorky odebrány v souladu s platnými předpisy, nevzniká celním orgánům povinnost tyto vzorky zaplatit nebo nahradit, avšak nesou náklady na jejich analýzu nebo kontrolu.
Článek 190
Částečná kontrola zboží a částečný odběr vzorků
1. Je-li kontrolována pouze část zboží, na které se vztahuje celní prohlášení, nebo jsou-li odebrány vzorky pouze z části zboží, jsou výsledky této částečné kontroly, analýzy nebo kontroly vzorků platné pro veškeré zboží, na které se vztahuje totéž celní prohlášení.
Jestliže se však deklarant domnívá, že výsledky částečné kontroly, analýzy nebo kontroly odebraných vzorků neplatí pro zbývající zboží, na které se vztahuje celní prohlášení, může požadovat provedení další kontroly nebo odběru vzorků. Žádosti se vyhoví, pokud zboží ještě nebylo propuštěno, nebo v případě, že již propuštěno bylo, prokáže-li deklarant, že zboží nebylo nijak upraveno.
2. Obsahuje-li celní prohlášení zboží spadající pod dvě nebo více položek, pokládají se pro účely odstavce 1 údaje ke zboží spadajícímu pod každou položku za samostatné celní prohlášení.
Článek 191
Výsledky ověření
1. Výsledky ověření celního prohlášení jsou podkladem pro použití ustanovení upravujících celní režim, do kterého je zboží propuštěno.
2. Není-li celní prohlášení ověřováno, použije se odstavec 1 na základě údajů uvedených v dotyčném celním prohlášení.
3. Výsledky ověření zjištěné celními orgány mají stejnou dokazovací hodnotu na celém celním území Unie.
Článek 192
Opatření k identifikaci zboží
1. Je-li k zajištění dodržování ustanovení upravujících celní režim, do kterého je zboží navrženo v celním prohlášení, nutná jeho identifikace, přijmou celní orgány či případně hospodářské subjekty oprávněné k tomu celními orgány nezbytná opatření k identifikaci zboží.
Tato opatření k identifikaci zboží mají stejný právní účinek na celém celním území Unie.
2. Prostředky k identifikaci umístěné na zboží, obalu nebo dopravních prostředcích odstraní nebo zničí pouze celní orgány nebo případně hospodářské subjekty oprávněné k tomu celními orgány, není-li v důsledku nepředvídatelných okolností nebo vyšší moci jejich odstranění nebo zničení nezbytné k zajištění ochrany zboží nebo dopravních prostředků.
Článek 193
Svěření prováděcích pravomocí
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví opatření týkající se ověření celního prohlášení, kontroly zboží a odběru vzorků a výsledků ověření.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Propuštění
Článek 194
Propuštění zboží
1. Jsou-li splněny podmínky stanovené pro propuštění zboží do dotyčného režimu a pod podmínkou, že se na zboží nevztahují žádná omezení ani zákazy, propustí celní orgány zboží ihned poté, co byly údaje uvedené v celním prohlášení ověřeny nebo přijaty bez ověření.
První pododstavec se použije rovněž v případech, kdy ověření uvedené v článku 188 nelze dokončit v přiměřené lhůtě a přítomnost zboží pro účely ověření již není nutná.
2. Veškeré zboží, na které se vztahuje totéž celní prohlášení, se propouští současně.
Obsahuje-li celní prohlášení zboží spadající pod dvě nebo více položek, pokládají se pro účely prvního pododstavce údaje ke zboží spadajícímu pod každou položku za samostatné celní prohlášení.
Článek 195
Propuštění podmíněné zaplacením částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu nebo poskytnutím jistoty
1. Vznikne-li propuštěním zboží do celního režimu celní dluh, je propuštění zboží podmíněno zaplacením částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu nebo poskytnutím jistoty, kterou se tento dluh zajistí.
První pododstavec se však, aniž je dotčen třetí pododstavec, nevztahuje na dočasné použití s částečným osvobozením od dovozního cla.
Požadují-li celní orgány na základě ustanovení upravujících celní režim, do kterého je zboží navrženo v celním prohlášení, poskytnutí jistoty, je zboží do tohoto celního režimu propuštěno až po poskytnutí této jistoty.
2. Ve zvláštních případech není propuštění zboží podmíněno poskytnutím jistoty pro zboží, na které se vztahuje žádost o čerpání celní kvóty.
3. Pokud se použije zjednodušení podle článků 166, 182 a 185 a je poskytnuta souborná jistota, není propuštění zboží podmíněno sledováním jistoty celními orgány.
Článek 196
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými stanoví případy uvedené v čl. 195 odst. 2.
KAPITOLA 4
Nakládání se zbožím
Článek 197
Zničení zboží
Mají-li k tomu celní orgány dostatečné důvody, mohou požadovat, aby bylo zboží, které bylo předloženo celnímu úřadu, zničeno, a o této skutečnosti vyrozumí jeho držitele. Náklady na zničení zboží nese držitel zboží.
Článek 198
Opatření přijímaná celními orgány
1. Celní orgány přijmou veškerá nezbytná opatření, včetně zabavení a prodeje nebo zničení zboží, pro nakládání se zbožím v těchto případech:
a)
nebyla-li splněna jedna z povinností stanovených celními předpisy týkající se vstupu zboží, které není zbožím Unie, na celní území Unie, nebo bylo zboží vyjmuto z dohledu celních orgánů;
b)
pokud zboží nemohlo být propuštěno z některého z těchto důvodů:
i)
ve lhůtě stanovené celními orgány nebylo možno provést kontrolu zboží nebo v ní pokračovat z důvodů, které lze přičítat deklarantovi,
ii)
doklady, které musí být poskytnuty před umístěním nebo propuštěním zboží do daného celního režimu, nebyly poskytnuty,
iii)
ve stanovené lhůtě nebyly uhrazeny platby nebo nebyla poskytnuta jistota, které měly být uhrazeny nebo poskytnuty v souvislosti s dovozním nebo vývozním clem,
iv)
na zboží se vztahují zákazy nebo omezení;
c)
pokud zboží nebylo v přiměřené lhůtě po propuštění vyzvednuto;
d)
pokud se po propuštění zjistí, že zboží nesplňovalo podmínky pro toto propuštění; nebo
e)
pokud je zboží přenecháno ve prospěch státu v souladu s článkem 199.
2. Zboží, které není zbožím Unie a které bylo přenecháno ve prospěch státu, zabráno nebo zabaveno, se považuje za zboží, které bylo propuštěno do režimu uskladnění v celním skladu. Zanese se do záznamů provozovatele celního skladu, popřípadě do záznamů celních orgánů, pokud mají zboží v držení ony.
Je-li již zboží, které má být zničeno, přenecháno ve prospěch státu, zajištěno nebo zabaveno, předmětem celního prohlášení, uvede se do záznamů odkaz na toto celní prohlášení. Celní orgány platnost tohoto celního prohlášení zruší.
3. Náklady opatření uvedených v prvním odstavci nese:
a)
v případě uvedeném v odst. 1 písm. a) osoba, jež měla splnit příslušné povinnosti nebo jež celním orgánům neumožnila dohled nad zbožím;
b)
v případech uvedených v odst. 1 písm. b) a c) deklarant;
c)
v případě uvedeném v odst. 1 písm. d) osoba, jež má splnit podmínky, jimiž se řídí propuštění zboží;
d)
v případě uvedeném v odst. 1 písm. e) osoba, jež zboží přenechá ve prospěch státu.
Článek 199
Přenechání zboží
Zboží, které není zbožím Unie, a zboží v režimu konečného užití může držitel režimu nebo případně držitel zboží na základě předchozího povolení celních orgánů přenechat ve prospěch státu.
Článek 200
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
zničení zboží podle článku 197;
b)
prodej zboží podle čl. 198 odst. 1;
c)
přenechání zboží ve prospěch státu podle článku 199.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
HLAVA VI
PROPUŠTĚNÍ DO VOLNÉHO OBĚHU A OSVOBOZENÍ OD DOVOZNÍHO CLA
KAPITOLA 1
Propuštění do volného oběhu
Článek 201
Rozsah působnosti a účinek
1. Zboží, které není zbožím Unie a které má být uvedeno na trh Unie nebo je zamýšleno k soukromému použití nebo k osobní spotřebě na celním území Unie, se propustí do volného oběhu.
2. Propuštění do volného oběhu zahrnuje:
a)
výběr veškerého dlužného dovozního cla;
b)
případně výběr dalších poplatků stanovených příslušnými platnými předpisy týkajícími se výběru těchto poplatků;
c)
uplatnění obchodněpolitických opatření a zákazů a omezení, pokud nebyla uplatněna v dřívější fázi; a
d)
splnění dalších formalit stanovených pro dovoz daného zboží.
3. Propuštěním do volného oběhu získává zboží, které není zbožím Unie, celní status zboží Unie.
Článek 202
Obchodněpolitická opatření
1. Pokud byly do volného oběhu propuštěny výrobky v režimu aktivního zušlechťovacího styku a výpočet částky dovozního cla se provádí podle čl. 86 odst. 3, použijí se obchodněpolitická opatření týkající se propuštění zboží, které bylo propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku, do volného oběhu.
2. Odstavec 1 se nepoužije na odpad a zbytky.
3. Pokud byly do volného oběhu propuštěny výrobky v režimu aktivního zušlechťovacího styku a výpočet částky dovozního cla se provádí podle čl. 85 odst. 1, použijí se obchodněpolitická opatření týkající se tohoto zboží pouze tehdy, pokud těmto opatřením podléhá zboží propuštěné do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
4. Pokud právní předpisy Unie stanoví obchodněpolitická opatření pro propuštění do volného oběhu, nepoužijí se tato opatření na zpracované výrobky propuštěné do volného oběhu z režimu pasivního zušlechťovacího styku, pokud:
a)
si zpracované výrobky zachovají původ v Unii ve smyslu článku 60;
b)
je součástí pasivního zušlechťovacího styku oprava, včetně systému prosté výměny uvedeného v článku 261; nebo
c)
režim pasivního zušlechťovacího styku následuje po činnostech dalšího zpracování v souladu s článkem 258.
KAPITOLA 2
Osvobození od dovozního cla
Oddíl 1
Vrácené zboží
Článek 203
Rozsah působnosti a účinek
1. Zboží, které není zbožím Unie a původně bylo vyvezeno z celního území Unie jako zboží Unie a které je ve lhůtě tří let vráceno na toto území a v celním prohlášení navrženo na propuštění do volného oběhu, je na žádost dotyčné osoby osvobozeno od dovozního cla.
První pododstavec se použije i v případě, že vrácené zboží představuje pouze část zboží původně vyvezeného z celního území Unie.
2. Pokud to zvláštní okolnosti odůvodňují, lze tříletou lhůtu uvedenou v odstavci 1 prodloužit.
3. Bylo-li vrácené zboží před vývozem z celního území Unie propuštěno do volného oběhu bez cla nebo se sníženou sazbou dovozního cla na základě konkrétního konečného užití, přizná se osvobození od dovozního cla podle odstavce 1 pouze tehdy, má-li toto zboží být propuštěno do volného oběhu k témuž konečnému užití.
Má-li být dotyčné zboží propuštěno do volného oběhu k jinému konečnému užití, sníží se částka dovozního cla o případně vybranou částku cla při prvním propuštění tohoto zboží do volného oběhu. Je-li tato částka vyšší než částka vyměřená při propuštění vráceného zboží do volného oběhu, žádná náhrada se neposkytuje.
4. Ztratí-li zboží Unie svůj celní status zboží Unie podle článku 154 a je-li následně propuštěno do volného oběhu, použijí se odstavce 1, 2 a 3.
5. Osvobození od dovozního cla se poskytuje pouze tehdy, je-li zboží vráceno ve stavu, v němž bylo vyvezeno.
6. Osvobození od dovozního cla musí být podloženo informacemi, jež potvrzují splnění podmínek pro osvobození.
Článek 204
Zboží, na které se vztahovalo opatření stanovené v rámci společné zemědělské politiky
Není-li ve zvláštních případech stanoveno jinak, osvobození od dovozního cla stanovené v článku 203 se nepřizná zboží, které bylo zvýhodněno opatřeními v rámci společné zemědělské politiky a jež zahrnují jejich vývoz z celního území Unie.
Článek 205
Zboží, které již bylo propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku
1. Článek 203 se použije na zušlechtěné výrobky, které byly původně zpětně vyvezeny z celního území Unie poté, co byly propuštěny do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
2. Na žádost deklaranta a za předpokladu, že deklarant předloží nezbytné informace, se částka dovozního cla za zboží uvedené v odstavci 1 určí v souladu s čl. 86 odst. 3. Den přijetí prohlášení o zpětném vývozu se považuje za den propuštění zboží do volného oběhu.
3. Osvobození od dovozního cla podle článku 203 se nepřizná v případě zušlechtěných výrobků, které byly vyvezeny v souladu s čl. 223 odst. 2 písm. c), není-li zajištěno, že zboží nebude propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
Článek 206
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
případy, kdy se zboží považuje za vrácené ve stavu, v němž bylo vyvezeno;
b)
zvláštní případy podle článku 204.
Článek 207
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech procesní pravidla pro poskytování informací podle čl. 203 odst. 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Mořský rybolov a produkty získané z moře
Článek 208
Produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané z moře
1. Aniž je dotčen čl. 60 odst. 1, jsou od dovozního cla při svém propuštění do volného oběhu osvobozeny tyto produkty:
a)
produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané z teritoriálních vod země nebo území mimo celní území Unie pouze plavidly registrovanými nebo přihlášenými v některém členském státě a plujícími pod vlajkou tohoto státu;
b)
produkty, které byly vyrobeny z produktů uvedených v písmenu a) na palubě plavidel, která je zpracovávají, splňujících podmínky stanovené v písmenu a).
2. Osvobození od dovozního cla podle odstavce 1 musí být doloženo splněním podmínek uvedených v uvedeném odstavci.
Článek 209
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy, jakými se dokládá splnění podmínky podle čl. 208 odst. 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
HLAVA VII
ZVLÁŠTNÍ REŽIMY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 210
Rozsah působnosti
Zboží může být propuštěno do některé z těchto kategorií zvláštních režimů:
a)
tranzit, což zahrnuje vnější a vnitřní tranzit;
b)
uskladnění, což zahrnuje uskladnění v celním skladu a svobodná pásma;
c)
zvláštní účel, což zahrnuje dočasné použití a konečné užití;
d)
zušlechtění, což zahrnuje aktivní a pasivní zušlechťovací styk.
Článek 211
Povolení
1. Povolení vydané celními orgány se vyžaduje pro:
a)
použití režimu aktivního nebo pasivního zušlechťovacího styku, režimu dočasného použití nebo režimu konečného užití;
b)
provozování zařízení pro uskladnění zboží v celním skladu, kromě případů, kdy skladovací zařízení provozuje samotný celní orgán.
Podmínky, za kterých je povoleno použití jednoho nebo více režimů uvedených v prvním pododstavci nebo provozování skladovacích zařízení, se uvedou v povolení.
2. Celní orgány udělí povolení se zpětným účinkem, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
jsou prokázány hospodářské důvody;
b)
žádost nesouvisí s pokusem o klamavé jednání;
c)
žadatel na základě účtů nebo záznamů prokázal, že:
i)
jsou splněny veškeré požadavky daného režimu;
ii)
zboží může popřípadě být pro rozhodné období identifikováno;
iii)
uvedené účty nebo záznamy umožňují kontrolu daného režimu;
d)
je možné splnit všechny formality nezbytné pro nápravu situace u zboží, včetně případného zrušení platnosti příslušného celního prohlášení;
e)
žadateli nebylo uděleno povolení se zpětným účinkem v průběhu tří let ode dne přijetí žádosti;
f)
posouzení ekonomických podmínek se nevyžaduje, ledaže se žádost týká obnovení povolení pro stejný druh operace a zboží;
g)
žádost se netýká provozování skladovacích zařízení pro uskladnění zboží v celním skladu; a
h)
pokud se žádost týká obnovení povolení pro stejný druh operace a zboží, musí být podána do tří let od pozbytí platnosti původního povolení.
Celní orgány mohou povolení se zpětným účinkem udělit i tehdy, pokud zboží propuštěné do celního režimu již není dostupné v okamžiku, kdy byla žádost o toto povolení přijata.
3. Není-li stanoveno jinak, je povolení uvedené v odstavci 1 udělováno pouze osobám, které splňují všechny následující podmínky:
a)
jsou usazeny na celním území Unie;
b)
poskytnou potřebnou záruku řádného provedení operací; pokud je v povolení uvedeném v čl. 38 odst. 2 písm. a) zohledněna činnost týkající se dotyčného zvláštního režimu, má se za to, že oprávněný hospodářský subjekt pro celní zjednodušení splňuje tuto podmínku.
c)
může-li u zboží, které bylo propuštěno do zvláštního režimu, vzniknout celní dluh nebo jiné poplatky, poskytnou jistotu v souladu s článkem 89; a
d)
v případě dočasného použití používají zboží nebo zajišťují jeho použití, a v případě režimu aktivního zušlechťovacího styku provádějí nebo zajišťují provádění zušlechťovacích operací.
4. Není-li stanoveno jinak, je povolení uvedené v odstavci 1 uděleno pouze tehdy, jsou-li kromě podmínek uvedených v odstavci 3 splněny i všechny tyto podmínky:
a)
celní orgány mohou nad prováděním daného režimu vykonávat celní dohled, aniž by musely uplatňovat administrativní opatření, která jsou neúměrná daným hospodářským potřebám;
b)
povolením použít režim zušlechťovacího styku nejsou nepříznivě dotčeny zásadní zájmy výrobců Unie (hospodářské podmínky).
5. Není-li prokázáno něco jiného nebo pokud se hospodářské podmínky považují za splněné, má se za to, že zásadní zájmy výrobců Unie uvedené v odst. 4 písm. b) nejsou nepříznivě dotčeny.
6. Je-li prokázáno, že by zásadní zájmy výrobců Unie mohly být nepříznivě dotčeny, provede se přezkoumání hospodářských podmínek na úrovni Unie.
Článek 212
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
podmínky pro udělování povolení pro postupy uvedené v čl. 211 odst. 1;
b)
výjimky z podmínek uvedených v čl. 211 odst. 3 a 4;
c)
případy, ve kterých se hospodářské podmínky považují za splněné, jak je uvedeno v čl. 211 odst. 5.
Článek 213
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro přezkoumání hospodářských podmínek podle čl. 211 odst. 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 214
Záznamy
1. S výjimkou režimu tranzitu nebo není-li stanoveno jinak, vede držitel povolení, držitel režimu a všechny osoby, které provádějí činnost zahrnující uskladnění, opracování nebo zpracování zboží nebo prodej či nákup zboží ve svobodných pásmech, vhodné záznamy o zboží ve formě schválené celními orgány.
Záznamy obsahují informace a údaje, které celním orgánům umožní dohled nad dotyčným režimem, zejména pokud jde o identifikaci zboží, které bylo do tohoto režimu propuštěno, jeho celní status a pohyb.
2. Má se za to, že oprávněný hospodářský subjekt pro celní zjednodušení splnil povinnost stanovenou v odstavci 1, pokud jsou jeho záznamy vhodné pro účely dotyčného zvláštního režimu.
Článek 215
Vyřízení zvláštního režimu
1. V případech jiných než režim tranzitu a aniž je dotčen článek 254, je zvláštní režim, vyřízen v okamžiku, kdy zboží propuštěné do režimu, či zušlechtěné výrobky propuštěné do následného celního režimu, opustily celní území Unie nebo byly zničeny a nezůstal po nich žádný odpad nebo byly přenechány ve prospěch státu podle článku 199.
2. Celní orgány režim tranzitu vyřídí, pokud je na základě porovnání údajů, které má k dispozici celní úřad odeslání, s údaji, které má k dispozici celní úřad určení, patrné, že tento režim byl řádně ukončen.
3. Celní orgány učiní všechna opatření potřebná k tomu, aby napravily situaci u zboží, u nějž nebyl příslušný režim vyřízen v souladu se stanovenými podmínkami.
4. Není-li stanoveno jinak, proběhne vyřízení režimu ve stanovené lhůtě.
Článek 216
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví lhůta uvedená v čl. 215 odst. 4.
Článek 217
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro vyřízení zvláštního režimu podle článku 216.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 218
Převod práv a povinností
Práva a povinnosti držitele režimu ve vztahu ke zboží, které bylo propuštěno do jiného zvláštního režimu, než je tranzit, mohou být zcela nebo zčásti převedeny na jinou osobu, která splňuje podmínky stanovené pro daný režim.
Článek 219
Pohyb zboží
Ve zvláštních případech se zboží propuštěné do jiného zvláštního režimu, než je tranzit, nebo zboží ve svobodném pásmu může pohybovat mezi různými místy na celním území Unie.
Článek 220
Obvyklé formy manipulace
Zboží, které bylo propuštěno do režimu uskladnění v celním skladu nebo režimu zušlechtění nebo které bylo umístěno do svobodného pásma, může být podrobeno obvyklým formám manipulace, jejichž cílem je zajistit uchování zboží, zlepšit jeho vzhled nebo obchodní jakost nebo je upravit pro distribuci nebo další prodej.
Článek 221
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
příslušné případy a podmínky, pokud jde o pohyb zboží propuštěného do jiného zvláštního režimu, než je tranzit, nebo umístěného do svobodného pásma podle článku 219;
b)
obvyklé formy manipulace se zbožím propuštěným do režimu uskladnění v celním skladu nebo režimu zušlechtění nebo umístěným do svobodného pásma podle článku 220.
Článek 222
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
převod práv a povinností držitele režimu ve vztahu ke zboží, které bylo propuštěno do jiného zvláštního režimu, než je tranzit, v souladu s článkem 218;
b)
pohyb zboží propuštěného do jiného zvláštního režimu, než je tranzit, nebo umístěného do svobodného pásma podle článku 219.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Článek 223
Rovnocenné zboží
1. Rovnocenným zbožím je zboží Unie, které je uskladněno, použito nebo zpracováno místo zboží propuštěného do zvláštního režimu.
V režimu pasivního zušlechťovacího styku je rovnocenným zbožím zboží, které není zbožím Unie a které je zpracováno místo zboží Unie, které bylo propuštěno do režimu pasivního zušlechťovacího styku.
Není-li stanoveno jinak, má rovnocenné zboží stejný osmimístný kód kombinované nomenklatury, stejnou obchodní jakost a stejné technické charakteristiky jako zboží, které nahrazuje.
2. Je-li zajištěn řádný průběh režimu, zejména pokud jde o celní dohled, celní orgány na žádost povolí:
a)
použití rovnocenného zboží v režimu uskladnění v celním skladu, svobodných pásem, konečného užití a zušlechťovacího styku;
b)
použití rovnocenného zboží v režimu dočasného použití ve zvláštních případech;
c)
v případě režimu aktivního zušlechťovacího styku vývoz zušlechtěných výrobků, které byly získány z rovnocenného zboží ještě před dovozem zboží, které nahrazují;
d)
v případě režimu pasivního zušlechťovacího styku dovoz zušlechtěných výrobků, které byly získány z rovnocenného zboží ještě před vývozem zboží, které nahrazují.
Pokud je v povolení uvedeném v čl. 38 odst. 2 písm. a) zohledněna činnost týkající se použití rovnocenného zboží pro dotyčný režim, má se za to, že oprávněný hospodářský subjekt pro celní zjednodušení splnil podmínku zajištění řádného průběhu režimu.
3. Použití rovnocenného zboží není povoleno v žádném z těchto případů:
a)
provádí-li se u zboží v režimu aktivního zušlechťovacího styku pouze obvyklé formy manipulace vymezené v článku 220;
b)
platí-li zákaz vracet dovozní clo nebo přiznávat osvobození od dovozního cla pro nepůvodní zboží, které bylo použito při výrobě zušlechtěných výrobků v režimu aktivního zušlechťovacího styku a pro něž je vydán nebo vystaven doklad o původu v rámci preferenční dohody mezi Unií a některými zeměmi či územími mimo celní území Unie nebo skupinami těchto zemí či území;
c)
pokud by to vedlo k neoprávněné výhodě týkající se dovozního cla nebo je-li to stanoveno v právních předpisech Unie.
4. V případě uvedeném v odst. 2 písm. c) a pokud by zušlechtěné výrobky podléhaly vývoznímu clu, jestliže by nebyly vyvezeny v rámci aktivního zušlechťovacího styku, poskytne držitel povolení jistotu pro zajištění úhrady vývozního cla pro případ, že zboží, které není zbožím Unie, nebude dovezeno ve lhůtě uvedené v čl. 257 odst. 3.
Článek 224
Přenesení pravomoci
Komise je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
výjimky z čl. 223 odst. 1 třetího pododstavce;
b)
podmínky, za nichž se užívá rovnocenné zboží podle čl. 223 odst. 2;
c)
zvláštní případy, kdy se rovnocenné zboží použije v režimu dočasného použití podle čl. 223 odst. 2 písm. b);
d)
případy, kdy použití rovnocenného zboží není povoleno podle čl. 223 odst. 3 písm. c).
Článek 225
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro používání rovnocenného zboží povolené podle čl. 223 odst. 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 2
Tranzit
Oddíl 1
Vnější a vnitřní tranzit
Článek 226
Vnější tranzit
1. Režim vnějšího tranzitu umožňuje přepravu zboží, které není zbožím Unie, mezi dvěma místy na celním území Unie, aniž by toto zboží podléhalo:
a)
dovoznímu clu;
b)
jiným poplatkům stanoveným dalšími příslušnými platnými předpisy;
c)
obchodněpolitickým opatřením, pokud tato opatření nezakazují vstup zboží na celní území Unie nebo jeho výstup z tohoto území.
2. Ve zvláštních případech se zboží Unie propustí do režimu vnějšího tranzitu.
3. Přeprava uvedená v odstavci 1 se uskutečňuje jedním z těchto způsobů:
a)
v režimu vnějšího tranzitu Unie;
b)
v souladu s Úmluvou TIR, pokud tato přeprava:
i)
byla zahájena nebo má být ukončena mimo celní území Unie;
ii)
probíhá mezi dvěma místy na celním území Unie přes území země nebo území mimo celní území Unie;
c)
v souladu s Úmluvou ATA/Istanbulskou úmluvou, pokud jde o tranzit;
d)
na podkladě Rýnského manifestu (článek 9 Revidované úmluvy pro plavbu na Rýně);
e)
na podkladě formuláře 302 v rámci Dohody mezi stranami Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil, podepsané v Londýně dne 19. června 1951;
f)
v rámci poštovního systému v souladu s akty Světové poštovní unie, pokud je zboží přepravováno držiteli nebo pro držitele práv a povinností vyplývajících z těchto aktů.
Článek 227
Vnitřní tranzit
1. Režim vnitřního tranzitu umožňuje za podmínek stanovených v odstavci 2 přepravu zboží Unie mezi dvěma místy na celním území Unie přes zemi nebo území mimo toto celní území beze změny jeho celního statusu.
2. Přeprava uvedená v odstavci 1 se uskutečňuje jedním z těchto způsobů:
a)
v režimu vnitřního tranzitu Unie, je-li tato možnost upravena v mezinárodní dohodě;
b)
v souladu s Úmluvou TIR;
c)
v souladu s Úmluvou ATA / Istanbulskou úmluvou, pokud jde o tranzit;
d)
na podkladě Rýnského manifestu (článek 9 Revidované úmluvy pro plavbu na Rýně);
e)
na podkladě formuláře 302 stanoveného v Dohodě mezi stranami Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil, podepsané v Londýně dne 19. června 1951;
f)
v rámci poštovního systému v souladu s akty Světové poštovní unie, pokud je zboží přepravováno držiteli nebo pro držitele práv a povinností vyplývajících z těchto aktů.
Článek 228
Jediné území pro účely tranzitu
Je-li zboží v rámci celního území Unie přepravováno z jednoho bodu do druhého v souladu s Úmluvou TIR, v souladu s Úmluvou ATA / Istanbulskou úmluvou, na podkladě formuláře 302 nebo v rámci poštovního systému, považuje se celní území Unie pro účely této přepravy za jediné území.
Článek 229
Vyloučení osob z operací TIR
1. Pokud celní orgány rozhodnou o vyloučení osoby z operací TIR na základě článku 38 Úmluvy TIR, vztahuje se toto rozhodnutí na celé celní území Unie a žádné celní úřady nesmí přijmout karnety TIR předložené touto osobou.
2. Členský stát oznámí své rozhodnutí uvedené v odstavci 1 spolu s datem jeho použitelnosti ostatním členským státům a Komisi.
Článek 230
Oprávněný příjemce pro účely TIR
Celní orgány mohou na žádost povolit osobě (oprávněný příjemce) přijímat zboží přepravované v souladu s Úmluvou TIR na schváleném místě tak, aby byl režim ukončen v souladu s čl. 1 písm. d) Úmluvy TIR.
Článek 231
Přenesení pravomoci
Komise je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
zvláštní případy, kdy má být zboží Unie propuštěno do režimu vnějšího tranzitu podle čl. 226 odst. 2.
b)
podmínky pro udělování povolení podle článku 230.
Článek 232
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy, které se použijí na celním území Unie při uplatňování čl. 226 odst. 3 písm. b) až f) a čl. 227 odst. 2 písm. b) až f), a to s ohledem na potřeby Unie.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Tranzit unie
Článek 233
Povinnosti držitele tranzitního režimu Unie a dopravce a příjemce zboží přepravovaného v tranzitním režimu Unie
1. Držitel tranzitního režimu Unie je povinen:
a)
předložit zboží v nezměněném stavu, jakož i požadované informace, celnímu úřadu určení ve stanovené lhůtě a dodržet přitom opatření přijatá celními orgány k zajištění totožnosti tohoto zboží;
b)
dodržovat celní předpisy vztahující se na režim; a
c)
nestanoví-li celní předpisy jinak, poskytnout jistotu k zajištění úhrady částky dovozního nebo vývozního cla odpovídající celnímu dluhu nebo zaplacení jiných poplatků stanovených dalšími příslušnými platnými předpisy, které mohou u zboží vzniknout.
2. Povinnosti držitele režimu jsou splněny a režim tranzitu je ukončen, jakmile je zboží v tomto režimu spolu s požadovanými informacemi k dispozici celnímu úřadu určení v souladu s celními předpisy.
3. Dopravce nebo příjemce zboží, který zboží přijímá s vědomím, že se toto zboží přepravuje v tranzitním režimu Unie, je rovněž povinen ve stanovené lhůtě předložit celnímu úřadu určení zboží v nezměněném stavu a dodržet přitom opatření přijatá celními orgány k zajištění totožnosti tohoto zboží.
4. Celní orgány mohou na žádost povolit kterékoliv z následujících zjednodušení, pokud jde o propuštění zboží do tranzitního režimu Unie nebo o ukončení uvedeného režimu:
a)
status oprávněného odesílatele, který umožňuje držiteli povolení propouštět zboží do tranzitního režimu Unie bez jeho předložení celnímu úřadu;
b)
status oprávněného příjemce, který umožňuje držiteli povolení přijímat zboží přepravované v tranzitním režimu Unie na schváleném místě a ukončit tento režim podle čl. 233 odst. 2;
c)
použití zvláštního typu celních závěr, pokud se celní závěra vyžaduje pro zajištění totožnosti zboží propuštěného do tranzitního režimu Unie;
d)
použití celního prohlášení na propuštění zboží do tranzitního režimu Unie se sníženými požadavky na údaje;
e)
použití elektronického přepravního dokladu jakožto celního prohlášení na propuštění zboží do tranzitního režimu Unie, pokud tento přepravní doklad obsahuje údaje uváděné v prohlášení a tyto údaje jsou dostupné celním orgánům v místě odeslání i v místě určení, aby mohl celní úřad provádět celní dohled nad zbožím a vyřízení daného režimu.
Článek 234
Zboží přepravované v režimu vnějšího tranzitu Unie přes území země nebo území mimo celní území Unie
1. Režimu vnějšího tranzitu Unie podléhá zboží, které je přepravováno přes zemi nebo území, které není součástí celního území Unie, je-li splněna jedna z těchto podmínek:
a)
tuto možnost stanoví mezinárodní smlouva;
b)
přeprava přes tuto zemi nebo území je uskutečněna na základě jediného přepravního dokladu vystaveného na celním území Unie.
2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. b) se po dobu, kdy se zboží nachází mimo celní území Unie, účinky režimu vnějšího tranzitu Unie pozastaví.
Článek 235
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví podmínky pro udělování povolení podle čl. 233 odst. 4.
Článek 236
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
propouštění zboží do tranzitního režimu Unie a ukončení tohoto režimu;
b)
fungování zjednodušení uvedených v čl. 233 odst. 4;
c)
celní dohled nad zbožím přepravovaným v režimu vnějšího tranzitu Unie přes území země nebo území mimo celní území Unie, uvedený v článku 234.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 3
Uskladnění
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 237
Rozsah působnosti
1. Režim uskladnění umožňuje skladovat na celním území Unie zboží, které není zbožím Unie, aniž by toto zboží podléhalo:
a)
dovoznímu clu;
b)
jiným poplatkům stanoveným dalšími příslušnými platnými předpisy;
c)
obchodně-politickým opatřením, pokud tato opatření nezakazují vstup zboží na celní území Unie nebo jeho výstup z tohoto území.
2. Zboží Unie může být propuštěno do režimu uskladnění v celním skladu nebo může být umístěno do svobodného pásma v souladu se zvláštními předpisy Unie nebo proto, aby se na ně vztahovalo rozhodnutí o vrácení nebo prominutí dovozního cla.
3. Je-li to hospodářsky odůvodněné a nebude-li tím nepříznivě dotčen celní dohled, mohou celní orgány povolit uskladnění zboží Unie ve skladovacím zařízení pro uskladnění v celním skladu. Uvedené zboží se nepovažuje za zboží v režimu uskladnění v celním skladu.
Článek 238
Délka trvání režimu uskladnění
1. Doba, po kterou se zboží může nacházet v režimu uskladnění, není omezena.
2. Za výjimečných okolností mohou celní orgány stanovit lhůtu, v níž musí být režim uskladnění vyřízen, zejména pokud druh a povaha zboží mohou v případě dlouhodobého skladování ohrozit zdraví lidí, zvířat nebo rostlin nebo životní prostředí.
Článek 239
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro propouštění zboží Unie do režimu uskladnění v celním skladu nebo režimu svobodného pásma, jak je uvedeno v čl. 237 odst. 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Oddíl 2
Uskladnění v celním skladu
Článek 240
Uskladnění v celních skladech
1. Režim uskladnění v celním skladu umožňuje skladovat zboží, které není zbožím Unie, v prostorách nebo na jiných místech schválených pro tento režim celními orgány a pod celním dohledem („celní sklady“).
2. Celní sklady může pro celní skladování zboží použít jakákoli osoba („veřejný celní sklad“) nebo mohou být provozovány držitelem povolení k provozování celního skladu („soukromý celní sklad“).
3. Zboží, které bylo propuštěno do režimu uskladnění v celním skladu, může být dočasně vyjmuto z celního skladu. Vyjmutí zboží schválí s výjimkou případu vyšší moci předem celní orgány.
Článek 241
Zpracování
1. Je-li to hospodářsky odůvodněné a není-li tím nepříznivě dotčen celní dohled, mohou celní orgány povolit, aby v celním skladu došlo ke zpracování zboží v režimu aktivního zušlechťovacího styku nebo v režimu konečného užití, a to za podmínek stanovených uvedenými režimy.
2 Zboží uvedené v odstavci 1 se nepovažuje za zboží v režimu uskladnění v celním skladu.
Článek 242
Povinnosti držitele povolení nebo režimu
1. Držitel povolení a držitel režimu je povinen:
a)
zajistit, že zboží v režimu uskladnění v celním skladu nebude vyjmuto z celního dohledu; a
b)
splnit povinnosti vyplývající ze skladování zboží v režimu uskladnění v celním skladu.
2. Odchylně od odstavce 1 lze v povolení týkajícím se veřejného celního skladu stanovit, že za splnění povinností podle odst. 1 písm. a) nebo b) odpovídá výlučně držitel režimu.
3. Za splnění povinností vyplývajících z propuštění zboží do režimu uskladnění v celním skladu odpovídá držitel režimu.
Oddíl 3
Svobodná pásma
Článek 243
Vymezení svobodných pásem
1. Členské státy mohou některé části celního území Unie prohlásit za svobodná pásma.
Pro každé svobodné pásmo členský stát určí zeměpisné vymezení a místa vstupu a výstupu.
2. Členské státy sdělí Komisi informace o svých svobodných pásmech, která jsou v provozu.
3. Svobodná pásma musí být ohrazena.
Obvod a místa vstupu do svobodného pásma a výstupu z něj podléhají celnímu dohledu.
4. Osoby, zboží a dopravní prostředky vstupující do svobodných pásem nebo z nich vystupující mohou být podrobeny celním kontrolám.
Článek 244
Stavby a činnosti ve svobodných pásmech
1. Ke stavbě budov ve svobodném pásmu je zapotřebí předchozího povolení celních orgánů.
2. S výhradou celních předpisů je ve svobodném pásmu povolena jakákoli průmyslová či obchodní činnost nebo poskytování služeb. Provozování těchto činností a poskytování služeb musí být předem oznámeno celním orgánům.
3. S ohledem na povahu daného zboží nebo potřeby celního dohledu či požadavky na bezpečnost a zabezpečení mohou celní orgány činnosti uvedené v odstavci 2 zakázat nebo omezit.
4. Celní orgány mohou zakázat výkon činnosti ve svobodném pásmu osobám, které neposkytují potřebnou záruku dodržování celních předpisů.
Článek 245
Předložení zboží a jeho propuštění do režimu
1. Zboží přepravené do svobodného pásma se předkládá celnímu úřadu a je podrobeno předepsaným celním formalitám ve všech těchto případech:
a)
pokud je zboží do svobodného pásma přepraveno přímo z území mimo celní území Unie;
b)
pokud bylo zboží propuštěno do celního režimu, který je ukončen nebo vyřízen propuštěním do režimu svobodného pásma;
c)
pokud je zboží propuštěno do režimu svobodného pásma proto, aby se na něj vztahovalo rozhodnutí o vrácení nebo prominutí dovozního cla;
d)
pokud jsou tyto formality stanoveny jinými než celními předpisy.
2. Zboží přepravené do svobodného pásma za jiných okolností, než které jsou uvedeny v odstavci 1, se nepředkládá celnímu úřadu.
3. Aniž je dotčen článek 246, považuje se zboží přepravené do svobodného pásma za zboží propuštěné do režimu svobodného pásma:
a)
okamžikem jeho vstupu do svobodného pásma, pokud již nebylo propuštěno do jiného celního režimu; nebo
b)
okamžikem ukončení režimu tranzitu, pokud není ihned propuštěno do následného celního režimu.
Článek 246
Zboží Unie ve svobodných pásmech
1. Zboží Unie může do svobodného pásma vstoupit, může v něm být uskladněno, přepravováno, lze ho v něm užít, zušlechtit nebo spotřebovat. V takových případech se zboží nepovažuje za zboží v režimu svobodného pásma.
2. Na žádost dotyčné osoby celní orgány stanoví celní status zboží jako zboží Unie u veškerého následujícího zboží:
a)
zboží Unie, které vstupuje do svobodného pásma;
b)
zboží Unie, které ve svobodném pásmu prošlo zpracovatelskými operacemi;
c)
zboží, které bylo ve svobodném pásmu propuštěno do volného oběhu.
Článek 247
Zboží, které není zbožím Unie, ve svobodných pásmech
1 Zboží, které není zbožím Unie, umístěné ve svobodném pásmu lze propustit do volného oběhu nebo do režimu aktivního zušlechťovacího styku, dočasného použití nebo konečného užití za podmínek stanovených pro tyto režimy.
V takových případech se zboží nepovažuje za zboží v režimu svobodného pásma.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se zásob nebo zásobovacích skladů, u nichž tak daný režim stanoví, odstavec 1 nevylučuje použití nebo spotřebování zboží, jehož propuštění do režimu volného oběhu nebo dočasného použití by nepodléhalo uplatnění dovozního cla nebo opatření v rámci společné zemědělské politiky nebo obchodní politiky.
V případě takového použití nebo spotřeby se nepožaduje celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu nebo do režimu dočasného použití.
Toto prohlášení se však požaduje, jestliže zboží podléhá celní kvótě nebo stropu.
Článek 248
Přeprava zboží ze svobodného pásma
1. Aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblastech jiných než v celní oblasti, může být zboží nacházející se ve svobodném pásmu vyvezeno nebo zpětně vyvezeno z celního území Unie nebo přepraveno do jiné části celního území Unie.
2. Články 134 až 149 se použijí na zboží, které bylo ze svobodného pásma přepraveno do jiných částí celního území Unie.
Článek 249
Celní status
Zboží, které je ze svobodného pásma přepraveno do jiné části celního území Unie nebo které je propuštěno do celního režimu, se považuje za zboží, které není zbožím Unie, pokud se jeho celní status zboží Unie neprokáže.
Pro účely uplatnění vývozního cla a vývozních licencí nebo opatření na kontrolu vývozu stanovených v rámci společné zemědělské politiky nebo obchodní politiky se však takové zboží považuje za zboží Unie, pokud se nezjistí, že nemá celní status zboží Unie.
KAPITOLA 4
Zvláštní účel
Oddíl 1
Dočasné použití
Článek 250
Rozsah působnosti
1. Režim dočasného použití umožňuje, aby zboží, které není zbožím Unie a které má být zpětně vyvezeno, podléhalo na celním území Unie zvláštnímu účelu s úplným nebo částečným osvobozením od dovozního cla a aniž by se na ně vztahovaly:
a)
jiným poplatkům stanoveným dalšími příslušnými platnými předpisy;
b)
obchodněpolitickým opatřením, pokud tato opatření nezakazují vstup zboží na celní území Unie nebo jeho výstup z tohoto území.
2. Režim dočasného použití může být použit pouze v případě, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
zboží nemá být kromě běžného snížení hodnoty způsobeného jeho používáním nijak změněno;
b)
je možné zajistit identifikaci zboží, které bylo do režimu propuštěno, s výjimkou případu, kdy s ohledem na povahu zboží nebo zamýšlené použití nemůže neprovedení identifikace vést ke zneužití režimu, nebo kdy je v případě uvedeném v článku 223 možné ověřit splnění podmínek stanovených pro rovnocenné zboží;
c)
držitel režimu je usazen mimo celní území Unie, není-li stanoveno jinak;
d)
jsou splněny požadavky pro úplné nebo částečné osvobození od cla stanovené v právních předpisech.
Článek 251
Doba, po kterou může zboží setrvat v režimu dočasného použití
1. Celní orgány stanoví dobu, během níž musí být zboží, které bylo propuštěno do režimu dočasného použití, zpětně vyvezeno nebo musí být propuštěno do následného celního režimu. Tato doba musí být dostatečně dlouhá pro dosažení cíle povoleného použití.
2. Není-li stanoveno jinak, doba, po kterou může zboží setrvat v režimu dočasného použití za stejným účelem a na odpovědnost téhož držitele povolení, nesmí přesáhnout 24 měsíců, a to i v případě, že byl režim vyřízen tím, že zboží bylo propuštěno do jiného zvláštního režimu a následně opět do režimu dočasného použití.
3. Pokud za mimořádných okolností nelze povoleného použití dosáhnout během doby uvedené v odstavcích 1 a 2, mohou celní orgány na odůvodněnou žádost držitele povolení povolit přiměřené prodloužení uvedené doby.
4. Celková doba, po kterou může zboží setrvat v režimu dočasného použití, nesmí přesáhnout s výjimkou nepředvídatelné události deset let.
Článek 252
Výše dovozního cla v případě dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla
1. Výše dovozního cla u zboží, které bylo propuštěno do režimu dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla, činí 3 % z částky dovozního cla, které by bylo v případě uvedeného zboží splatné, kdyby v okamžiku propuštění do režimu dočasného použití bylo propuštěno do volného oběhu.
Částka je splatná za každý byť jen započatý měsíc, během kterého bylo zboží propuštěno do režimu dočasného použití s částečným osvobozením od dovozního cla.
2. Částka dovozního cla nesmí být vyšší než částka cla, která by byla splatná, kdyby dané zboží bylo v okamžiku propuštění do režimu dočasného použití propuštěno do volného oběhu.
Článek 253
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 243, kterými se stanoví:
a)
zvláštní účel podle čl. 250 odst. 1;
b)
požadavky podle čl. 250 odst. 2 písm. d).
Oddíl 2
Konečné užití
Článek 254
Režim konečného užití
1. Režim konečného užití umožňuje, aby bylo zboží z důvodu svého zvláštního účelu propuštěno do volného oběhu s osvobozením od cla nebo se sníženou sazbou cla.
2. Pokud se zboží nachází ve výrobní fázi, ve které je nákladově účinným způsobem možné dosáhnout pouze předepsaného konečného užití, mohou celní orgány v povolení stanovit podmínky, za nichž se má za to, že zboží bylo použito k účelům stanoveným pro uplatnění osvobození od cla nebo snížené sazby cla.
3. Pokud je zboží vhodné pro opakované použití a celní orgány to považují za vhodné za účelem zamezení zneužití, pokračuje celní dohled po dobu nejdéle dvou let od data prvního použití zboží pro účely stanovené pro uplatnění osvobození od cla nebo snížené sazby cla.
4. Celní dohled u režimu konečného užití končí v každém z následujících případů:
a)
jakmile bylo zboží použito pro účely uvedené v žádosti o osvobození od cla nebo snížení sazby cla;
b)
jakmile zboží opustí celní území Unie, je zničeno nebo přenecháno ve prospěch státu;
c)
jakmile bylo zboží použito k jiným účelům, než které jsou uvedeny v žádosti o osvobození od cla nebo snížení sazby cla, a bylo zaplaceno dovozní clo.
5. Požaduje-li se výtěžnost, použije se článek 255 na režim konečného užití.
6. Odpad a zbytky vzniklé při opracování nebo zpracování zboží podle předepsaného konečného užití a ztráty na základě přirozeného úbytku se považují za zboží, jež dosáhlo předepsaného konečného užití.
7. Odpad a zbytky vzniklé při zničení zboží propuštěného do režimu konečného užití se považují za propuštěné do režimu uskladnění v celním skladu.
KAPITOLA 5
Zušlechtění
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 255
Výtěžnost
S výjimkou případů, kdy je výtěžnost vymezena ve zvláštních právních předpisech Unie, celní orgány stanoví buď výtěžnost či průměrnou výtěžnost zušlechťovací operace, nebo případně způsob, jak ji stanovit.
Výtěžnost nebo průměrná výtěžnost se stanoví na základě skutečných podmínek, za kterých jsou nebo budou zušlechťovací operace prováděny. Výtěžnost lze případně upravit podle článku 28.
Oddíl 2
Aktivní zušlechťovací styk
Článek 256
Rozsah působnosti
1. Aniž je dotčen článek 223, umožňuje režim aktivního zušlechťovacího styku, aby pro účely jedné nebo několika zušlechťovacích operací na celním území Unie bylo použito zboží, které není zbožím Unie, aniž by toto zboží podléhalo:
a)
dovoznímu clu;
b)
jiným poplatkům stanoveným dalšími příslušnými platnými předpisy;
c)
obchodně-politickým opatřením, pokud tato opatření nezakazují vstup zboží na celní území Unie nebo jeho výstup z tohoto území.
2. V jiných případech, než jsou opravy a zničení, lze režim aktivního zušlechťovacího styku použít pouze tehdy, je-li zboží, které bylo do tohoto režimu propuštěno, v zušlechtěných produktech možné identifikovat, aniž by bylo dotčeno použití příslušenství pro výrobu.
V případě uvedeném v článku 223 lze režim použít, je-li možné ověřit soulad s podmínkami stanovenými pro rovnocenné zboží.
3. Kromě případů uvedených v odstavcích 1 a 2 může být režim aktivního zušlechťovacího styku použit i na kterékoliv z následujícího zboží:
a)
zboží, které má projít operacemi, jež zajistí dodržování technických požadavků na jeho propuštění do volného oběhu;
b)
zboží, které se má podrobit obvyklým formám manipulace v souladu s článkem 220.
Článek 257
Lhůta pro vyřízení režimu
1. Celní orgány stanoví lhůtu, v níž má být režim aktivního zušlechťovacího styku v souladu s článkem 216 vyřízen.
Tato lhůta začíná dnem, kdy bylo zboží, které není zbožím Unie, do tohoto režimu propuštěno, a musí zohledňovat dobu potřebnou pro provedení zušlechťovacích operací a vyřízení režimu.
2. Na odůvodněnou žádost držitele povolení mohou celní orgány lhůtu uvedenou v odstavci 1 přiměřeně prodloužit.
V povolení může být uvedeno, že lhůta, která začíná v průběhu kalendářního měsíce, čtvrtletí nebo pololetí, skončí posledním dne následujícího kalendářního měsíce, čtvrtletí nebo pololetí.
3. V případě předčasného vývozu v souladu s čl. 223 odst. 2 písm. c) se v povolení uvede lhůta, v níž musí být zboží, které není zbožím Unie, navrženo do režimu aktivního zušlechťovacího styku, přičemž se zohlední doba potřebná pro opatření a přepravu zboží na celní území Unie.
Lhůta uvedená v prvním pododstavci se stanoví v měsících a nepřesáhne šest měsíců. Začíná dnem přijetí vývozního prohlášení vztahujícího se na zušlechtěné produkty získané z odpovídajícího rovnocenného zboží.
4. Na žádost držitele povolení může být šestiměsíční lhůta uvedená v odstavci 3 prodloužena, a to i po jejím uplynutí, pokud celková lhůta nepřesáhne 12 měsíců.
Článek 258
Dočasný zpětný vývoz pro účely dalšího zpracování
Na žádost mohou celní orgány povolit, aby část zboží nebo veškeré zboží, které bylo propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebo zušlechtěné produkty byly dočasně zpětně vyvezeny pro účely dalšího zpracování mimo celní území Unie v souladu s podmínkami stanovenými pro režim pasivního zušlechťovacího styku.
Oddíl 3
Pasivní zušlechťovací styk
Článek 259
Rozsah působnosti
1. Režim pasivního zušlechťovacího styku umožňuje, aby zboží Unie bylo dočasně vyvezeno z celního území Unie za účelem zušlechťovacích operací. Zušlechtěné produkty, které jsou výsledkem zušlechtění tohoto zboží, mohou být na žádost držitele povolení nebo jakékoli jiné osoby usazené na celním území Unie, získá-li tato osoba souhlas držitele povolení a jsou-li splněny podmínky povolení, propuštěny do volného oběhu s úplným nebo částečným osvobozením od dovozního cla.
2. Režim pasivního zušlechťovacího styku nelze použít v případě žádného z tohoto zboží Unie:
a)
zboží, jehož vývoz zakládá nárok na vrácení nebo prominutí dovozního cla;
b)
zboží, které bylo před vývozem propuštěno do volného oběhu s osvobozením od cla nebo se sníženou sazbou cla na základě jeho konečného užití, dokud účely tohoto konečného užití nejsou splněny, ledaže má toto zboží projít opravami;
c)
zboží, jehož vývoz zakládá nárok na poskytnutí vývozních náhrad;
d)
zboží, jemuž je na základě vývozu v rámci společné zemědělské politiky přiznána jiná finanční výhoda než náhrady uvedené v písmenu c).
3. Celní orgány stanoví lhůtu, během níž musí být dočasně vyvezené zboží dovezeno zpět na celní území Unie ve formě zušlechtěných výrobků a propuštěno do volného oběhu, aby mu mohlo být přiznáno úplné nebo částečné osvobození od dovozního cla. Na odůvodněnou žádost držitele povolení mohou povolit přiměřené prodloužení této lhůty.
Článek 260
Zboží opravené bezúplatně
1. Je-li celním orgánům náležitě prokázáno, že zboží bylo opraveno bezúplatně v důsledku smluvních nebo zákonných záručních povinností nebo v důsledku výrobní vady nebo vady materiálu, má toto zboží nárok na úplné osvobození od dovozního cla.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na případy, kdy výrobní vada zboží nebo vada materiálu byly vzaty do úvahy již při prvním propuštění zboží do volného oběhu.
Článek 261
Systém prosté výměny
1. Systém prosté výměny umožňuje, aby dovezený produkt („náhradní produkt“) v souladu s odstavci 2 až 5 nahradil zušlechtěný výrobek.
2. Celní orgány na žádost povolí použití systému prosté výměny, je-li předmětem zušlechťovací operace oprava vadného zboží Unie, které není předmětem opatření stanovených v rámci společné zemědělské politiky, ani se na ně nevztahují zvláštní režimy pro některé druhy zboží vzniklého zpracováním zemědělských produktů.
3. Náhradní produkty musejí mít stejný osmimístný kód kombinované nomenklatury, stejnou obchodní jakost a stejné technické charakteristiky jako vadné zboží, pokud by bylo podrobeno opravě.
4. Bylo-li vadné zboží před vývozem používáno, musí být náhradní produkty také použité.
Byly-li však náhradní produkty dodány zdarma v důsledku smluvních nebo zákonných záručních povinností nebo v důsledku vady materiálu nebo výrobní vady, celní orgány od splnění požadavku stanoveného v prvním pododstavci upustí.
5. Na náhradní produkty se použijí ustanovení, která by se vztahovala na zušlechtěné produkty.
Článek 262
Předčasný dovoz náhradních produktů
1. Celní orgány povolí za podmínek, které samy stanoví, na žádost dotyčné osoby dovoz náhradních produktů ještě před vývozem vadného zboží.
V případě takovéhoto předčasného dovozu náhradního produktu se poskytne jistota ve výši částky dovozního cla, které by bylo splatné, pokud by vadné zboží nebylo vyvezeno v souladu s odstavcem 2.
2. Vadné zboží se vyveze ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy celní orgány přijmou celní prohlášení s návrhem na propuštění náhradních produktů do volného oběhu.
3. Pokud za mimořádných okolností nelze vadné zboží vyvézt ve lhůtě uvedené v odstavci 2, mohou celní orgány na odůvodněnou žádost držitele povolení udělit přiměřené prodloužení této lhůty.
HLAVA VIII
ZBOŽÍ, JEŽ OPUSTILO CELNÍ ÚZEMÍ UNIE
KAPITOLA 1
Formality před výstupem zboží
Článek 263
Prohlášení před výstupem zboží
1. Zboží, které má opustit celní území Unie, je předmětem prohlášení před výstupem zboží, které se příslušnému celnímu úřadu podává ve stanovené lhůtě před tím, než zboží opustí celní území Unie.
2. Od povinnosti uvedené v odstavci 1 se upustí:
a)
u dopravních prostředků a zboží přepravovaného dopravními prostředky, které pouze proplouvají teritoriálními vodami nebo prolétají vzdušným prostorem celního území Unie bez zastávky na tomto území; nebo
b)
v jiných zvláštních případech, které jsou řádně odůvodněny druhem zboží nebo dopravy nebo vyžadovány mezinárodními dohodami.
3. Prohlášení před výstupem zboží má jednu z těchto forem:
a)
celní prohlášení, pokud zboží, které má opustit celní území Unie, je propuštěno do celního režimu, pro který se toto celní prohlášení vyžaduje;
b)
prohlášení o zpětném vývozu podle článku 270;
c)
výstupní souhrnné celní prohlášení podle článku 271.
4. V prohlášení před výstupem zboží se uvedou údaje nezbytné pro analýzu rizik pro účely bezpečnosti a zabezpečení.
Článek 264
Analýza rizik
Celní úřad, u nějž se podává prohlášení před výstupem zboží uvedené v článku 263, zajistí, aby ve stanovené lhůtě byla především pro účely bezpečnosti a zabezpečení provedena analýza rizik založená na uvedeném prohlášení, a na základě výsledků této analýzy rizik přijme nezbytná opatření.
Článek 265
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví:
a)
zvláštní lhůta podle čl. 263 odst. 1, v níž má být podáno prohlášení před výstupem zboží předtím, než zboží opustí celní území Unie, s ohledem na druh dopravy;
b)
zvláštní případy, v nichž se v souladu s čl. 263 odst. 2 písm. c) upouští od povinnosti podat prohlášení před výstupem zboží;
Článek 266
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech lhůtu uvedenou v článku 264, v níž je třeba provést analýzu rizik, a to s ohledem na lhůtu uvedenou v čl. 263 odst. 1.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 2
Formality při výstupu zboží
Článek 267
Celní dohled a formality na výstupu
1. Zboží, které má opustit celní území Unie, podléhá celnímu dohledu a může podléhat celním kontrolám. Celní orgány mohou případně určit trasu, kterou má zboží celní území Unie opustit, a lhůtu, kterou je třeba dodržet.
2. Zboží, které má opustit celní území Unie, předloží celnímu úřadu na výstupu jedna z těchto osob:
a)
osoba, která zboží z celního území Unie přepravuje;
b)
osoba, jejímž jménem nebo na jejíž účet jedná osoba, která zboží z celního území Unie přepravuje;
c)
osoba, která nese odpovědnost za přepravu zboží před jeho výstupem z celního území Unie.
3. Zboží, které má opustit celní území Unie, podléhá podle okolností:
a)
vrácení nebo prominutí dovozního cla;
b)
platbě vývozních náhrad;
c)
výběru vývozního cla;
d)
formalitám vyžadovaným podle platných právních předpisů s ohledem na další poplatky;
e)
použití zákazů a omezení, včetně kontrol zaměřených na prekurzory omamných látek, na zboží porušující některá práva duševního vlastnictví a na hotovost, odůvodněných mimo jiné veřejnými mravy, veřejným pořádkem nebo veřejnou bezpečností, ochranou zdraví a života lidí, zvířat nebo rostlin, ochranou životního prostředí, ochranou národních kulturních statků, jež mají uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, a ochranou průmyslového nebo obchodního vlastnictví, jakož i provádění opatření na zachování a řízení rybolovu a obchodněpolitických opatření.
4. Celní orgány výstup zboží povolí, pokud dotyčné zboží opustí celní území Unie ve stejném stavu, v jakém se nacházelo v okamžiku:
a)
přijetí celního prohlášení nebo prohlášení o zpětném vývozu; nebo
b)
podání výstupního souhrnného celního prohlášení.
Článek 268
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro výstup uvedený v článku 267.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 3
Vývoz a zpětný vývoz
Článek 269
Vývoz zboží Unie
1. Zboží Unie, které má opustit celní území Unie, se propustí do režimu vývozu.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na žádné z následujícího zboží Unie:
a)
zboží propuštěné do režimu pasivního zušlechťovacího styku;
b)
zboží, které opustilo celní území Unie poté, co bylo propuštěno do režimu konečného užití;
c)
zboží dodané při osvobození od DPH nebo spotřební daně v režimu dodávek v letadle nebo na lodi bez ohledu na místo určení daného letadla či lodi, pro něž se vyžaduje doklad o dodání;
d)
zboží, které bylo propuštěno do režimu vnitřního tranzitu;
e)
zboží, které bylo dočasně vyvezeno z celního území Unie podle článku 155.
3. Formality související s celním prohlášením pro vývoz stanovené v celních předpisech se použijí v případech uvedených v odstavci 2 písm. a), b) a c).
Článek 270
Zpětný vývoz zboží, které není zbožím Unie
1. Zboží, které není zbožím Unie a které má opustit celní území Unie, podléhá prohlášení o zpětném vývozu, které se podá příslušnému celnímu úřadu.
2. Články 158 až 195 se použijí na prohlášení o zpětném vývozu.
3. Odstavec 1 se nevztahuje na žádné z následujícícho zboží:
a)
zboží, které bylo propuštěno do režimu vnějšího tranzitu a které se přes celní území Unie pouze přepravuje;
b)
zboží překládané ve svobodném pásmu nebo z něj přímo zpětně vyvezené;
c)
dočasně uskladněné zboží, které je zpětně vyvezeno přímo z dočasného skladu.
KAPITOLA 4
Výstupní souhrnné celní prohlášení
Článek 271
Podání výstupního souhrnného celního prohlášení
1. Má-li zboží opustit celní území Unie a není podáno celní prohlášení nebo prohlášení o zpětném vývozu jakožto prohlášení před výstupem zboží, podá se u celního úřadu výstupu výstupní souhrnné celní prohlášení.
Celní orgány mohou dovolit podání výstupního souhrnného celního prohlášení u jiného celního úřadu, jestliže tento úřad nezbytné údaje neprodleně sdělí nebo poskytne elektronickou cestou celnímu úřadu výstupu.
2. Výstupní souhrnné celní prohlášení podává dopravce.
Aniž jsou dotčeny povinnosti dopravce, může výstupní souhrnné celní prohlášení místo něj podat jedna z těchto osob:
a)
vývozce nebo odesílatel nebo jiná osoba, jejímž jménem nebo na jejíž účet dopravce jedná;
b)
každá osoba, která je schopny dotčené zboží předložit nebo zajistit jeho předložení celnímu úřadu výstupu.
3. Celní orgány mohou povolit, aby k podání výstupního souhrnného celního prohlášení byly použity obchodní, přístavní nebo přepravní informační systémy, pokud tyto systémy obsahují údaje, které jsou pro toto prohlášení nezbytné, a tyto údaje jsou k dispozici ve stanovené lhůtě předtím, než zboží opustí celní území Unie.
4. Celní orgány mohou povolit, aby bylo místo výstupního souhrnného celního prohlášení podáno oznámení a zajištěn přístup k údajům výstupního souhrnného celního prohlášení v počítačovém systému hospodářského subjektu.
Článek 272
Změna a zrušení platnosti výstupního souhrnného celního prohlášení
1. Deklarantovi se na žádost může povolit, aby změnil jeden nebo více údajů uvedených v již podaném výstupním souhrnném celním prohlášení.
Změnu však nelze provést poté, co:
a)
celní orgány informovaly osobu, která výstupní souhrnné prohlášení podala, o svém záměru provést kontrolu zboží;
b)
celní orgány zjistily, že jeden nebo více údajů výstupního souhrnného celního prohlášení jsou nesprávné nebo neúplné;
c)
celní orgány již povolily výstup zboží.
2. Neopustí-li zboží, pro něž bylo podáno výstupní souhrnné celní prohlášení, celní území Unie, celní orgány zruší platnost tohoto prohlášení v těchto případech:
a)
na žádost deklaranta; nebo
b)
do 150 dnů od podání prohlášení.
Článek 273
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
podávání výstupního souhrnného celního prohlášení podle článku 271;
b)
změny výstupního souhrnného celního prohlášení podle čl. 272 odst. 1 prvního pododstavce;
c)
zrušení platnosti výstupního souhrnného celního prohlášení podle čl. 272 odst. 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 5
Oznámení o zpětném vývozu
Článek 274
Podání oznámení o zpětném vývozu
1. Pokud zboží, které není zbožím Unie a je uvedeno v čl. 270 odst. 3 písm. b) a c), opustí celní území Unie a u tohoto zboží je upuštěno od povinnosti podat výstupní souhrnné celní prohlášení, podá odpovědná osoba oznámení o zpětném vývozu.
2. Oznámení o zpětném vývozu podává u celního úřadu výstupu zboží osoba odpovědná za předložení zboží na výstupu podle čl. 267 odst. 2.
3. Oznámení o zpětném vývozu obsahuje údaje nezbytné pro vyřízení režimu svobodného pásma nebo ukončení dočasného uskladnění.
Celní orgány mohou povolit, aby k podání oznámení o zpětném vývozu byly použity obchodní, přístavní nebo přepravní informační systémy, pokud tyto systémy obsahují údaje, které jsou pro toto oznámení nezbytné, a tyto údaje jsou k dispozici předtím, než zboží opustí celní území Unie.
4. Celní orgány mohou povolit, aby místo podání oznámení o zpětném vývozu, bylo podáno oznámení a poskytnut přístup k údajům oznámení o zpětném vývozu v počítačovém systému hospodářského subjektu.
Článek 275
Změna a zrušení platnosti oznámení o zpětném vývozu
1. Deklarantovi může být na žádost povolena změna jednoho nebo více údajů v oznámení o zpětném vývozu po jeho podání.
Změnu však nelze provést poté, co:
a)
celní orgány informovaly osobu, která oznámení o zpětném vývozu podala, o svém záměru provést kontrolu zboží;
b)
celní orgány zjistily, že jeden nebo více údajů v oznámení o zpětném vývozu jsou nesprávné nebo neúplné;
c)
celní orgány již povolily výstup zboží.
2. Neopustí-li zboží, pro něž bylo podáno oznámení o zpětném vývozu, celní území Unie, celní orgány zruší platnost uvedeného oznámení v každém z těchto případů:
a)
na žádost deklaranta; nebo
b)
do 150 dnů od podání oznámení.
Článek 276
Svěření prováděcích pravomocí
Komise stanoví v prováděcích aktech postupy pro:
a)
podávání oznámení o zpětném vývozu podle článku 274;
b)
změny oznámení o zpětném vývozu podle čl. 275 odst. 1 prvního pododstavce;
c)
zrušení platnosti oznámení o zpětném vývozu podle čl. 275 odst. 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 6
Osvobození od vývozního cla
Článek 277
Osvobození od vývozního cla pro dočasně vyvezené zboží Unie
Aniž je dotčen článek 259, je zboží Unie, které je dočasně vyvezeno z celního území Unie, osvobozeno od vývozního cla pod podmínkou jeho zpětného dovozu.
HLAVA IX
ZJEDNODUŠENÍ ELEKTRONICKÝCH SYSTÉMŮ, PŘENESENÍ PRAVOMOCI, POSTUP PROJEDNÁVÁNÍ VE VÝBORU A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Vytvoření elektronických systémů
Článek 278
Přechodná opatření
Jiné způsoby výměny a uchovávání informací než metody elektronického zpracování dat uvedené v čl. 6 odst. 1 lze přechodně používat do 31. prosince 2020, pokud elektronické systémy nezbytné pro uplatňování kodexu dosud nejsou v provozu.
Článek 279
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 284, kterými se stanoví pravidla pro výměnu a uchovávání údajů v situaci uvedené v článku 278.
Článek 280
Pracovní program
1. Komise za účelem podpory vývoje elektronických systémů uvedených v článku 278 a vymezení přechodných období vypracuje do 1. května 2014 pracovní program pro vývoj elektronických systémů uvedených v čl. 16 odst. 1 a jejich uvedení do provozu.
2. Prioritami pracovního programu uvedeného v prvním odstavci jsou:
a)
harmonizovaná výměna informací na základě mezinárodně uznaných datových modelů a formátů zpráv;
b)
přepracování celních a souvisejících postupů s cílem zlepšit jejich účinnost, efektivnost a jednotné uplatňování, jakož i snížit náklady spojené s jejich dodržováním; a
c)
nabídka široké škály služeb elektronického celnictví hospodářským subjektům, jež jim umožní komunikovat stejným způsobem s celními orgány všech členských států.
3. Pracovní program uvedený v odstavci 1 se pravidelně aktualizuje.
Článek 281
Svěření prováděcích pravomocí
Komise v prováděcích aktech stanoví pracovní program uvedený v článku 280.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise prováděcí akty uvedené v prvním pododstavci nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA 2
Zjednodušení při uplatňování celních předpisů
Článek 282
Testy
Komise může rozhodnout, že jednomu nebo několika členským státům na žádost povolí, aby po omezenou dobu testovaly zjednodušení při uplatňování celních předpisů, zejména pokud souvisejí s informačními technologiemi. Testování nesmí mít dopad na uplatňování celních předpisů v členských státech, které se tohoto testování neúčastní, a je pravidelně vyhodnocováno.
Článek 283
Svěření prováděcích pravomocí
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijímá rozhodnutí podle článku 282.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 285 odst. 4.
KAPITOLA 3
Přenesení pravomoci a postup projednávání ve výboru
Článek 284
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 2, 7, 10, 20, 24, 31, 36, 40, 62, 65, 75, 88, 99, 106, 115, 122, 126, 131, 142, 151, 156, 160, 164, 168, 175, 180, 183, 186, 196, 206, 212, 213, 221, 224, 231, 235, 253, 265, a 279 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 30. října 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 2, 7, 10, 20, 24, 31, 36, 40, 62, 65, 75, 88, 99, 106, 115, 122, 126, 131, 142, 151, 156, 160, 164, 168, 175, 180, 183, 186, 196, 206, 212, 213, 221, 224, 231, 235, 253, 265, a 279 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 2, 7, 10, 20, 24, 31, 36, 40, 62, 65, 75, 88, 99, 106, 115, 122, 126, 131, 142, 151, 156, 160, 164, 168, 175, 180, 183, 186, 196, 206, 212, 213, 221, 224, 231, 235, 253, 265 a 279 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 285
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro celní kodex. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
6. Má-li být stanovisko výboru získáno písemným postupem a odkazuje-li se na tento odstavec, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru.
KAPITOLA 4
Závěrečná ustanovení
Článek 286
Zrušení a změna platných právních předpisů
1. Zrušuje se nařízení (ES) č. 450/2008.
2. Nařízení (EHS) č. 3925/91, nařízení (EHS) č. 2913/92 a nařízení (ES) č. 1207/2001 se zrušují od data uvedeného v čl. 288 odst. 2.
3. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávacími tabulkami uvedenými v příloze.
4. V čl. 3 odst. 1 šesté odrážce nařízení (EHS) č. 2913/92 se k 1. lednu 2014 vypouští část věty „a Mayotte“.
5. Ke dni uvedenému v čl. 288 odst. 2 se zrušuje čl. 9 odst. 1 písm. a) první odrážka nařízení (EHS) č. 2658/87.
Článek 287
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 288
Použitelnost
1. Články 2, 7, 8, 10, 11, 17, 20, 21, 24, 25, 31, 32, 36, 37, 40, 41, 50, 52, 54, 58, 62, 63, 65, 66, 68, 75, 76, 88, 99, 100, 106, 107, 115, 122, 123, 126, 131, 132, 138, 142, 143, 151, 152, 156, 157, 160, 161, 164, 165, 168, 169, 175, 176, 178, 180, 181,183, 184a, 186, 187, 193, 196, 200, 206, 207, 209, 212, 213, 216, 217, 221, 222, 224, 225, 231, 232, 235, 236, 239, 253, 265, 266,, 268, 273, 276, 279, 280, 281, 283, 284, 285 a 286 se použijí ode dne 30. října 2013.
2. Články, které nejsou uvedeny v odstavci 1, se použijí ode dne 1. června 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 9. října 2013.
REGOLAMENT (UE) Nru 952/2013 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tad-9 ta’ Ottubru 2013
li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali tal-Unjoni
(riformulazzjoni)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 33, 114 u 207 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Għandhom isiru għadd ta' emendi fir-Regolament (KE) Nru 450/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' April 2008 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (Kodiċi Doganali Modernizzat) (3). Fl-interess taċ-ċarezza, dak ir-Regolament jeħtieġ li jkun riformulat.
(2)
Huwa xieraq li jkun żgurat li r-Regolament (KE) Nru 450/2008 huwa konsistenti mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) b'mod partikolari mal-Artikoli 290 u 291 tiegħu. Huwa xieraq ukoll li r-Regolament iqies l-evoluzzjoni tal-liġi tal-Unjoni u li jkunu adattati xi provvedimenti tiegħu bil-għan li tkun ffaċilitata l-applikazzjoni tagħhom.
(3)
Sabiex jkunu ssupplimentati jew emendati ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta l-atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE. Huwa ta’ importanza partikolari li l-Kummissjoni tikkonsulta b’mod xieraq matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell ta' esperti. Meta tħejji u tfassal atti delegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, f'waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(4)
B'mod partikolari, meta tħejji u tfassal atti delegati, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-esperti tal-Istati Membri u l-komunità kummerċjali jkunu kkonsultati b'mod trasparenti, u ferm minn qabel.
(5)
Sabiex jkunu żgurat li l-kondizzjonijiet għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament ikunu uniformi, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta' implimentazzjoni sabiex: tispeċifika l-format u l-kodiċi tar-rekwiżiti komuni tad-data għall-għanijiet tal-iskambju ta' informazzjoni bejn l-awtoritajiet doganali u bejn l-operaturi ekonomiċi u l-awtoritajiet doganali u l-ħażna ta' tali informazzjoni u r-regoli proċedurali dwar l-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni li jistgħu jsiru b'mezzi oħra għajr tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data; tadotta deċiżjonijiet li jippermettu lil Stat Membru wieħed jew aktar li jużaw mezzi għall-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni oħra għajr tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data; tispeċifika l-awtorità doganali li tkun responsabbli għar-reġistrazzjoni ta' operaturi ekonomiċi u ta' persuni oħra; tispeċifika l-arranġamenti tekniċi għall-iżvilupp, il-manutenzjoni u t-tħaddim ta' sistemi elettroniċi; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-konferiment u l-għoti ta' provi tad-dritt ta' rappreżentant doganali li jipprovdi servizzi fi Stat Membru għajr dak fejn hu jew hi hija jkunu stabbiliti; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni u l-aċċettazzjoni ta' applikazzjoni għal deċiżjoni marbuta mal-applikazzjoni tal-liġi doganali, u dwar it-teħid u s-sorveljanza ta' tali deċiżjoni; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-annullar, ir-revokar u l-emendar ta' deċiżjonijiet favorevoli; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-użu ta' deċiżjoni marbuta ma' informazzjoni vinkolanti wara li din ma tibqax valida jew tkun revokata; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar in-notifika lill-awtoritajiet doganali li t-teħid ta' tali deċiżjonijiet huwa sospiż u dwar l-irtirar ta' tali sospensjoni; biex tadotta deċiżjonijiet li jitolbu lil Stati Membri jirrevokaw deċiżjonijiet marbuta ma' informazzjoni vinkolanti; tadotta l-modalitajiet għall-applikazzjoni tal-kriterji għall-għoti tal-istatus ta' operatur ekonomiku awtorizzat; tadotta miżuri biex tkun żgurata l-applikazzjoni uniformi tal-kontrolli doganali, inkluż l-iskambju ta' informazzjoni u analiżi dwar ir-riskji,
kriterji u standards komuni tar-riskju, miżuri ta' kontroll u oqsma prijoritarji ta' kontroll; tistabbilixxi l-lista tal-portijiet jew l-ajruporti fejn kontrolli doganali u formalitajiet għandhom jitwettqu fuq il-bagalji tal-kabina u l-bagalji tal-istiva; tistabbilixxi r-regoli dwar il-konverżjoni monetarja; tadotta miżuri dwar il-ġestjoni uniformi ta’ kwoti tariffarji u ta’ limiti tariffarji u l-ġestjoni tas-sorveljanza tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa jew l-esportazzjoni ta' merkanzija; tadotta miżuri biex jiddeterminaw il-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-għoti u l-verifika tal-prova tal-oriġini mhux preferenzjali; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-faċilitazzjoni tal-istabbiliment fl-Unjoni tal-oriġini preferenzjali ta' merkanzija; tadotta miżuri biex jiddeterminaw l-oriġini ta' merkanzija speċifika; tagħti deroga temporanja mir-regoli dwar l-oriġini preferenzjali ta’-merkanzija li tibbenefika minn miżuri preferenzjali adottati unilateralment mill-Unjoni; ikun determinat l-oriġini ta' merkanzija speċifika; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar id-determinazzjoni tal-valur doganali tal-merkanzija; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-għoti ta' garanzija, id-determinazzjoni tal-ammont tagħha, is-sorveljanza tagħha u r-rilaxx minnha u r-revoka u l-kanċellazzjoni ta' impenn assunt minn garanti; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar projbizzjonijiet temporanji tal-użu ta' garanziji komprensivi; tadotta miżuri biex jiżguraw l-assistenza reċiproka bejn l-awtoritajiet doganali f'każ li jinħoloq dejn doganali; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-ħlas lura u l-maħfra ta’ ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni u l-informazzjoni li għandha tingħata lill-Kummissjoni; tadotta deċiżjonijiet dwar ħlas lura jew dwar maħfra ta’ ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni, l-emendar u l-invalidazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul; tispeċifika l-limitu ta' żmien li fih għandha ssir analiżi tar-riskju abbażi tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar in-notifika tal-wasla ta' mezzi tal-baħar u tal-ajru u dwar il-ġarr ta' merkanzija lejn il-post xieraq;
tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni tal-merkanzija lid-dwana; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni, l-emendar u l-invalidazzjoni tad-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja u dwar il-moviment tal-merkanzija f'ħażna temporanja; tispeċifika r-regoli proċedurali għall-għoti u l-verifika tal-prova tal-istatus doganali tal-merkanzija tal-Unjoni; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar id-determinazzjoni tal-uffiċċji doganali kompetenti u dwar il-preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali fejn jintużaw mezzi oħra għajr it-tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali standard u d-disponibbiltà tad-dokumenti ta' sostenn; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni simplifikata u dikjarazzjoni supplimentari; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali qabel il-preżentazzjoni ta' merkanzija lid-dwana, l-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali u l-emendar tad-dikjarazzjoni doganali wara r-rilaxx tal-merkanzija; tadotta miżuri għad-determinazzjoni tas-subintestatura tariffarja tal-merkanzija li hija soġġetta għall-ogħla rata ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni fejn issir kunsinna ta' merkanzija li taqa' taħt subintestaturi tariffarji differenti; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar rilaxx ċentralizzat u dwar l-eżoneru mill-obbligu li l-merkanzija tiġi ppreżentata f'dak il-kuntest; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar id-dħul fir-reġistri tad-dikjarant; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-formalitajiet u l-kontrolli doganali li għandhom isiru mid-detentur tal-awtorizzazzjoni fil-kuntest tal-awtovalutazzjoni; tadotta miżuri dwar il-verifika tad-dikjarazzjoni doganali, l-eżami u l-kampjunar tal-merkanzija u
r-riżultati tal-verifika; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar it-tneħħija ta' merkanzija; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-għoti ta' informazzjoni li tistabbilixxi li ġew sodisfatti l-kondizzjonijiet għall-eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni ta’ merkanzija rritornata u dwar l-għoti ta' prova li ġew sodisfatti l-kondizzjonijiet għall-eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni fuq prodotti tas-sajd fil-baħar u prodotti oħra mill-baħar; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-eżami tal-kondizzjonijiet ekonomiċi fil-kuntest ta' proċeduri speċjali; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-għeluq ta' proċedura speċjali; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar it-trasferiment ta' drittijiet u obbligi u l-moviment ta' merkanzija fil-kuntest ta' proċeduri speċjali; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar l-użu ta' merkanzija ekwivalenti fil-kuntest ta' proċeduri speċjali; tispeċifika r-regoli proċedurali għall-applikazzjoni fit-territorju doganali tal-Unjoni tal-provvedimenti ta' strumenti internazzjonali ta' transitu; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar it-tqegħid ta' merkanzija taħt il-proċedura ta' tranżitu tal-Unjoni u dwar it-tmiem ta' dik il-proċedura, dwar it-tħaddim tas-simplifikazzjonijiet ta' dik il-proċedura u dwar is-superviżjoni doganali ta' merkanzija li tgħaddi mit-territorju ta' pajjiż jew territorju barra mit-territorju doganali tal-Unjoni taħt il-proċedura ta' tranżitu estern tal-Unjoni; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar it-tqegħid ta' merkanzija taħt il-proċedura ta' ħażna doganali jew ta' żona ħielsa; tistabbilixxi l-limitu ta' żmien li fih għandha ssir analiżi tar-riskji abbażi tad-dikjarazzjoni ta' qabel it-tluq; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-ħruġ tal-merkanzija;
tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni, l-emendar u l-invalidazzjoni tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ; tispeċifika r-regoli proċedurali dwar il-preżentazzjoni, l-emendar u l-invalidazzjoni tan-notifika ta' esportazzjoni mill-ġdid; tadotta programm ta' ħidma li jappoġġa l-iżvilupp ta' sistemi elettroniċi relatati u li jirregola l-istabbiliment ta' perijodi tranżitorji; tadotta deċiżjonijiet li jawtorizzaw lill-Istati Membri jippruvaw simplifikazzjonijiet fl-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali, speċjalment meta dawk is-simplifikazzjonijiet ikunu marbuta mat-teknoloġija informatika (IT). Dawk is-setgħat għandhom jkunu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta' Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (4).
(6)
Waqt li tqis il-kooperazzjoni meħtieġa bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni biex ikunu żviluppati, jinżammu u jitħaddmu s-sistemi elettroniċi meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-Kodiċi Doganali tal-Unjoni (il-Kodiċi), il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-programm ta' ħidma li jappoġġa dak l-iżvilupp u jirregola l-istabbiliment ta' perijodi tranżitorji fejn ma tingħata ebda opinjoni mill-kumitat li jeżamina l-abbozz ta' att ta' implimentazzjoni.
(7)
Il-proċedura konsultattiva għandha tintuża għall-adozzjoni ta': deċiżjonijiet li jippermettu lil Stat Membru wieħed jew aktar li jużaw mezzi għall-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni oħra għajr tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data, billi dawk id-deċiżjonijiet ma jolqtux lill-Istati Membri kollha; deċiżjonijiet li jitolbu lil Stati Membri biex jirrevokaw deċiżjonijiet marbuta ma' informazzjoni vinkolanti, billi dawk id-deċiżjonijiet ikunu jolqtu lil Stat Membru wieħed biss u jkollhom l-għan li jiżguraw konformità mal-leġislazzjoni doganali; deċiżjonijiet dwar ħlas lura jew maħfra ta' ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni, minħabba li dawk id-deċiżjonijiet jolqtu direttament lill-applikant għal dak il-ħlas lura jew għal dik il-maħfra.
(8)
F'każijiet debitament ġustifikati, fejn raġunijiet imperattivi ta' urġenza hekk jitolbu, il-Kummissjoni għandha tadotta immedjatament l-atti ta' implimentazzjoni applikabbli li jirrigwardaw: miżuri biex li jiżguraw l-applikazzjoni uniformi tal-kontrolli doganali, inkluż l-iskambju ta' informazzjoni u analiżi dwar ir-riskju, kriterji u standards komuni tar-riskju, miżuri ta' kontroll u oqsma prijoritarji ta' kontroll; id-determinazzjoni tal-klassifikazzjoni tal-merkanzija skont it-tariffa; id-determinazzjoni tal-oriġini ta' merkanzija speċifika; miżuri li jipprojbixxu temporanjament l-użu ta' garanziji komprensivi.
(9)
L-Unjoni hi bbażata fuq unjoni doganali. Xieraq li, fl-interess kemm tal-operaturi ekonomiċi kif ukoll tal-awtoritajiet doganali fl-Unjoni, il-leġislazzjoni doganali preżenti tinġabar f’kodiċi. Ibbażat fuq il-kunċett ta’ suq intern, dak il-kodiċi għandu jinkludi r-regoli ġenerali u l-proċeduri li jiżguraw l-implimentazzjoni tat-tariffa u miżuri oħra ta’ politika komuni introdotti fil-livell tal-Unjoni b’konnessjoni mal-kummerċ ta’ merkanzija bejn l-Unjoni u pajjiżi jew territorji barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, b’kunsiderazzjoni tal-ħtiġijiet ta’ dawk il-linji ta’ politika komuni. Il-leġislazzjoni doganali għandha tkun taqbel iktar mal-provvedimenti marbuta mal-ġbir ta’ imposti fuq l-importazzjoni mingħajr bdil għall-kamp ta’ applikazzjoni tal-provvedimenti tat-taxxa li hemm fis-seħħ.
(10)
Bil-għan li tkun żgurata simplifikazzjoni amministrattiva effettiva, għandhom ikunu kkunsidrati l-fehmiet tal-operaturi ekonomiċi meta ssir modernizzazzjoni ulterjuri tal-leġislazzjoni doganali.
(11)
Skont il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni tad-9 ta' Awwissu 2004, intitolata "Il-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet - Il-Ġlieda kontra l-Frodi - Pjan ta’ Azzjoni għall-2004-2005", jixraq li l-qafas legali għall-ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkun adattat.
(12)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 tat-12 ta’ Ottubru 1992, li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (5), kien ibbażat fuq l-integrazzjoni tal-proċeduri doganali applikati separatament fl-Istati Membri rispettivi matul is-snin 80. Dak ir-Regolament kien ripetutament u sostanzjalment emendat sa mill-introduzzjoni tiegħu, sabiex jindirizza problemi speċifiċi bħall-protezzjoni f'każijiet ta' intenzjoni tajba jew biex jitqiesu r-rekwiżiti ta’ sigurtà. Saru emendi ulterjuri f'dak ir-Regolament permezz tar-Regolament (KE) Nru 648/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' April 2005 (6) - u sussegwentement inklużi fir-Regolament (KE) Nru 450/2008 - bħala konsegwenza tal-bidliet legali importanti li saru fi snin riċenti, kemm fil-livell tal-Unjoni kif ukoll f’dak internazzjonali, bħall-iskadenza tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea dwar il-Faħam u l-Azzar u d-dħul fis-seħħ tal-Atti tal-Adeżjoni tal-2003, l-2005 u l-2011, kif ukoll l-emenda għall-Konvenzjoni Internazzjonali dwar is-simplifikazzjoni u l-armonizzazzjoni tal-proċeduri doganali (il-Konvenzjoni Riveduta ta’ Kyoto), li magħha l-adeżjoni tal-Unjoni kienet approvata mid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2003/231/KE tas-17 ta' Marzu 2003 (7).
(13)
Jixraq li jkun introdott fil-Kodiċi qafas legali għall-applikazzjoni ta’ ċerti provvedimenti tal-leġislazzjoni doganali għall-kummerċ ta’ merkanzija tal-Unjoni bejn partijiet tat-territorju doganali li għalih japplikaw il-provvedimenti tad-Direttiva tal-Kunsill 2006/112/KE tat-28 ta’ Novembru 2006 dwar is-sistema komuni ta’ taxxa fuq il-valur miżjud (8) jew tad-Direttiva tal-Kunsill 2008/118/KE tas-16 ta' Diċembru 2008 dwar l-arranġamenti ġenerali għad-dazju tas-sisa (9) u partijiet minn dak it-territorju fejn dawk il-provvedimenti ma japplikawx, jew għall-kummerċ bejn partijiet fejn dawk il-provvedimenti ma japplikawx. Fid-dawl tal-fatt li l-merkanzija kkonċernata hija merkanzija tal-Unjoni kif ukoll in-natura fiskali tal-miżuri involuti f’dan il-kummerċ fi ħdan l-Unjoni, huwa ġustifikat li jkunu introdotti, simplifikazzjonijiet xierqa fil-formalitajiet doganali li għandhom jkunu applikati għal dik il-merkanzija.
(14)
Sabiex jittieħed kont tar-reġim fiskali speċjali ta' ċerti partijiet tat-territorju doganali tal-Unjoni, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadodttata atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward ta’ formalitajiet u l-kontrolli doganali li għandhom jkunu applikati għall-kummerċ ta' merkanzija tal-Unjoni bejn dawk il-partijiet u l-bqija tat-territorju doganali tal-Unjoni.
(15)
Il-faċilitazzjoni tal-kummerċ leġittimu u l-ġlieda kontra l-frodi jeħtieġu proċeduri u l-proċessi doganali sempliċi, rapidi u uniformi. Għalhekk jixraq li, bi qbil mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-24 ta' Lulju 2003 intitolata "Ambjent sempliċi u li jevita l-użu ta’ karti għad-dwana u l-kummerċ", tkun simplifikata l-leġislazzjoni doganali, b’tali mod li tippermetti l-użu ta’ għodod u teknoloġija moderni u biex tippromwovi aktar l-applikazzjoni b’mod uniformi tal-leġislazzjoni doganali u approċċi modernizzati għall-kontroll doganali, b’hekk tgħin biex tiżgura li jkun hemm bażi għall-proċeduri ta’ rilaxx li jkunu effiċjenti u sempliċi. Il-proċeduri doganali għandhom jitwaħħdu jew ikunu allinjati u n-numru ta’ proċeduri jitnaqqas għal dawk li huma ekonomikament ġustifikati, bil-għan li tiżdied il-kompetittività tan-negozju.
(16)
L-ikkompletar tas-suq intern, it-tnaqqis ta’ xkiel għall-kummerċ u l-investiment internazzjonali u l-bżonn imsaħħaħ biex tiġi żgurata s-sigurtà u s-sikurezza fil-fruntieri esterni tal-Unjoni biddlu r-rwol tal-awtoritajiet doganali billi tawhom rwol prinċipali fil-katina ta’ forniment u, permezz tal-monitoraġġ u l-ġestjoni tagħhom tal-kummerċ internazzjonali, għamluhom katalista għall-kompetittività tal-pajjiżi u l-kumpaniji. Il-leġislazzjoni doganali għandha għalhekk tirrifletti r-realtà ekonomika ġdida u r-rwol u l-missjoni ġodda tal-awtoritajiet doganali.
(17)
L-użu ta' teknoloġiji tal-informatika u l-komunikazzjoni, kif stabbilit fid-Deċiżjoni Nru 70/2008/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Jannar 2008 dwar ambjent mingħajr karti għad-dwana u l-kummerċ (10), huwa element kruċjali biex jiżgura l-faċilitazzjoni tal-kummerċ u, fl-istess ħin, l-effikaċja tal-kontrolli doganali, biex b’hekk jitnaqqsu l-ispejjeż għan-negozju u r-riskju għas-soċjetà. Huwa għalhekk meħtieġ li jkun stabbilit fil-Kodiċi l-qafas legali li fih tista' tkun implimentata dik id-Deċiżjoni, b'mod partikolari l-prinċipju legali li bih it-tranżazzjonijiet kollha doganali u kummerċjali jsiru b’mod elettroniku u li s-sistemi tal-informazzjoni u l-komunikazzjoni għall-operazzjonijiet doganali joffru, f’kull Stat Membru, l-istess faċilitajiet lill-operaturi ekonomiċi.
(18)
Sabiex jkun żgurat ambjent mingħajr karti għad-dwana u l-kummerċ, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward ta' rekwiżiti komuni tad-data għall-iskop tal-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni permezz ta' tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data, każijiet fejn jistgħu jintużaw mezzi oħra għal tali skambji u ħażna u reġistrazzjoni ta' persuni. Mezzi oħra għajr tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data jistgħu jintużaw b'mod partikolari fuq bażi tranżitorja, fejn is-sistemi elettroniċi meħtieġa jkunu għadhom mhux operazzjonali, iżda sa mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2020. Safejn hu kkonċernat ir-rilaxx ċentralizzat, dawk il-miżuri tranżitorji jkunu jikkonsistu, sakemm isiru operazzjonali s-sistemi elettroniċi meħtieġa, fiż-żamma tal-proċedura li bħalissa hi magħrufa bħala l-'awtorizzazzjoni unika għal proċeduri simplifikati'.
(19)
L-użu ta’ teknoloġiji tal-informatika u l-komunikazzjoni għandu jkun akkumpanjat bl-applikazzjoni armonizzata u uniformi ta’ kontrolli doganali mill-Istati Membri, biex jiġi żgurat livell ekwivalenti ta’ kontroll doganali madwar l-Unjoni sabiex ma jingħatax lok għal għemil antikompetittiv fid-diversi punti ta’ dħul u ħruġ tal-Unjoni.
(20)
Sabiex ikun iffaċilitat in-negozju, waqt li fl-istess ħin ikun hemm lok għal-livelli adattati ta’ kontroll tal-merkanzija li tiddaħħal fi, jew tinħareġ 'il barra minn, it-territorju doganali tal-Unjoni, huwa tajjeb li l-informazzjoni pprovduta mill-operaturi ekonomiċi tinqasam bejn l-awtoritajiet doganali u ma’ aġenziji oħra involuti f’dak il-kontroll, b’kont meħud tal-provvedimenti relevanti tal-ħarsien tad-data. Dawk il-kontrolli għandhom jkunu armonizzati, sabiex l-operatur ekonomiku jkun meħtieġ jagħti l-informazzjoni darba biss u biex il-merkanzija tkun ikkontrollata minn dawk l-awtoritajiet fl-istess ħin u post.
(21)
Biex ikunu ffaċilitati n-negozji, kull persuna għandha tibqa' jkollha d-dritt li taħtar rappreżentant fit-trattati tagħha mal-awtoritajiet doganali. Madankollu, m’għandux jibqa’ jkun aktar possibbli li dak id-dritt ta’ rappreżentanza jkun riżervat taħt liġi stabbilita minn wieħed mill-Istati Membri. Barra minn hekk, rappreżentant doganali li jikkonforma mal-kriterji għall-għoti tal-istatus ta’ operatur ekonomiku awtorizzat għal simplifikazzjonijiet doganali, għandu jkollu d-dritt jipprovdi s-servizzi tiegħu fi Stat Membru li ma jkunx l-Istat Membru fejn huwa jkun stabbilit. Bħala regola ġenerali, rappreżentant doganali għandu jkun stabbilit fit-territorju doganali tal-Unjoni. Dak l-obbligu għandu jitneħħa fejn ir-rappreżentant doganali jaġixxi f'isem persuni li mhumiex meħtieġa li jkunu stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni jew f'każijiet ġustifikati oħra.
(22)
Id-deċiżjonijiet kollha marbutin mal-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali, inkluż dawk marbutin ma' informazzjoni vinkolanti, għandhom ikunu koperti mill-istess regoli. Kwalunkwe tali deċiżjoni għandha tkun valida fl-Unjoni kollha u tkun tista’ tkun annullata, emendata ħlief fejn stipulat mod ieħor, jew revokata fejn ma tkunx taqbel mal-leġislazzjoni doganali jew l-interpretazzjoni tagħha.
(23)
Biex isir streamlining tal-proċeduri doganali f’ambjent elettroniku jeħtieġ li jinqasmu r-responsabbiltajiet bejn l-awtoritajiet doganali ta’ Stati Membri differenti. Huwa meħtieġ li jkun żgurat livell xieraq ta’ pieni effettivi, dissważivi u proporzjonati fis-suq intern kollu.
(24)
Operaturi ekonomiċi konformi u affidabbli għandhom igawdu mill-istatus ta' operatur ekonomiku awtorizzat soġġett għall-għoti ta' awtorizzazzjoni għas-simplifikazzjonijiet tad-dwana jew awtorizzazzjoni għas-sigurtà sikurezza, jew it-tnejn li huma. Skont it-tip ta' awtorizzazzjoni mogħtija, l-operaturi ekonomiċi awtorizzati għandhom ikunu jistgħu jieħdu l-vantaġġ massimu mill-użu mifrux tas-simplifikazzjonijiet tad-dwana jew jibbenefikaw minn faċilitazzjonijiet marbuta mas-sigurtà u s-sikurezza. Huma għandhom jingħataw ukoll trattament aktar favorevoli fir-rigward tal-kontrolli doganali, bħal kontrolli fiżiċi u bbażati fuq id-dokumenti inqas frekwenti.
(25)
Operaturi ekonomiċi konformi u affidabbli għandhom jibbenefikaw mir-rikonoxximent reċiproku internazzjonali tal-istatus ta' "operatur ekonomiku awtorizzat".
(26)
Sabiex jinstab bilanċ bejn, min-naħa, il-ħtieġa li l-awtoritajiet doganali jiżguraw li l-leġislazzjoni doganali tkun applikata sew u, min-naħa l-oħra, id-dritt li l-operaturi ekonomiċi jkunu trattati b’mod ġust, l-awtoritajiet doganali għandhom jingħataw poteri estensivi ta’ kontroll u l-operaturi ekonomiċi għandhom jingħataw dritt għal appell.
(27)
Taħt il-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea, jeħtieġ li, flimkien mad-dritt tal-appell kontra kwalunkwe deċiżjoni meħuda mill-awtoritajiet doganali, isir provvediment għad-dritt ta' kull persuna li tinstema' qabel ma tittieħed kwalunkwe deċiżjoni li tista’ taffettwaha ħażin. Madankollu, jistgħu jkunu ġustifikati restrizzjonijiet għal dak id-dritt fejn hekk ikun meħtieġ min-natura jew mil-livell tat-theddida għas-sikurezza u s-sigurtà tal-Unjoni u r-residenti tagħha, għal saħħet il-bniedem, l-annimali jew il-pjanti, għall-ambjent jew għall-konsumaturi.
(28)
Sabiex jkun minimiżżat ir-riskju għall-Unjoni, għaċ-ċittadini tagħha u għall-imsieħba kummerċjali tagħha, l-applikazzjoni armonizzata tal-kontrolli doganali mill-Istati Membri għandha tkun ibbażata fuq struttura komuni ta’ ġestjoni tar-riskju u sistema elettronika għall-implimentazzjoni tagħha. L-istabbiliment ta’ qafas dwar il-ġestjoni tar-riskju għall-Istati Membri kollha m’għandux iżommhom milli jikkontrollaw il-merkanzija permezz ta’ spezzjonijiet li jsiru b’mod każwali.
(29)
Sabiex jkun żgurat li l-persuni kkonċernati jkunu trattati b'mod konsistenti u ugwali fil-formalitajiet u l-kontrolli tad-dwana, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE sabiex din tiddetermina każijiet oħra fejn ir-rappreżentant doganali mhux obbligat ikun stabbilit fit-territorju doganali tal-Unjoni u r-regoli marbuta mad-deċiżjonijiet meħuda mill-awtoritajiet doganali, inklużi dawk marbutin mal-informazzjoni vinkolanti, l-operatur ekonomiku awtorizzat u s-simplifikazzjonijiet.
(30)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti l-fatturi li abbażi tagħhom jkunu applikati d-dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni u miżuri oħra marbuta mal-kummerċ tal-merkanzija. Jixraq ukoll li jsiru provvedimenti aktar dettaljati dwar il-ħruġ ta’ provi ta' oriġini fl-Unjoni, fejn l-eżiġenzi tal-kummerċ hekk jitolbu.
(31)
Sabiex jkunu ssupplimentati l-fatturi li fuqhom tissejjes l-applikazzjoni tad-dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni u ta' miżuri oħra, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward tar-regoli dwar l-oriġini tal-merkanzija.
(32)
Huwa tajjeb li jinġabru flimkien il-każijiet kollha ta’ meta jinħoloq dejn doganali fuq l-importazzjoni, minbarra l-preżentazzjoni ta’ dikjarazzjoni doganali għal rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa jew dħul temporanju b’eżenzjoni parzjali, sabiex jkunu evitati diffikultajiet fid-determinazzjoni tal-bażi legali li fuqha nħoloq id-dejn doganali. L-istess għandu jsir f’każijiet fejn jinħoloq dejn doganali mal-esportazzjoni.
(33)
Huwa xieraq li jkun stabbilit il-post fejn jinħoloq id-dejn doganali u minn fejn għandu jkun rkuprat id-dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni.
(34)
Ir-regoli dwar il-proċeduri speċjali għandhom jippermettu l-użu ta’ garanzija waħda għall-kategoriji kollha tal-proċeduri speċjali u li dik il-garanzija tkun komprensiva u tkopri għadd ta’ tranżazzjonijiet.
(35)
Għandha tkun awtorizzata, taħt ċerti kondizzjonijiet, garanzija komprensiva b'ammont imnaqqas, inkluż għal dejn doganali li nħoloq u imposti oħra li ġġarrbu, jew garanzija komprensiva b'eżoneru mill-garanzija. Garanzija komprensiva b'ammont imnaqqas għad-dejn doganali li nħoloq u imposti oħra li ġġarrbu għandha tkun ekwivalenti għall-għoti ta' garanzija għall-ammont kollu tad-dazju pagabbli fuq l-importazzjoni jew l-esportazzjoni, b'mod partikolari għall-għanijiet tar-rilaxx tal-merkanzija kkonċernata u tar-reġistrazzjoni fil-kontijiet.]
(36)
Sabiex l-interessi finanzjarji tal-Unjoni u tal-Istati Membri jitħarsu aħjar, il-garanzija għandha tkopri l-merkanzija mhux iddikjarata jew dik mhix iddikjarata kif suppost inkluża f’kunsinna jew f’dikjarazzjoni li għaliha tkun saret. Għall-istess raġuni, l-impenn tal-garantur għandu jkopri wkoll l-ammonti ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni li isiru dovuti wara l-kontrolli ta’ wara r-rilaxx tal-merkanzija.
(37)
Sabiex jitħarsu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni u tal-Istati Membri u biex titrażżan il-frodi, ikun tajjeb li jsiru arranġamenti li jinkludu miżuri gradati għall-applikazzjoni ta' garanzija komprensiva. Fejn hemm riskju akbar ta’ frodi għandu jkun possibbli li l-applikazzjoni tal-garanzija komprensiva tkun projbita b’mod temporanju, b’kunsiderazzjoni tas-sitwazzjoni partikolari tal-operaturi ekonomiċi kkonċernati.
(38)
Huwa xieraq li tkun ikkunsidrata l-intenzjoni tajba tal-persuna kkonċernata f’każijiet fejn jinħoloq dejn doganali minħabba nuqqas ta’ konformità mal-leġislazzjoni doganali u biex jitnaqqas l-impatt ta’ negliġenza min-naħa tad-debitur.
(39)
Sabiex jitħarsu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni u tal-Istati Membri u biex jkunu ssupplimentati r-regoli dwar id-dejn doganali u l-garanziji, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward tal-post fejninħoloq id-dejn doganali, tal-kalkolu tal-ammont tad-dazju tal-importazzjoni u l-esportazzjoni, tal-garanzija ta' dak l-ammont u tal-irkupru, il-ħlas lura, il-maħfra u l-estinzjoni tad-dejn doganali.
(40)
Jeħtieġ li jkun stabbilit il-prinċipju ta’ kif għandu jkun determinat l-istatus doganali ta’merkanzija tal-Unjoni u ċ-ċirkustanzi li wasslu għat-telfien ta’ dak l-istatus, u biex tkun ipprovduta bażi biex ikun ddeterminat meta dan l-istatus jibqa’ ma jinbidilx f’każijiet fejn il-merkanzija temporanjament tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
(41)
Sabiex ikun żgurat il-moviment ħieles ta’merkanzija tal-Unjoni fit-territorju doganali tal-Unjoni u t-trattament doganali tal-merkanzija mhux tal-Unjoni li tiddaħħal f'dak it-territorju, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward tad-determinazzjoni tal-istatus doganali tal-merkanzija, it-telfien tal-istatus doganali ta’merkanzija tal-Unjoni, il-preservazzjoni ta' dak l-istatus għal dik il-merkanzija li tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni fuq bażi temporanja, u l-eżenzjoni mid-dazju għall-oġġetti rritornati.
(42)
Huwa xieraq li meta operatur ekonomiku jkun ta bil-quddiem l-informazzjoni meħtieġa biex isiru kontrolli bbażati fuq riskju dwar l-ammissibbiltà tal-merkanzija, jkun żgurat li mbagħad, bħala regola, din tkun rilaxxata mingħajr dewmien. Kontrolli fiskali u dawk tal-politika kummerċjali għandhom isiru primarjament mill-uffiċċju doganali kompetenti fir-rigward tal-bini tal-operatur ekonomiku.
(43)
Ir-regoli dwar id-dikjarazzjonijiet doganali u biex il-merkanzija titpoġġa taħt proċedura doganali għandhom ikunu modernizzati u jsiru aktar effiċjenti u sempliċi, b’mod partikolari billi jirrikjedu li, bħala regola, id-dikjarazzjonijiet doganali jsiru elettronikament u billi jipprovdu biss għal tip wieħed ta’ dikjarazzjoni simplifikata u għall-possibbiltà li tkun ppreżentata dikjarazzjoni doganali fil-forma ta' dħul fil-kotba tad-dikjarant.
(44)
Ladarba l-Konvenzjoni riveduta ta’ Kyoto tiffavorixxi l-preżentazzjoni, ir-reġistrazzjoni u l-ispezzjonar tad-dikjarazzjoni doganali qabel il-wasla tal-merkanzija u, barra minn hekk, il-firda bejn il-post fejn tiġi ppreżentata d-dikjarazzjoni u l-post fejn tkun tinsab il-merkanzija, xieraq li jsiru provedimenti għar-rilaxx ċentralizzat fil-post fejn ikun stabbilit l-operatur ekonomiku.
(45)
Huwa xieraq li fuq livell tal-Unjoni jkunu stabbiliti r-regoli dwar il-qerda jew it-tneħħija b’mod ieħor ta' merkanzija mill-awtoritajiet doganali, billi dawn huma materji li qabel kienu jeħtieġu legiżlazzjoni nazzjonali.
(46)
Sabiex jkunu ssupplimentati r-regoli li jirrigwardaw it-tqegħid ta' merkanzija taħt proċedura doganali u biex jkun żgurat trattament ugwali għall-persuni kkonċernati, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward tar-regoli marbuta mad-dikjarazzjoni doganali u r-rilaxx tal-merkanzija.
(47)
Jixraq li jkunu stabbiliti regoli komuni u sempliċi dwar il-proċeduri speċjali, biż-żieda ta’ sett żgħir ta’ regoli għal kull kategorija ta’ proċedura speċjali, sabiex l-operatur ikun jista’ jagħżel b’mod sempliċi l-proċedura ġusta, biex jkunu evitati żbalji u jitnaqqas l-għadd ta’ każi fejn jeħtieġ li jkunu rkuprati u jitħallsu lura flus wara r-rilaxx tal-merkanzija.
(48)
L-għoti ta’ awtorizzazzjonijiet għal diversi proċeduri speċjali li għandhom garanzija waħda u uffiċċju ta’ sorveljanza doganali wieħed għandu jkun iffaċilitat u jkun hemm regoli sempliċi dwar il-ħolqien ta' dejn doganali f’dawn il-każijiet. Il-prinċipju bażiku għandu jkun li l-merkanzija li tgħaddi minn proċedura speċjali, jew il-prodotti magħmulin minnha, tkun evalwata fil-mument meta jinħoloq id-dejn doganali. Madankollu, għandu jkun possibbli wkoll, fejn hu ekonomikament ġustifikat, li l-merkanzija tkun evalwata meta tqegħdet taħt proċedura speċjali. L-istess prinċipji għandhom jgħoddu għall-forom ta' maniġġar użwali.
(49)
Fid-dawl taż-żieda fil-miżuri marbutin mas-sigurtà, it-tqegħid ta’ merkanzija f’żoni ħielsa għandu jsir proċedura doganali u l-merkanzija għandha tkun soġġetta għall-kontrolli doganali mad-dħul u anki fir-rigward ta’ reġistrazzjonijiet.
(50)
Ladarba ma tkunx aktar meħtieġa l-intenzjoni tal-esportazzjoni mill-ġdid, il-proċedura ta' sospensjoni ta’ pproċessar attiv għandha titwaħħad ma’ dik tal-ipproċessar bil-kontrolli doganali u l-proċedura ta’ pproċessar attiv bir-rifużjoni ma tibqax tintuża. Din il-proċedura waħdanija ta’ pproċessar attiv għandha tkopri wkoll il-qerda, ħlief fejn il-qerda ssir minn, jew taħt is-superviżjoni ta', id-dwana.
(51)
Sabiex jkunu ssupplimentati r-regoli dwar proċeduri speċjali u biex ikun żgurat trattament ugwali għall-persuni kkonċernati, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward tar-regoli marbutin ma' każijiet fejn merkanzija titqiegħed taħt proċeduri speċjali, movimenti, forom ta' maniġġar użwali u ekwivalenza ta' dik il-merkanzija u għeluq ta' dawk il-proċeduri.
(52)
Miżuri ta’ sigurtà marbuta mal-merkanzija tal-Unjoni maħruġa mit-territorju doganali tal-Unjoni għandhom japplikaw bl-istess mod għall-esportazzjoni mill-ġdid tal-merkanzija li mhux ġejja mill-Unjoni. L-istess regoli għandhom japplikaw għat-tipi kollha ta’ merkanzija, bil-possibbiltà ta’ eċċezzjonijiet fejn meħtieġ, bħal fil-każ ta’ dik il-merkanzija li biss tittranżita mit-territorju doganali tal-Unjoni.
(53)
Sabiex tkun żgurata superviżjoni doganali tal-merkanzija li tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni u li tinħareġ 'il barra minnu u l-applikazzjoni ta’ miżuri marbuta mas-sigurtà, għandha tkun delegata lill-Kummissjoni s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-TFUE fir-rigward tar-regoli marbuta mad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul u d-dikjarazzjonijiet ta' qabel it-tluq.
(54)
Sabiex tkun esplorata aktar faċilitazzjoni doganali u kummerċjali, b'mod partikolari bl-użu tal-aktar għodod u teknoloġija reċenti, Stati Membri għandhom ikunu awtorizzati, taħt ċerti kondizzjonijiet u wara applikazzjoni, li jippruvaw, għal perijodu limitat ta' żmien, simplifikazzjonijiet fl-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali. Dik il-possibbiltà m'għandhiex tipperikola l-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali, jew toħloq obbligi ġodda għall-operaturi ekonomiċi, li jistgħu jieħdu sehem f'dawn it-testijiet fuq bażi purament volontarja.
(55)
F'konformità mal-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit fl-Artiklu 5 tat-Trattat tal-Unjoni Ewropea (TEU), huwa meħtieġ u xieraq, sabiex jintlaħqu l-objettivi bażiċi li l-unjoni doganali tkun tista' tiffunzjona effikaċement u li tkun implimentata l-politika komuni tal-kummerċ, li jkunu stabbiliti r-regoli u l-proċeduri ġenerali applikabbli għall-merkanzija li tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni jew li tinħareġ minnu. F'konformità mal-ewwel subparagrafu tal-Artiklu 5(4) tat-TUE, dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li hu meħtieġ biex jinkisbu dawk l-objettivi
(56)
Sabiex il-leġislazzjoni doganali tkun simplifikata u razzjonalizzata, għadd ta’ provvedimenti li jinsabu f'atti awtonomi tal-Unjoni, iddaħħlu fil-Kodiċi bl-għan ta’ trasparenza. Għalhekk, ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3925/91 tad-19 ta’ Diċembru 1991 dwar l-eliminazzjoni ta' kontrolli u formalitajiet applikabbli għall-bagalji tal-istiva u tal-kabina ta' persuni li jkunu qed jivvjaġġaw bl-ajru ġewwa l-Komunità u l-bagalji ta' persuni li jkunu qed jivvjaġġaw bil-baħar ġewwa l-Komunità (11), ir-Regolament (KEE) Nru 2913/92, u r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1207/2001 tal-11 ta’ Ġunju 2001 dwar proċeduri sabiex jiffaċilitaw il-ħruġ jew it-tħejjija fil-Komunità ta' provi ta' oriġini u l-ħruġ ta' ċerti awtorizzazzjonijiet ta' esportaturi approvati taħt il-provvedimenti li jirregolaw il-kummerċ preferenzjali bejn il-Komunità Ewropea u ċerti pajjiżi (12), u r-Regolament (KE) Nru 450/2008 għandhom jitħassru.
(57)
Il-provvedimenti ta' dan ir-Regolament li jistabbilixxu d-delega tassetgħa u l-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni u l-provvedimenti dwar imposti u spejjeż għandhom japplikaw mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament. Il-provvedimenti l-oħra għandhom japplikaw minn 1 ta’ Ġunju 2016.
(58)
Dan ir-Regolament għandu jkun mingħajr ħsaragħar-regoli eżistenti u futuri tal-Unjoni dwar l-aċċess għal dokumenti adottati skont l-Artikolu 15(3) tat-TFUE. Huwa għandu jkun ukoll mingħajr ħsara għar-regoli nazzjonali dwar l-aċċess għal dokumenti.
(59)
Il-Kummissjoni għandha tagħmel kull sforz sabiex tiżgura li l-atti delegati u l-atti ta' implimentazzjoni previsti f'dan ir-Regolament jidħlu fis-seħħ biżżejjed qabel id-data ta' applikazzjoni tal-Kodiċi biex tkun tista' ssir l-implimentazzjoni f'waqtha tiegħu mill-Istati Membri,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
WERREJ
TITOLU I
PROVVEDIMENTI ĠENERALI
11
KAPITOLU 1
Kamp ta’ applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali, il-missjoni tad-dwana u definizzjonijiet
11
KAPITOLU 2
Drittijiet u obbligi ta' persuni fir-rigward tal-leġislazzjoni doganali
15
Taqsima 1
Għoti ta' informazzjoni
15
Taqsima 2
Ir-rappreżentanza doganali
18
Taqsima 3
Deċiżjonijiet marbutin mal-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali
19
Taqsima 4
L-operatur ekonomiku awtorizzat
24
Taqsima 5
Pieni
25
Taqsima 6
Appelli
26
Taqsima 7
Il-Kontroll tal-merkanzija
26
Taqsima 8
Iż-Żamma ta' dokumenti u informazzjoni oħra; u imposti u spejjeż
28
KAPITOLU 3
Konverżjoni monetarja u limiti ta' żmien
29
TITOLU II
IL-FATTURI LI ABBAŻI TAGĦHOM IKUNU APPLIKATI D-DAZJU FUQ L-IMPORTAZZJONI JEW ESPORTAZZJONI U MIŻURI OĦRAJN FIR-RIGWARD TA' KUMMERĊ TA' MERKANZIJA
29
KAPITOLU 1
It-Tariffa Doganali Komuni u l-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija
29
KAPITOLU 2
L-Oriġini tal-merkanzija
31
Taqsima 1
Oriġini mhux preferenzjali
31
Taqsima 2
Oriġini preferenzjali
31
Taqsima 3
Id-Determinazzjoni tal-Oriġini ta' merkanzija speċifika
32
KAPITOLU 3
Il-Valur ta' merkanzija għal finijiet doganali
33
TITOLU III
DEJN DOGANALI U GARANZIJI
35
KAPITOLU 1
Ħolqien ta' dejn doganali
35
Taqsima 1
Dejn doganali mal-importazzjoni
35
Taqsima 2
Dejn doganali mal-esportazzjoni
37
Taqsima 3
Provvedimenti komuni għad-dejn doganali li jinħoloq mal-importazzjoni u l-esportazzjoni
38
KAPITOLU 2
Il-Garanzija għal dejn doganali potenzjali jew eżistenti
39
KAPITOLU 3
L-irkupru, il-ħlas, il-ħlas lura u l-maħfra tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni
42
Taqsima 1
Id-determinazzjoni tal-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, in-notifika tad-dejn doganali u d-dħul fil-kontijiet
42
Taqsima 2
Il-ħlas tal-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni
44
Taqsima 3
Il-ħlas lura u l-maħfra
47
KAPITOLU 4
L-estinzjoni ta' dejn doganali
50
TITOLU IV
IL-MERKANZIJA MDAĦĦLA FIT-TERRITORJU DOGANALI TAL-UNJONI
51
KAPITOLU 1
Id-Dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul
51
KAPITOLU 2
Il-Wasla tal-merkanzija
53
Taqsima 1
Id-Dħul ta' merkanzija fit-territorju doganali tal-unjoni
53
Taqsima 2
Il-preżentazzjoni, il-ħatt u l-eżami ta' merkanzija
54
Taqsima 3
Ħażna temporanja ta' merkanzija
55
TITOLU V
REGOLI ĠENERALI DWAR STATUS DOGANALI, TQEGĦID TA’ MERKANZIJA TAĦT PROĊEDURA DOGANALI, VERIFIKA, RILAXX U TNEĦĦIJA TAL-MERKANZIJA
58
KAPITOLU 1
Status doganali tal-merkanzija
58
KAPITOLU 2
It-Tqegħid ta’ merkanzija taħt proċedura doganali
59
Taqsima 1
Provvedimenti ġenerali
59
Taqsima 2
Dikjarazzjonijiet doganali standard
60
Taqsima 3
Dikjarazzjonijiet doganali simplifikati
60
Taqsima 4
Provvedimenti li japplikaw għad-dikjarazzjonijiet doganali kollha
61
Taqsima5
Simplifikazzjonijiet oħra
63
KAPITOLU 3
Verifika u rilaxx ta’ merkanzija
65
Taqsima 1
Verifika
65
Taqsima 2
Rilaxx
66
KAPITOLU 4
Tneħħija ta' merkanzija
66
TITOLU VI
RILAXX GĦAL ĊIRKOLAZZJONI ĦIELSA U EŻENZJONI MID-DAZJU TAL-IMPORTAZZJONI
68
KAPITOLU 1
Rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa
68
KAPITOLU 2
Eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni
68
Taqsima 1
Merkanzija rritornata
68
Taqsima2
Sajd fil-baħar u prodotti meħuda mil-baħar
69
TITOLU VII
PROĊEDURI SPEĊJALI
70
KAPITOLU 1
Provvedimenti ġenerali
70
KAPITOLU 2
Tranżitu
73
Taqsima 1
Tranżitu estern u intern
73
Taqsima2
Tranżitu fl-unjoni
75
KAPITOLU 3
Ħażna
76
Taqsima 1
Provvedimenti komuni
76
Taqsima 2
Ħażna doganali
76
Taqsima 3
Żoni ħielsa
77
KAPITOLU 4
Użu speċifiku
78
Taqsima 1
Dħul temporanju
78
Taqsima 2
Użu aħħari
79
KAPITOLU 5
Proċessar
80
Taqsima 1
Provvedimenti ġenerali
80
Taqsima 2
Proċessar Attiv
80
Taqsima 3
Proċessar Passiv
81
TITOLU VIII
MERKANZIJA MAĦRUĠA ‘L BARRA MIT-TERRITORJU DOGANALI TAL-UNJONI
82
KAPITOLU 1
Formalitajiet qabel il-ħruġ ta' merkanzija
82
KAPITOLU 2
Formalitajiet mal-ħruġ ta' merkanzija
83
KAPITOLU 3
Esportazzjoni u esportazzjoni mill-ġdid
83
KAPITOLU 4
Dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ
84
KAPITOLU 5
Notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid
85
KAPITOLU 6
Eżenzjoni mid-dazju tal-esportazzjoni
86
TITOLU IX
SISTEMI ELETTRONIĊI, SIMPLIFIKAZZJONIJIET, ID-DELEGA TA' SETGĦA, IL-PROĊEDURA TA' KUMITAT U PROVVEDIMENTI FINALI
86
KAPITOLU-1
L-Iżvilupp ta' sistemi elettroniċi
86
KAPITOLU - 2
Simplifikazzjonijiet fl-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali
86
KAPITOLU 3
Id-Delega tas-setgħa u l-proċedura ta' kumitat
87
KAPITOLU 4
Provvedimenti finali
87
ANNESS
TABELLA TA' KORRELAZZJONI
89
TITOLU I
PROVVEDIMENTI ĠENERALI
KAPITOLU 1
Kamp ta’ applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali, il-missjoni tad-dwana u definizzjonijiet
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta’ applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali tal-Unjoni, (il-Kodiċi), li jistabbilixxi r-regoli u l-proċeduri ġenerali applikabbli għal merkanzija li tiddaħħal jew tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
Mingħajr ħsara għal-liġi u l-konvenzjonijiet internazzjonali u l-leġislazzjoni tal-Unjoni f’oqsma oħra, il-Kodiċi għandu japplika b’mod uniformi fit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Ċerti provvedimenti tal-leġislazzjoni doganali jistgħu japplikaw barra mit-territorju doganali tal-Unjoni fil-qafas tal-leġislazzjoni li tirregola oqsma speċifiċi jew ta’ konvenzjonijiet internazzjonali.
3. Ċerti provvedimenti tal-leġislazzjoni doganali, inklużi s-simplifikazzjonijiet li tipprovdi għalihom, għandhom japplikaw għall-kummerċ f’merkanzija tal-Unjoni bejn partijiet tat-territorju doganali tal-Unjoni li għalih japplikaw il-provvedimenti tad-Direttiva 2006/112/KE jew tad-Direttiva 2008/118/KE u partijiet ta’ dak it-territorju fejn dawk il-provvedimenti ma japplikawx, jew għall-kummerċ bejn partijiet ta’ dak it-territorju fejn dawk il-provvedimenti ma japplikawx.
Artikolu 2
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284 li jispeċifikaw il-provvedimenti tal-leġislazzjoni doganali u s-simplifikazzjonijiet tagħhom fir-rigward tad-dikjarazzjoni doganali, il-prova tal-istatus doganali, l-użu tal-proċedura ta' tranżitu intern fl-Unjoni safejn din ma tolqotx applikazzjoni xierqa tal-miżuri fiskali involuti, li japplikaw għall-kummerċ tal-merkanzija tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 1(3). Dawk l-atti jistgħu jindirizzaw ċirkostanzi partikolari li jappartjenu għall-kummerċ ta' merkanzija tal-Unjoni li jinvolvi Stat Membru wieħed biss.
Artikolu 3
Il-missjoni tal-awtoritajiet doganali
L-awtoritajiet doganali għandhom ikunu responsabbli primarjament għas-superviżjoni tal-kummerċ internazzjonali tal-Unjoni, biex b’hekk jikkontribwixxu għal kummerċ ġust u miftuħ, għall-implimentazzjoni tal-aspetti esterni tas-suq intern, tal-politika komuni tal-kummerċ u tal-linji politiċi komuni l-oħrajn tal-Unjoni li jaffettwaw il-kummerċ, kif ukoll għas-sigurtà fil-katina kollha ta’ forniment. L-awtoritajiet doganali għandhom jistabbilixxu miżuri mmirati, b’mod partikolari, għal li ġej:
(a)
iħarsu l-interessi finanzjarji tal-Unjoni u tal-Istati Membri tagħha;
(b)
iħarsu lill-Unjoni minn kummerċ inġust u illegali waqt li jappoġġaw attivitajiet ta’ negozju leġittimu;
(c)
jiżguraw is-sikurezza u s-sigurtà tal-Unjoni u r-residenti tagħha, u l-ħarsien tal-ambjent, fejn xieraq f'kooperazzjoni mill-qrib ma' awtoritajiet oħrajn; u
(d)
iżommu bilanċ xieraq bejn il-kontrolli doganali u l-faċilitazzjoni tal-kummerċ leġittimu.
Artikolu 4
It-territorju doganali
1. It-territorju doganali tal-Unjoni għandu jkun magħmul minn dawn it-territorji li ġejjin, inkluż l-ilmijiet territorjali tagħhom, l-ilmijiet interni u l-ispazju tal-ajru:
-
it-territorju tar-Renju tal-Belġju;
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Bulgarija;
-
it-territorju tar-Repubblika Ċeka;
-
it-territorju tar-Renju tad-Danimarka, minbarra l-Gżejjer Faroe u l-Groenlandja;
-
it-territorju tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja, minbarra l-Gżira ta’ Heligoland u t-territorju ta’ Büsingen (it-Trattat tat-23 ta’ Novembru 1964 bejn ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja u l-Konfederazzjoni Svizzera),
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Estonja;
-
it-territorju tal-Irlanda;
-
it-territorju tar-Repubblika Ellenika;
-
it-territorju tar-Renju ta’ Spanja, minbarra Ceuta u Melilla;
-
it-territorju tar-Repubblika Franċiża, minbarra l-pajjiżi u t-territorji barranin Franċiżi li għalihom japplikaw il-provvedimenti tar-Raba' Parti tat-TFUE,
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Kroazja,
-
it-territorju tar-Repubblika Taljana, barra l-muniċipalitajiet ta’ Livigno u Campione d’Italia u l-ilmijiet nazzjonali tax-Xmara Lugano li jinsabu bejn ix-xtut tax-xmara u l-fruntiera politika taż-żona bejn Ponte Tresa u Porto Ceresio;
-
it-territorju tar-Repubblika ta’ Ċipru, skont il-provvedimenti tal-Att ta’ Adeżjoni tal-2003,
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Latvja,
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Litwanja,
-
it-territorju tal-Gran Dukat tal-Lussemburgu,
-
it-territorju tal-Ungerija,
-
it-territorju ta’ Malta,
-
it-territorju tar-Renju tal-Pajjiżi l-Baxxi fl-Ewropa,
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Awstrija,
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Polonja,
-
it-territorju tar-Repubblika Portugiża,
-
it-territorju tar-Rumanija,
-
it-territorju tar-Repubblika tas-Slovenja,
-
it-territorju tar-Repubblika Slovakka,
-
it-territorju tar-Repubblika tal-Finlandja,
-
it-territorju tar-Renju tal-Isvezja, u
-
it-territorju tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq u ċ-Channel Islands u l-Isle of Man.
2. It-territorji li ġejjin, inkluż l-ilmijiet territorjali tagħhom, l-ilmijiet interni u l-ispazju tal-ajru, li jinsabu barra t-territorju tal-Istati Membri għandhom, filwaqt li jkunu kkunsidrati l-konvenzjonijiet u tat-trattati li japplikaw għalihom, ikunu kkunsidrati bħala parti mit-territorju doganali tal-Unjoni.
(a)
FRANZA
It-territorju ta’ Monaco kif definit fil-Konvenzjoni Doganali ffirmata f’Pariġi fit-18 ta’ Mejju 1963 (Journal officiel de la République française (il-Ġurnal Uffiċjali tar-Repubblika Franċiża) tas-27 ta’ Settembru 1963, p. 8679);
(b)
ĊIPRU
It-territorju taż-Żoni Bażi Sovrani tar-Renju Unit ta’ Akrotiri u Dhekelia kif definit fit-Trattat dwar l-Istabbiliment tar-Repubblika ta’ Ċipru, iffirmat f’Nicosia fis-16 ta’ Awwissu 1960 (Trattat tar-Renju Unit Serje Nru 4 (1961) Cmnd. 1252).
Artikolu 5
Definizzjonijiet
Għall-għanijiet tal-Kodiċi, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
"awtoritajiet doganali" tfisser l-amministrazzjonijiet doganali tal-Istati Membri responsabbli biex japplikaw il-leġislazzjoni doganali u kwalunkwe awtorità oħra mogħtija s-setgħa taħt il-liġi nazzjonali biex tapplika ċertu leġislazzjoni doganali;
(2)
"leġislazzjoni doganali" tfisser il-korp leġislattiv magħmul minn dan kollu li ġej:
(a)
il-Kodiċi u l-provvedimenti li jissupplimentawh jew jimplimentawh adottati fil-livell tal-Unjoni jew fil-livell nazzjonali;
(b)
it-Tariffa Doganali Komuni;
(c)
il-leġislazzjoni li tistabbilixxi sistema tal-Unjoni ta' eżenzjonijiet minn dazju doganali;
(d)
ftehimiet internazzjonali li jinkludu provvedimenti doganali, sa fejn dawn ikunu applikabbli fl-Unjoni;
(3)
"kontrolli doganali" tfisser atti speċifiċi magħmula mill-awtoritajiet doganali sabiex jiżguraw il-konformità mal-leġislazzjoni doganali u leġislazzjoni oħra li tirregola d-dħul, ħruġ, tranżitu, moviment, ħażna u użu aħħari ta' merkanzija trasportata bejn it-territorju doganali tal-Unjoni u pajjiżi jew territorji barra minn dak it-territorju, u l-preżenza u l-moviment fit-territorju doganali tal-Unjoni ta' merkanzija mhux tal-Unjoni u merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura tal-użu aħħari;
(4)
"persuna" tfisser persuna fiżika, persuna ġuridika, u kwalunkwe assoċjazzjoni ta’ persuni li mhijiex persuna ġuridika iżda li hi rikonoxxuta taħt il-liġi tal-Unjoni jew nazzjonali bħala li jkollha l-kapaċità biex tagħmel atti legali;
(5)
"operatur ekonomiku" tfisser persuna li, matul l-attività tan-negozju tagħha, tkun involuta f'attivitajiet koperti mil-leġislazzjoni doganali;
(6)
"rappreżentant doganali" tfisser kwalunkwe persuna maħtura minn persuna oħra biex tagħmel l-atti u l-formalitajiet meħtieġa taħt il-leġislazzjoni doganali fir-relazzjonijiet tagħha ma’ awtoritajiet doganali;
(7)
"riskju" tfisser il-probabbiltà u l-impatt ta’ avveniment li jista’ jiġri, fir-rigward ta' dħul, ħruġ, tranżitu, moviment jew użu aħħari ta' merkanzija trasportata bejn it-territorju doganali tal-Unjoni u pajjiżi jew territorji barra dak it-territorju u l-preżenza fit-territorju doganali tal-Unjoni ta’ merkanzija mhux tal-Unjoni li:
(a)
jimpedixxi l-applikazzjoni korretta ta' miżuri tal-Unjoni jew nazzjonali;
(b)
jikkomprometti l-interessi finanzjarji tal-Unjoni u tal-Istati Membri tagħha; jew
(c)
ikun ta’ theddida għas-sigurtà u s-sikurezza tal-Unjoni u r-residenti tagħha, għal saħħet il-bniedem, l-annimali jew il-pjanti, għall-ambjent jew għall-konsumaturi;
(8)
"formalitajiet doganali" tfisser l-operazzjonijiet kollha li għandhom isiru minn persuna u mill-awtoritajiet doganali sabiex ikunu konformi mal-leġislazzjoni doganali;
(9)
"dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul" tfisser l-att li bih persuna tinforma lill-awtoritajiet doganali, fil-forma u l-mod preskritti u f'limitu ta' żmien speċifiku, li se tiddaħħal merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(10)
"dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ" tfisser l-att li bih persuna tinforma lill-awtoritajiet doganali, fil-forma u l-mod preskritti u f'limitu ta' żmien speċifiku, li se tinħareġ merkanzija 'l barra mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(11)
"dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja" tfisser l-att li bih persuna tindika, fil-forma u l-mod preskritti, li merkanzija tinsab f'ħażna temporanja;
(12)
"dikjarazzjoni doganali" tfisser l-att li bih persuna tindika, fil-forma u l-mod preskritti, li tixtieq tqiegħed merkanzija taħt proċedura doganali speċifika, b’indikazzjoni, fejn ikun il-każ, ta’ kwalunkwe arranġamenti speċifiċi li għandhom ikunu applikati;
(13)
"dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid" tfisser l-att li bih persuna tindika, fil-forma u l-mod preskritti, li tixtieq tieħu merkanzija mhux tal-Unjoni, ħlief għal dik li tkun taħt proċedura ta' żona ħielsa jew f'ħażna temporanja, 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(14)
"notifika ta' esportazzjoni mill-ġdid" tfisser l-att li bih persuna tindika, fil-forma u l-mod preskritti, li tixtieq tieħu merkanzija mhux tal-Unjoni li tkun taħt proċedura ta' żona ħielsa jew f'ħażna temporanja 'l barra mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(15)
"dikjarant" tfisser il-persuna li tippreżenta dikjarazzjoni doganali, dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ, dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid jew notifika ta' esportazzjoni mill-ġdid f’isimha stess jew il-persuna li f’isimha hija ppreżentata tali dikjarazzjoni jew notifika;
(16)
"proċedura doganali" tfisser kwalunkwe waħda mill-proċeduri li ġejjin, li taħtha tista' titqiegħed il-merkanzija skont il-Kodiċi:
(a)
rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa;
(b)
proċeduri speċjali;
(c)
esportazzjoni;
(17)
"ħażna temporanja" tfisser is-sitwazzjoni ta' merkanzija mhux tal-Unjoni maħżuna temporanjament taħt superviżjoni doganali fil-perijodu bejn il-preżentazzjoni tagħha lid-dwana u t-tqegħid tagħha taħt proċedura doganali jew l-esportazzjoni mill-ġdid;
(18)
"dejn doganali" tfisser l-obbligu ta’ persuna li tħallas l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni li japplika għal merkanzija speċifika taħt il-leġislazzjoni doganali fis-seħħ;
(19)
"debitur" tfisser kwalunkwe persuna responsabbli għal dejn doganali;
(20)
"dazju tal-importazzjoni" tfisser dazju doganali dovut fuq l-importazzjoni ta' merkanzija;
(21)
"dazju tal-esportazzjoni" tfisser dazju doganali dovut fuq l-esportazzjoni ta' merkanzija;
(22)
"status doganali" tfisser l-istatus ta' merkanzija bħala merkanzija tal-Unjoni jew merkanzija mhux tal-Unjoni;
(23)
"merkanzija tal-Unjoni" tfisser merkanzija li taqa’ taħt kwalunkwe kategorija minn dawn li ġejjin:
(a)
merkanzija ottenuta għalkollox fit-territorju doganali tal-Unjoni u li ma tinkorporax merkanzija importata minn pajjiżi jew territorji barra t-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
merkanzija miġjuba fit-territorju doganali tal-Unjoni minn pajjiżi jew territorji barra minn dak it-territorju u rilaxxata għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa;
(c)
merkanzija ottenuta jew prodotta fit-territorju doganali tal-Unjoni, kemm biss minn merkanzija msemmija fil-punt (b) jew minn merkanzija msemmija fil-punti (a) u (b);
(24)
"merkanzija mhux tal-Unjoni" tfisser merkanzija oħra barra dik imsemmija fil-punt 23 jew li tilfet l-istatus doganali tagħha bħala merkanzija tal-Unjoni;
(25)
"gestjoni tar-riskju" tfisser l-identifikazzjoni sistematika tar-riskju, inkluża dik permezz ta' kontrolli każwali, u l-implimentazzjoni tal-miżuri kollha meħtieġa biex tiġi limitata l-espożizzjoni għar-riskju;
(26)
"rilaxx ta’ merkanzija" tfisser l-att li bih l-awtoritajiet doganali jagħmlu merkanzija disponibbli għall-għanijiet speċifikati għall-proċedura doganali li taħtha hija tqiegħdet;
(27)
"superviżjoni doganali" tfisser l-azzjoni meħuda b’mod ġenerali mill-awtoritajiet doganali bil-ħsieb li jiżguraw li jkunu osservati l-leġislazzjoni doganali u, fejn ikun il-każ, provvedimenti oħra applikabbli għal merkanzija soġġetta għal tali azzjoni;
(28)
"ħlas lura" tfisser ir-rifużjoni ta’ ammont mid-dazju li tħallas fuq l-importazzjoni jew l-esportazzjoni;
(29)
"maħfra" tfisser ħelsien mill-obbligu li jitħallas ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li ma kienx tħallas;
(30)
"merkanzija pproċessata" tfisser merkanzija mqiegħda taħt proċedura ta’ ipproċessar li tkun għaddiet minn operazzjonijiet ta’ pproċessar;
(31)
"persuna stabbilita fit-territorju doganali tal-Unjoni" tfisser:
(a)
fil-każ ta’ persuna fiżika, kwalunkwe persuna li jkollha r-residenza abitwali tagħha fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
fil-każ ta’ persuna ġuridika jew assoċjazzjoni ta’ persuni, kwalunkwe persuna li jkollha uffiċċju reġistrat, kwartieri ċentrali jew stabbiliment permanenti ta’ negozju tagħha fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(32)
"stabbiliment permanenti ta' negozju" tfisser post fiss ta' negozju, fejn ikunu permanentement preżenti r-riżorsi umani u tekniċi meħtieġa, u li minnu jsiru, totalment jew parzjalment, l-operazzjonijiet b'rabta doganali ta' persuna;
(33)
"preżentazzjoni ta' merkanzija lid-dwana" tfisser in-notifika lill-awtoritajiet doganali tal-wasla ta' merkanzija fl-uffiċċju doganali jew fi kwalunkwe post ieħor indikat jew approvat mill-awtoritajiet doganali u tad-disponibbiltà ta' dik il-merkanzija għal kontrolli doganali;
(34)
"detentur tal-merkanzija" tfisser il-persuna li tkun il-proprjetarja tal-merkanzija jew li jkollha dritt simili biex tiddisponi minnha jew li jkollha l-kontroll fiżiku tagħha;
(35)
"detentur tal-proċedura" tfisser:
(a)
il-persuna li tippreżenta d-dikjarazzjoni doganali, jew li f’isimha tkun ippreżentata dik id-dikjarazzjoni; jew
(b)
il-persuna li lilha kienu trasferiti d-drittijiet u l-obbligi fir-rigward ta' proċedura doganali;
(36)
"miżuri ta’ politika kummerċjali" tfisser miżuri mhux tariffarji stabbiliti, bħala parti mill-politika kummerċjali komuni, f’forma ta’ provvedimenti tal-Unjoni li jirregolaw il-kummerċ internazzjonali ta' merkanzija;
(37)
"operazzjonijiet ta’ pproċessar" tfisser kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
xogħol fuq merkanzija, inkluż il-muntaġġ jew l-assemblaġġ tagħha jew it-twaħħil tagħha ma' merkanzija oħra;
(b)
l-ipproċessar ta' merkanzija;
(c)
il-qerda ta' merkanzija;
(d)
it-tiswija ta' merkanzija, inklużi r-restawrar tagħha u s-sistemazzjoni tagħha;
(e)
l-użu ta’ merkanzija li ma tinstabx fil-prodotti pproċessati, iżda li tippermetti jew tiffaċilita l-produzzjoni ta’ dawk il-prodotti, anke jekk eżawrita kompletament jew parzjalment fil-proċess (aċċessorji tal-produzzjoni);
(38)
"rata ta’ rendiment" tfisser il-kwantità jew il-persentaġġ ta’ prodotti pproċessati ottenuti mill-ipproċessar ta’ kwantità partikolari ta’ merkanzija mqiegħda taħt proċedura ta’ pproċessar;
(39)
"deċiżjoni" tfisser kwalunkwe att mill-awtoritajiet doganali marbut mal-leġislazzjoni doganali li jagħti deċiżjoni dwar każ partikolari, u li jkollu effetti legali fuq il-persuna jew persuni kkonċernati;
(40)
"trasportatur" tfisser
(a)
fil-kuntest tad-dħul, il-persuna li ddaħħal il-merkanzija, jew li tassumi r-responsabbiltà għall-ġarr tal-merkanzija, fit-territorju doganali tal-Unjoni. Madankollu,
(i)
fil-każ ta' trasport b'aktar minn mezz wieħed, 'trasportatur' tfisser il-persuna li tħaddem il-mezz ta' trasport li, ladarba mdaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni, jiċċaqlaq indipendentement bħala mezz attiv ta' trasport;
(ii)
fil-każ ta' traffiku marittimu jew bl-ajru taħt ftehim ta' kondiviżjoni jew kuntrattazzjoni ta' vettura, "trasportatur" tfisser il-persuna li tikkonkludi kuntratt u toħroġ polza ta' kargu jew polza tat-tagħbija bl-ajru għall-ġarr effettiv tal-merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
fil-kuntest tal-ħruġ, il-persuna li toħroġ il-merkanzija, jew li tassumi responsabbiltà għall-ġarr tal-merkanzija, 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni. Madankollu:
(i)
fil-każ ta' trasport b'aktar minn mezz wieħed, fejn il-mezz attiv ta' trasport li jħalli t-territorju doganali tal-Unjoni jkun biss qed jittrasporta mezz ieħor ta' trasport li, wara l-wasla tal-mezz attiv ta' trasport fid-destinazzjoni tiegħu, ser jiċċaqlaq indipendentement bħala mezz attiv ta' trasport, 'trasportatur' tfisser il-persuna li ser tħaddem il-mezz ta' trasport li ser jiċċaqlaq indipendentement ladarba l-mezz ta' trasport li jħalli t-territorju doganali tal-Unjoni jkun wasal fid-destinazzjoni tiegħu;
(ii)
fil-każ ta' traffiku marittimu jew bl-ajru taħt ftehim ta' kondiviżjoni jew kuntrattazzjoni ta' vettura, ‘trasportatur’ tfisser il-persuna li kkonkludiet kuntratt, u ħarġet polza ta' kargu jew polza tat-tagħbija bl-ajru, għall-ġarr effettiv tal-merkanzija 'l barra mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(41)
"kummissjoni ta' xiri" tfisser imposta mħallsa minn importatur lil aġent talli jirrappreżentah fix-xiri ta' merkanzija li tiġi valutata.
KAPITOLU 2
Drittijiet u obbligi ta' persuni fir-rigward tal-leġislazzjoni doganali
Taqsima 1
Għoti Ta’ Informazzjoni
Artikolu 6
Mezzi għall-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni u rekwiżiti komuni tad-data
1. L-iskambji kollha ta’ informazzjoni bħal dikjarazzjonijiet, applikazzjonijiet jew deċiżjonijiet bejn awtoritajiet doganali u bejn operaturi ekonomiċi u awtoritajiet doganali u l-ħażna ta’ tali informazzjoni, kif meħtieġa taħt il-leġislazzjoni doganali, għandhom ikunu magħmula bl-użu ta’ tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data.
2. Għandhom jitfasslu rekwiżiti komuni tad-data għall-fini tal-iskambju u l-ħażna tal-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 1.
3. Jistgħu jintużaw mezzi ta' skambju u ta' ħażna ta' informazzjoni, minbarra t-tekniki tal-pproċessar elettroniku tad-data msemmija fil-paragrafu 1, kif ġej:
(a)
fuq bażi permanenti fejn jiġi debitament ġustifikat mit-tip ta' traffiku jew fejn l-użu ta' tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data ma jkunx adattat għall-formalitajiet doganali kkonċernati;
(b)
fuq bażi temporanja, fil-każ ta’ waqfien temporanju tas-sistema kompjuterizzata tal-awtoritajiet doganali jew tal-operaturi ekonomiċi.
4. B'deroga mill-paragrafu 1, il-Kummissjoni tista' tadotta, f'każijiet eċċezzjonali, deċiżjonijiet li jippermettu lil Stat Membru wieħed jew aktar li jużaw mezzi għall-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni oħra għajr tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data.
Tali deċiżjoni dwar deroga għandha tkun ġustifikata mis-sitwazzjoni speċifika tal-Istat Membru li jitlobha u d-deroga għandha tingħata għal perijodu speċifiku ta' żmien. Id-deroga għandha tkun riveduta perjodikament u tista' tkun estiża għal perijodi speċifiċi oħra ta' żmien wara applikazzjoni ulterjuri mill-Istat Membru li lilu tkun indirizzata. Din għandha tkun revokata meta ma tkunx ġustifikata aktar.
Id-deroga m'għandhiex taffettwa l-iskambju ta' informazzjoni bejn l-Istat Membru li lilu tkun indirizzata u Stati Membri oħra u lanqas l-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni fi Stati Membri oħra għall-għan tal-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali.
Artikolu 7
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni hija mogħtija s-setgħa biex tadotta atti delegati, taħt l-Artikolu 284, li jiddeterminaw dawn li ġejjin:
(a)
ir-rekwiżiti komuni tad-data msemmija fl-Artikolu 6(2), waqt li tikkonsidra l-ħtieġa li jitwettqu l-formalitajiet doganali stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali u n-natura u l-għanijiet tal-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni msemmija fl-Artikolu 6(1);
(b)
il-każijiet speċifiċi fejn jistgħu jintużaw mezzi għall-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni, għajr tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data, skont il-punt (a) tal-Artikolu 6(3);
(c)
it-tip ta' informazzjoni u d-dettalji li għandhom jinsabu fir-reġistri msemmija fl-Artikoli 148(4) u 214(1).
Artikolu 8
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni:
(a)
fejn meħtieġ, il-format u l-kodiċi tar-rekwiżiti komuni tad-data msemmija fl-Artikolu 6(2);
(b)
ir-regoli proċedurali dwar l-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni li jistgħu jsiru permezz ta' mezzi għajr it-tekniki tal-ipproċessar elettroniku tad-data msemmija fl-Artikolu 6(3).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta d-deċiżjonijiet dwar id-derogi imsemmija fl-Artikolu 6(3) permezz ta' atti ta' implimentazzjoni.
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 285(2).
Artikolu 9
Ir-reġistrazzjoni
1. L-operaturi ekonomiċi stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni għandhom jirreġistraw mal-awtoritajiet doganali responsabbli għall-post fejn ikunu stabbiliti.
2. F'każijiet speċifiċi, operaturi ekonomiċi li mhumiex stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni għandhom jirreġistraw mal-awtoritajiet doganali responsabbli għall-post fejn huma jippreżentaw dikjarazzjoni jew japplikaw għal deċiżjoni għall-ewwel darba.
3. Persuni oħra għajr l-operaturi ekonomiċi m'għandhomx ikunu meħtieġa jirreġistraw mal-awtoritajiet doganali sakemm mhux provdut mod ieħor.
Fejn persuni msemmija fl-ewwel subparagrafu jkunu meħtieġa jirreġistraw, għandu japplka dan li ġej:
(a)
f'każ li jkunu stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni, huma għandhom jirreġistraw mal-awtoritajiet doganali responsabbli għall-post fejn ikunu stabbiliti;
(b)
f'każ li ma jkunux stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni, huma għandhom jirreġistraw mal-awtoritajiet doganali responsabbli għall-post fejn huma jippreżentaw dikjarazzjoni jew japplikaw għal deċiżjoni għall-ewwel darba.
4. F'każijiet speċifiċi, l-awtoritajiet doganali għandhom jinvalidaw ir-reġistrazzjoni.
Artikolu 10
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-każijiet imsemmija fl-Artikolu 9(2), fejn operaturi ekonomiċi li ma jkunux stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni jkunu meħtieġa jirreġistraw mal-awtoritajiet doganali;
(b)
il-każijiet imsemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 9(3), fejn persuni oħra għajr operaturi ekonomiċi jkunu meħtieġa jirreġistraw mal-awtoritajiet doganali;
(c)
il-każijiet imsemmija fl-Artikolu 9(4), fejn l-awtoritajiet doganali jinvalidaw reġistrazzjoni.
Artikolu 11
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, l-awtorità doganali responsabbli għar-reġistrazzjoni msemmija fl-Artikolu 9.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 12
Il-komunikazzjoni ta' informazzjoni u l-protezzjoni tad-data
1. L-informazzjoni kollha miksuba mill-awtoritajiet doganali waqt il-qadi tad-dmir tagħhom li fin-natura tagħha hi kunfidenzjali jew li hi provduta fuq bażi konfidenzjali għandha tkun koperta bl-obbligu tas-sigriet professjonali. Ħlief kif provdut fl-Artikolu 47(2), tali informazzjoni m’għandhiex tkun żvelata mill-awtoritajiet kompetenti mingħajr il-permess espress tal-persuna jew tal-awtorità li pprovdietha.
Tali informazzjoni tista’, madankollu, tkun żvelata mingħajr permess fejn l-awtoritajiet doganali huma obbligati jew awtorizzati biex jagħmlu hekk skont provvedimenti fis-seħħ, b’mod partikolari fir-rigward tal-protezzjoni tad-data, jew b’konnessjoni ma’ proċeduri legali.
2. L-informazzjoni kunfidenzjali msemmija fil-paragrafu 1 tista' tkun ikkomunikata lill-awtoritajiet doganali u awtoritajiet kompetenti oħra ta’ pajjiżi jew territorji barra mit-territorju doganali tal-Unjoni għall-għanijiet tal-kooperazzjoni doganali ma' dawk il-pajjiżi jew territorji fil-qafas ta’ ftehim internazzjonali jew leġislazzjoni tal-Unjoni fil-qasam tal-politika kummerċjali komuni.
3. Kwalunkwe żvelar jew komunikazzjoni ta' informazzjoni kif imsemmi fil-paragrafi 1 u 2 għandha tiżgura livell adegwat ta' protezzjoni tad-data f'konformità sħiħa mal-provvedimenti fis-seħħgħall-protezzjoni tad-data.
Artikolu 13
L-iskambju ta’ informazzjoni addizzjonali bejn l-awtoritajiet doganali u l-operaturi ekonomiċi
1. L-awtoritajiet doganali u l-operaturi ekonomiċi jistgħu jagħmlu skambju ta’ kwalunkwe informazzjoni mhix speċifikament meħtieġa taħt il-leġislazzjoni doganali, b’mod partikolari għall-għan ta’ kooperazzjoni reċiproka fl-identifikazzjoni u fil-kontroreazzjoni għar-riskju. Dak l-iskambju jista’ jsir taħt ftehim bil-miktub u jista’ jinkludi aċċess għas-sistemi tal-kompjuter tal-operaturi ekonomiċi mill-awtoritajiet doganali.
2. Kwalunkwe informazzjoni pprovduta minn waħda mill-partijiet lill-oħra waqt il-kooperazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun kunfidenzjali ħlief jekk iż-żewġ partijiet jiftiehmu mod ieħor.
Artikolu 14
L-għoti ta’ informazzjoni mill-awtoritajiet doganali
1. Kwalunkwe persuna tista’ titlob informazzjoni lill-awtoritajiet doganali dwar l-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali. Tali talba tista’ tkun rifjutata fejn ma tirriferix għal attività marbuta ma’ kummerċ internazzjonali tal-merkanzija li fil-fatt hi prevista.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom iżommu djalogu regolari mal-operaturi ekonomiċi u ma' awtoritajiet oħra involuti fil-kummerċ internazzjonali tal-merkanzija. Huma għandhom jippromwovu t-trasparenza billi jagħmlu l-leġislazzjoni doganali, id-deċiżjonijiet amministrattivi ġenerali u l-formoli tal-applikazzjoni disponibbli bla xkiel, fejn prattiku mingħajr ħlas, u permezz tal-Internet.
Artikolu 15
L-għoti ta’ informazzjon lill-awtoritajiet doganali
1. Kwalunkwe persuna direttament jew indirettament involuta fit-twettiq tal-formalitajiet doganali jew ta’ kontrolli doganali, fuq it-talba tal-awtoritajiet doganali u fi kwalunkwe limitu ta’ żmien speċifikat, għandha tipprovdi lil dawk l-awtoritajiet bid-dokumenti u l-informazzjoni kollha meħtieġa, f’forma xierqa, u l-għajnuna kollha meħtieġa għat-twettiq ta’ dawk il-formalitajiet jew kontrolli.
2. Il-preżentazzjoni ta’ dikjarazzjoni doganali, dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ, dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid jew notifika ta' esportazzjoni mill-ġdid, minn persuna lill-awtoritajiet doganali, jew il-preżentazzjoni ta’ applikazzjoni għal awtorizzazzjoni jew kwalunkwe deċiżjoni oħra, tirrendi l-persuna kkonċernata responsabbli għal dan li ġej:
(a)
il-preċiżjoni u l-kompletezza tal-informazzjoni mogħtija fid-dikjarazzjoni, fin-notifika jew fl-applikazzjoni;
(b)
l-awtentiċità, preċiżjoni u validità ta’ kwalunkwe dokument li jappoġġa d-dikjarazzjoni, in-notifika jew l-applikazzjoni;
(c)
fejn applikabbli, konformità mal-obbligi kollha marbutin mat-tqegħid tal-merkanzija inkwistjoni taħt il-proċedura doganali kkonċernata, jew mat-tmexxija tal-operazzjonijiet awtorizzati.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika wkoll għall-għoti ta’ kwalunkwe informazzjoni fi kwalunkwe forma oħra mitluba minn, jew mogħtija lill-awtoritajiet doganali.
Fejn id-dikjarazzjoni, jew in-notifika jkunu ppreżentati, l-applikazzjoni tkun ippreżentata, jew l-informazzjoni tingħata, minn rappreżentant doganali tal-persuna kkonċernata kif imsemmi fl-Artikolu 18, dak ir-rappreżentant doganali għandu jkun marbut ukoll bl-obbligi stabbiliti fl-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
Artikolu 16
Is-sistemi elettroniċi
1. L-Istati Membri għandhom jikkooperaw mal-Kummissjoni biex jiżviluppaw, iżommu u jħaddmu sistemi elettroniċi għall-iskambju ta’ informazzjoni bejn awtoritajiet doganali u mal-Kummissjoni, u għall-ħażna ta’ tali informazzjoni, f'konformità mal-Kodiċi.
2. Stati Membri li lilhom ingħatat deroga skont l-Artikolu 6(4) m'għandhomx ikunu mitluba jiżviluppaw, iżommu u jħaddmu fl-ambitu ta' dik id-deroga s-sistemi elettroniċi msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
Artikolu 17
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, l-arranġamenti tekniċi għall-iżvilupp, iż-żamma u tħaddim tas-sistemi elettroniċi msemmija fl-Artikolu 16(1).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Ir-rappreżentanza doganali
Artikolu 18
Ir-rappreżentant doganali
1. Kwalunkwe persuna tista’ taħtar rappreżentant doganali.
Tali rappreżentanza tista’ jew tkun diretta, f’liema każ ir-rappreżentant doganali għandu jaġixxi f’isem u għan-nom ta’ persuna oħra, jew indiretta, f’liema każ ir-rappreżentant doganali għandu jaġixxi f’ismu proprju iżda għan-nom ta’ persuna oħra.
2. Rappreżentant doganali għandu jkun stabbilit fit-territorju doganali tal-Unjoni.
Ħlief fejn ipprovdut mod ieħor, għandu jingħata eżoneru minn dak ir-rekwiżit fejn ir-rappreżentant doganali jaġixxi f'isem persuni li mhumiex meħtieġa jkunu stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni.
3. L-Istati Membri jistgħu jiddeterminaw, f'konformità mal-liġi tal-Unjoni, il-kondizzjonijiet li taħthom rappreżentant doganali jista' jipprovdi servizzi fl-Istat Membru fejn huwa stabbilit. Madankollu, mingħajr ħsara għall-applikazzjoni ta’ kriterji inqas stretti mill-Istat Membru kkonċernat, rappreżentant doganali li jikkonforma mal-kriterji stabbiliti fil-punti (a) sa (d) tal-Artikolu 39 għandu jkollu d-dritt jipprovdi tali servizzi fi Stat Membru ieħor minbarra dak fejn huwa stabbilit.
4. L-Istati Membri jistgħu japplikaw il-kondizzjonijiet determinati f'konformità mal-ewwel sentenza tal-paragrafu 3 għal rappreżentanti doganali mhux stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni.
Artikolu 19
L-għoti ta’ setgħa ta' rappreżentanza
1. Meta jkun qed jittratta mal-awtoritajiet doganali, rappreżentant doganali għandu jiddikjara li qed jaġixxi għan-nom tal-persuna rappreżentata u għandu jispeċifika jekk ir-rappreżentanza hijiex diretta jew indiretta.
Il-persuni li jonqsu milli jiddikjaraw li qed jaġixxu bħala rappreżentanti doganali, jew li jiddikjaraw li qed jaġixxu bħala rappreżentanti doganali mingħajr ma jingħataw is-setgħa li jagħmlu dan, għandhom jitqiesu bħala li jaġixxu għan-nom proprju tagħhom jew f’isimhom stess.
2. L-awtoritajiet doganali jistgħu jesiġu li persuni li jiddikjaraw li qed jaġixxu bħala rappreżentanti doganali jagħtu prova li ngħataw is-setgħa ta' rappreżentanza mill-persuna rappreżentata.
F'każijiet speċifiċi, l-awtoritajiet doganali m'għandhomx jitolbu li tingħata tali prova.
3. L-awtoritajiet doganali m'għandhomx jirrikjedu li persuna, li taġixxi bħala rappreżentant doganali, li twettaq atti u formalitajiet fuq bażi regolari, tagħti f'kull okkażjoni prova tas-setgħa, sakemm tali persuna tkun f'pożizzjoni li tagħti tali prova fuq talba mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 20
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-każijiet fejn ma japplikax l-eżoneru msemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 18(2);
(b)
il-każijiet fejn il-prova tal-għoti tas-setgħa msemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 19(2) ma tintalabx mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 21
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali dwar l-għoti u l-ippruvar tad-dritt imsemmi fl-Artikolu 18(3).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 3
Deċiżjonijiet marbutin mal-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali
Artikolu 22
Deċiżjonijiet meħuda wara applikazzjoni
1. Fejn persuna tapplika għal deċiżjoni dwar l-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali, dik il-persuna għandha tagħti l-informazzjoni kollha mitluba mill-awtoritajiet doganali kompetenti biex huma jkunu jistgħu jieħdu dik id-deċiżjoni.
Deċiżjoni tista’ ssir applikazzjoni għaliha ukoll minn, u tittieħed fir-rigward ta’, diversi persuni, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali.
Ħlief fejn provdut mod ieħor, l-awtorità doganali kompetenti għandha tkun dik li tinsab fil-post fejn ikunu miżmuma jew fejn ikunu aċċessibbli l-kontijiet prinċipali tal-applikant għal skopijiet ta’ dwana, u fejn issir għall-anqas parti mill-attivitajiet li għandhom ikunu koperti mid-deċiżjoni.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom, mingħajr dewmien u sa mhux aktar tard minn 30 jum minn meta rċevew l-applikazzjoni għal deċiżjoni, jivverifikaw jekk humiex sodisfatti l-kondizzjonijiet għall-aċċettazzjoni ta' dik l-applikazzjoni.
Fejn l-awtoritajiet doganali jistabbilixxu li l-applikazzjoni fiha l-informazzjoni kollha meħtieġa, huma għandhom jikkomunikaw l-aċċettazzjoni tagħha lill-applikant fil-perijodu speċifikat fl-ewwel subparagrafu.
3. L-awtorità doganali kompetenti għandha tieħu deċiżjoni kif imsemmi fil-paragrafu 1 u għandha tinnotifika lill-applikant mingħajr dewmien u, mhux aktar tard minn 120 jum mid-data tal-aċċettazzjoni tal-applikazzjoni, ħlief fejn provdut mod ieħor.
Fejn l-awtoritajiet doganali ma jistgħux jikkonformaw mal-limitu ta’ żmien għat-teħid ta' deċiżjoni, leġishuma għandhom jgħarrfu lill-applikant b’dan il-fatt qabel ma jiskadi dak il-limitu ta’ żmien, fejn jagħtu r-raġunijiet u jindikaw perijodu ta’ żmien ulterjuri li jikkunsidraw meħtieġ biex tittieħed deċiżjoni. Ħlief fejn provdut mod ieħor, dak il-perijodu ta' żmien ulterjuri m'għandux jaqbeż 30 jum.
Mingħajr ħsara għat-tienu subparagrafu, l-awtoritajiet doganali jistgħu jestendu l-limitu ta' żmien għat-teħid ta' deċiżjoni, kif stipulat fil-leġislazzjoni doganali, fejn l-applikant jitlob estensjoni biex jagħmel aġġustamenti sabiex jiżgura li jkunu sodisfatti l-kondizzjonijiet u l-kriterji. Dawk l-aġġustamenti u l-perijodu ulterjuri ta' żmien meħtieġ biex jitwettqu għandhom jkunu kkomunikati lill-awtoritajiet doganali, li għandhom jiddeċiedu dwar l-estensjoni.
4. Ħlief fejn speċifikat mod ieħor fid-deċiżjoni jew fil-leġislazzjoni doganali, id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ mid-data li fiha l-applikant ikun irċeviha, jew li fiha jitqies li jkun irċeviha. Ħlief fil-każjiet previsti fl-Artikolu 45(2), id-deċiżjonijiet adottati jkunu infurzabbli mill-awtoritajiet doganali minn dik id-data.
5. Ħlief fejn provdut b'mod ieħor fil-leġislazzjoni doganali, id-deċiżjoni għandha tkun valida mingħajr limiti ta' żmien.
6. Qabel tittieħed deċiżjoni li taffettwa b’mod negattiv lill-applikant, l-awtoritajiet doganali għandhom jikkomunikaw ir-raġunijiet li fuqhom bi ħsiebhom jibbażaw id-deċiżjoni tagħhom lill-applikant, li għandu jingħata l-opportunità li jesprimi l-opinjoni tiegħu f'perijodu preskritt mid-data li fiha jkun irċieva dik il-komunikazzjoni jew li fiha jitqies li jkun irċeviha. Wara li jiskadi dak il-perijodu, l-applikant għandu jkun mgħarraf, fil-mod xieraq, bid-deċiżjoni.
L-ewwel subparagrafu m'għandux japplika fi kwalunkwe waħda mill-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn jikkonċerna deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 33(1);
(b)
f'każ ta' rifjut tal-benefiċċju ta' kwota tariffarja fejn il-volum tal-kwota tariffarja speċifikat jintlaħaq kif imsemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 56(4);
(c)
fejn in-natura jew il-livell ta' theddida għas-sikurezza u s-sigurtà tal-Unjoni u r-residenti tagħha, għal saħħet il-bniedem, l-annimali jew il-pjanti, għall-ambjent jew għall-konsumaturi teħtieġ hekk;
(d)
fejn id-deċiżjoni jkollha l-għan li tiżgura l-implimentazzjoni ta' deċiżjoni oħra li għaliha jkun ġie applikat l-ewwel subparagrafu, mingħajr ħsara għal-liġi tal-Istat Membru kkonċernat;
(e)
fejn jippreġudika investigazzjonijiet mibdija biex tkun miġġielda l-frodi;
(f)
f'każijiet speċifiċi oħra.
7. Deċiżjoni li taffettwa lill-applikant b'mod negattiv għandha tiddikjara r-raġunijiet li fuqhom tkun ibbażata u għandha tirriferi għad-dritt tal-appell previst fl-Artikolu 44.
Artikolu 23
Il-ġestjoni ta' deċiżjonijiet meħudin wara applikazzjoni
1. Id-detentur tad-deċiżjoni għandu jissodisfa l-obbligi li jirriżultaw mid-deċiżjoni.
2. Id-detentur tad-deċiżjoni għandu jgħarraf lill-awtoritajiet doganali mingħajr dewmien dwar kwalunkwe fattur li jinqala' wara li tittieħed id-deċiżjoni, li jista' jinfluwenza il-kontinwazzjoni jew il-kontenut tagħha.
3. Mingħajr ħsara għall-provvedimenti stabbiliti f’oqsma oħra li jispeċifikaw il-każijiet li fihom id-deċiżjonijiet huma invalidi jew isiru ma jiswew xejn, l-awtoritajiet doganali li jkunu ħadu d-deċiżjoni jistgħu jannullawha, jemendawha jew jirrevokawha, fi kwalunkwe ħin, fejn hi ma tkunx konformi mal-leġislazzjoni doganali.
4. F' każijiet speċifiċi l-awtoritajiet doganali għandhom jagħmlu dan li ġej:
(a)
jerġgħu jevalwaw deċiżjoni mill-ġdid;
(b)
jissospendu deċiżjoni li m'għandhiex tkun annullata, revokata jew emendata.
5. L-awtoritajiet doganali għandhom jissorveljaw il-kondizzjonijiet u l-kriterji li għandhom jkunu sodisfatti mid-detentur ta' deċiżjoni. Huma għandhom ukoll jissorveljaw il-konformità mal-obbligi li jirriżultaw minn dik id-deċiżjoni. Fejn id-detentur tad-deċiżjoni jkun ilu stabbilit għal inqas minn tliet snin, l-awtoritajiet doganali għandhom jissorveljawh mill-qrib waqt l-ewwel sena wara li tittieħed id-deċiżjoni.
Artikolu 24
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
l-eċċezzjonijiet għat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 22(1);
(b)
il-kondizzjonijiet għall-aċċettazzjoni ta' applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 22(2);
(c)
il-limitu ta' żmien biex tittieħed deċiżjoni speċifika, inkluż l-estensjoni possibbli ta' dak il-limitu ta' żmien, skont l-Artikolu 22(3);
(d)
il-każijiet, imsemmija fl-Artikolu 22(4), fejn id-deċiżjoni ssir effettiva minn data li tkun differenti mid-data meta l-applikant jirċieviha jew jitqies li jkun irċieviha;
(e)
il-każijiet, imsemmija fl-Artikolu 22(5), fejn id-deċiżjoni mhix valida mingħajr limiti ta' żmien;
(f)
it-tul tal-perijodu msemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 22(6);
(g)
il-każijiet speċifiċi, imsemmija fil-punt (f) tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 22(6), fejn l-applikant ma jingħata ebda opportunità biex jesprimi l-fehma tiegħu;
(h)
il-każijiet u r-regoli għall-evalwazzjoni mill-ġdid u għas-sospensjoni ta’deċiżjonijiet skont l-Artikolu 23(4).
Artikolu 25
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, r-regoli proċedurali għal:
(a)
il-preżentazzjoni u l-aċċettazzjoni tal-applikazzjoni għal deċiżjoni, imsemmija fl-Artikolu 22(1) u (2);
(b)
teħid tad-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 22, inkluż, skont il-każ, il-konsultazzjoni tal-Istati Membri kkonċernati;
(c)
sorveljanza ta' deċiżjoni, skont l-Artikolu 23(5).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 26
Il-validità tad-deċiżjonijiet mal-Unjoni kollha
Ħlief fejn l-effett ta' deiċżjoni jkun limitat għal Stat Membru wieħed jew diversi Stati Membri, id-deċiżjonijiet marbutin mal-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali għandhom ikunu validi fit-territorju doganali kollu tal-Unjoni.
Artikolu 27
Annullament ta’ deċiżjonijiet favorevoli
1. L-awtoritajiet doganali għandhom jannullaw deċiżjoni favorevoli għad-detentur tad-deċiżjoni jekk ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
id-deċiżjoni tkun ittieħdet abbażi ta’ informazzjoni mhux korretta jew mhux sħiħa;
(b)
id-detentur tad-deċiżjoni kien jaf jew raġevolment kellu jkun jaf li l-informazzjoni ma kienitx korretta jew sħiħa;
(c)
kieku l-informazzjoni kienet korretta u sħiħa, id-deċiżjoni kienet tkun differenti.
2. Id-detentur tad-deċiżjoni għandu jkun notifikat bl-annullament tagħha.
3. L-annullament għandu jsir effettiv mid-data li fiha d-deċiżjoni inizjali issir effettiva, sakemm mhux speċifikat b’mod ieħor fid-deċiżjoni skont il-leġislazzjoni doganali.
Artikolu 28
Ir-revoka u l-emendar ta' deċiżjonijiet favorevoli
1. Deċiżjoni favorevoli għandha tkun revokata jew emendata meta, f'każijiet oħra għajr dawk imsemmija fl-Artikolu 27:
(a)
waħda jew aktar mill-kondizzjonijiet biex tittieħed dik id-deċiżjoni ma kinux sodisfatti jew m'għadhomx sodisfatti; jew
(b)
wara applikazzjoni mid-detentur tad-deċiżjoni.
2. Ħlief fejn ipprovdut mod ieħor, deċiżjoni favorevoli indirizzata lil diversi persuni tista’ tkun revokata fir-rigward ta’ persuna waħda biss li tonqos milli tirrispetta obbligu impost taħt dik id-deċiżjoni.
3. Id-detentur tad-deċiżjoni għandu jkun notifikat bir-revoka jew bl-emendament tagħha.
4. L-Artikolu 22(4) għandu japplika għar-revoka jew l-emendament tad-deċiżjoni.
Iżda, f’każijiet eċċezzjonali fejn l-interessi leġittimi tad-detentur tad-deċiżjoni hekk jeħtieġu, l-awtoritajiet doganali jistgħu jiddifferixxu d-data li fiha jsiru effettivi r-revoka jew l-emendament sa b'sena. Dik id-data għandha tkun indikata fid-deċiżjoni ta' revoka jew ta' emendament.
Artikolu 29
Deċiżjonijiet meħuda mingħajr applikazzjoni minn qabel
Ħlief meta awtorità doganali taġixxi bħala awtorità ġudizzjarja, l-Artikoli 22(4), (5), (6) u (7), l-Artikolu 23(3) u l-Artikoli 26, 27 u 28 għandhom japplikaw ukoll għad-deċiżjonijiet meħuda mill-awtoritajiet doganali mingħajr ma ssir applikazzjoni minn qabel mill-persuna kkonċernata.
Artikolu 30
Il-limitazzjonijiet applikabbli għal deċiżjonijiet dwar merkanzija mqgħieda taħt proċedura doganali jew f'ħażna temporanja
Ħlief fejn il-persuna kkonċernata titlob hekk, ir-revoka, l-emendar jew is-sospensjoni ta' deċiżjoni favorevoli m'għandhomx jaffettwaw merkanzija li, fil-mument li jsiru effettivi r-revoka, l-emenda jew is-sospensjoni, tkun diġà tqiegħdet u għadha taħt proċedura doganali jew f'ħażna temporanja bis-saħħa tad-deċiżjoni rrevokata, emendata jew sospiża.
Artikolu 31
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati taħt l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-każijiet, imsemmija fl-Artikolu 28(2), fejn deċiżjoni favorevoli indirizzata lil diversi persuni tista' tkun revokata anki fir-rigward ta' persuni oħra għajr il-persuna li tonqos milli tissodisfa obbligu impost skont dik id-deċiżjoni;
(b)
il-każijiet eċċezzjonali, fejn l-awtoritajiet doganali jistgħu jiddifferixxu d-data meta ssir effettiva revoka jew emenda skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 28(4).
Artikolu 32
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali għall-annullament, ir-revoka jew l-emendar ta' deċiżjonijiet favorevoli.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 33
Deċiżjonijiet marbutin ma' informazzjoni vinkolanti
1. L-awtoritajiet doganali għandhom, wara applikazzjoni, jieħdu deċiżjonijiet marbutin mal-informazzjoni vinkolanti dwar it-tariffi (deċiżjonijiet BTI), jew deċiżjonijiet marbutin mal-informazzjoni vinkolanti dwar l-oriġini (deċiżjonijiet BOI).
Tali applikazzjoni m' għandhiex tkun aċċettata fi kwalunkwe waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
fejn l-applikazzjoni ssir, jew diġà saret, fl-istess uffiċċju doganali jew f’ieħor, minn jew f’isem id-detentur ta’ deċiżjoni fir-rigward tal-istess merkanzija u, għal deċiżjonijiet BOI, taħt l-istess ċirkostanzi li jiddeterminaw l-akkwist ta’ oriġini;
(b)
fejn l-applikazzjoni m’għandhiex x’taqsam ma’ ebda użu intiż tad-deċiżjoni BTI jew BOI jew kwalunkwe użu intiż ta’ proċedura doganali.
2. Id-deċiżjonijiet BTI jew BOI għandhom ikunu vinkolanti biss fir-rigward tal-klassifikazzjoni tariffarja jew id-determinazzjoni tal-oriġini tal-merkanzija:
(a)
għall-awtoritajiet doganali, fil-konfront tad-detentur tad-deċiżjoni, fir-rigward biss ta’ merkanzija li għaliha tlestew il-formalitajiet doganali wara d-data li fiha d-deċiżjoni ssir effettiva;
(b)
għad-detentur tad-deċiżjoni, fil-konfront tal-awtoritajiet doganali, biss b’effett mid-data li fiha jkun irċeva, jew hu meqjus bħala li rċieva, in-notifika tad-deċiżjoni.
3. Id-deċiżjonijiet BTI jew BOI għandhom ikunu validi għal perijodu ta’ tliet snin mid-data li fiha d-deċiżjoni ssir effettiva.
4. Għall-applikazzjoni ta' deċiżjoni BTI jew BOI fil-kuntest ta' proċedura doganali partikolari, id-detentur tad-deċiżjoni għandu jkun jista' jagħti prova li:
(a)
fil-każ ta’ deċiżjoni BTI, il-merkanzija ddikjarata tikkorrispondi f’kull rispett għal dik deskritta fid-deċiżjoni;
(b)
fil-każ ta’ deċiżjoni BOI, il-merkanzija inkwistjoni u ċ-ċirkostanzi li jiddeterminaw il-ksib tal-oriġini jikkorrispondu f’kull rispett għall-merkanzija u ċirkostanzi deskritti fid-deċiżjoni.
Artikolu 34
Ġestjoni ta' deċiżjonijiet marbuta ma' informazzjoni vinkolanti
1. Deċiżjoni BTI għandha titlef il-validità tagħha qabel tmiem il-perijodu msemmi fl-Artikolu 33(3) fejn hija ma tibqax konformi mal-liġi, bħala riżultat ta' kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
l-adozzjoni ta' emenda għan-nomenklaturi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 56(2);
(b)
l-adozzjoni tal-miżuri msemmija fl-Artikolu 57(4);
b'effett mid-data ta' applikazzjoni ta' tali emenda jew miżuri.
2. Deċiżjoni BOI għandha titlef il-validità tagħha qabel tmiem il-perijodu msemmi fl-Artikolu 33(3), fi kwalunkwe wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn jkun adottat regolament jew jintlaħaq ftehim minn, u jsir applikabbli fl-Unjoni u d-deċiżjoni BOI ma tibqax konformi mal-liġi li b’hekk tkun stabbilita, b'effett mid-data ta' applikazzjoni ta' dak ir-regolament jew ftehim;
(b)
fejn hija ma tkunx aktar kompatibbli mal-Ftehim dwar ir-Regoli ta' Oriġini stabbilit mill-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) jew man-noti ta' spjegazzjoni jew opinjoni ta' oriġini adottata għall-interpretazzjoni ta' dak il-Ftehim, b'effett mid-data tal-pubblikazzjoni tagħhom f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
3. Id-deċiżjonijiet BTI jew BOI m'għandhomx jitilfu l-validità tagħhom b'effett retroattiv.
4. B’deroga mill-Artikolu 23(3) u l-Artikolu 27, deċiżjonijiet BTI u BOI għandhom ikunu annullati fejn ikunu bbażati fuq informazzjoni mill-applikanti li mhix preċiża jew li mhix sħiħa.
5. Deċiżjonijiet BTI u BOI għandhom ikunu rrevokati skont l-Artikolu 23(3) u l-Artikolu 28. Madankollu, dawn id-deċiżjonijiet m'għandhomx jkunu revokati wara applikazzjoni tad-detentur tad-deċiżjoni.
6. Id-deċiżjonijiet BTI u BOI ma jistgħux jkunu emendati.
7. L-awtoritajiet doganali għandhom jirrevokaw deċiżjonijiet BTI:
(a)
fejn dawn ma jkunux għadhom kompatibbli mal-interpretazzjoni ta' xi waħda min-nomenklaturi msemmija fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 56(2)(b’ riżultat ta’ kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(i)
noti ta' spjegazzjoni msemmija fit-tieni inċiż tal-punt (a) tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 tat-23 ta' Lulju 1987 dwar it-tariffi u nomenklatura statistikali u dwar it-Tariffa Doganali Komuni (13), b'effett mid-data tal-pubblikazzjoni tagħhom f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea;
(ii)
sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, b'effett mid-data tal-pubblikazzjoni tal-parti operattiva tas-sentenza f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea;
(iii)
deċiżjonijiet ta' klassifikazzjoni, opinjonijiet ta' klassifikazzjoni jew emendi għan-noti ta' spjegazzjoni tan-Nomenklatura tas-Sistema Armonizzata ta’ Deskrizzjoni u Kodifikazzjoni tal-Merkanzija, adottati mill-Organizzazzjoni stabbilita mill-Konvenzjoni li tistabbilixxi Kunsill għall-Kooperazzjoni Doganali, magħmula fi Brussell fil-15 ta' Diċembru 1950, b'effett mid-data tal-pubblikazzjoni tal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni fis-serje "C"ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea; jew
(b)
f'każijiet speċifiċi oħra.
8. Id-deċiżjonijiet BOI għandhom jkunu revokati:
(a)
fejn ma jibqgħux kompatibbli ma' sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, b'effett mid-data tal-pubblikazzjoni tal-parti operattiva tas-sentenza f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea; jew
(b)
f'każijiet speċifiċi oħra.
9. Fejn ikunu japplikabbli l-punt (b) tal-paragrafu 1 jew il-paragrafi 2, 7 jew 8, xorta tista' tintuża deċiżjoni BTI jew BOI fir-rigward ta' kuntratti vinkolanti li kienu bbażati fuq dik id-deċiżjoni u li kienu konklużi qabel hija tilfet il-validità tagħha jew qabel hija kienet revokata. Dak l-użu estiż m'għandux japplika fejn deċiżjoni BOI tittieħed għal merkanzija li għandha tkun esportata.
L-użu estiż msemmi fl-ewwel subparagrafu m'għandux jaqbeż sitt xhur mid-data meta deċiżjoni BTI jew BOI ma tibqax valida jew tkun revokata. Madankollu, miżura msemmija fl-Artikolu 57(4) jew fl-Artikolu 67 tista' teskludildak l-użu estiż jew tistabbilixxi perijodu iqsar ta' żmien. Fil-każ ta' prodotti li dwarhom jkun ippreżentat ċertifikat ta' importazzjoni jew ta' esportazzjoni meta jitwettqu l-formalitajiet doganali, il-perijodu ta' sitt xhur għandu jkun sostitwit mill-perijodu ta' validità taċ-ċertifikat.
Sabiex jibbenefika mill-użu estiż ta' deċiżjoni BTI jew BOI, id-detentur ta' dik id-deċiżjoni għandu jippreżenta applikazzjoni lill-awtorità doganali li ħadet id-deċiżjoni fi żmien 30 jum mid-data meta tieqaf tkun valida jew tkun revokata, fejn jindika l-kwantitajiet li għalihom qed jintalab perijodu ta' użu estiż u l-Istat Membru jew Stati Membri fejn il-merkanzija ser tkun rilaxxata taħt il-perijodu ta' użu estiż. Dik l-awtorità doganali għandha tieħu deċiżjoni dwar l-użu estiż u tinnotifika lid-detentur, mingħajr dewmien, u mhux aktar tard minn 30 jum mid-data meta tirċievi l-informazzjoni kollha meħtieġa biex tkun tista' tieħu dik id-deċiżjoni.
10. Il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-awtoritajiet doganali fejn:
(a)
ikun sospiż it-teħid ta' deċiżjonijiet BTI u BOI għall-merkanzija li l-klassifikazzjoni tariffarja jew id-determinazzjoni tal-oriġini korretti u uniformi tagħha ma jkunux żgurati; jew
(b)
is-sospensjoni msemmija fil-punt (a) tkun irtirata.
11. Il-Kummissjoni tista' tadotta deċiżjonijiet li permezz tagħhom titlob li Stati Membri jirrevokaw deċiżjonijiet BTI jew BOI, sabiex tiżgura l-klassifikazzjoni tariffarja jew id-determinazzjoni tal-oriġini korretti u uniformi tal-merkanzija.
Artikolu 35
Deċiżjonijiet marbuta ma' informazzjoni vinkolanti fir-rigward ta' fatturi oħra
F'każijiet speċifiċi, l-awtoritajiet doganali għandhom, wara li ssir applikazzjoni, jieħdu deċiżjonijiet marbutin ma informazzjoni vinkolanti fir-rigward ta' fatturi oħra msemmija fit-Titolu II, li abbażi tagħhom jkunu applikati dazji tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni u miżuri oħra li jikkonċernaw il-kummerċ tal-merkanzija.
Artikolu 36
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-każijiet speċifiċi msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 34(7) u fil-punt (b) tal-Artikolu 34(8), fejn għandhom jkunu revokati deċiżjonijiet BTI u BOI;
(b)
il-każijiet imsemmija fl-Artikolu 35, fejn jittieħdu deċiżjonijiet marbutin ma' informazzjoni vinkolanti fir-rigward ta' fatturi oħra li abbażi tagħhom jkunuapplikati dazji fuq importazzjoni u l-esportazzjoni u miżuri oħra li jikkonċernaw il-kummerċ tal-merkanzija.
Artikolu 37
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali għal dawn li ġejjin:
(a)
l-użu ta' deċiżjoni BTI jew BOI wara li din ma tibqax valida jew tkun revokata, skont l-Artikolu 34(9);
(b)
biex il-Kummissjoni tinnotifika lill-awtoritajiet doganali skont il-punti (a) u (b) tal-Artikolu 34(10);
(c)
l-użu ta' deċiżjonijiet imsemmija fl-Artikolu 35 u determinati skont il-punt (b) tal-Artikolu 36 wara li ma jibqgħux validi;
(d)
is-sospensjoni ta' deċiżjonijiet imsemmija fl-Artikolu 35 u determinati skont il-punt (b) tal-Artikolu 36 u għan-notifika tas-sospensjoni jew l-irtirar tas-sospensjoni lill-awtoritajiet doganali.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, id-deċiżjonijiet li jitolbu lil Stati Membri biex jirrevokaw:
(a)
deċiżjonijiet imsemmija fl-Artikolu 34(11);
(b)
deċiżjonijiet imsemmija fl-Artikolu 35 u determinati skont il-punt (b) tal-Artikolu 36.
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 285(2).
F'każ li l-opinjoni tal-Kumitat imsemmija fl-Artikolu 285(1) trid tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, għandu japplika l-Artikolu 285(6).
Taqsima 4
L-Operatur Ekonomiku Awtorizzat
Artikolu 38
L-applikazzjoni u l-awtorizzazzjoni
1. Operatur ekonomiku li hu stabbilit fit-territorju doganali tal-Unjoni u li jissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 39 jista’ japplika għall-istatus ta’ operatur ekonomiku awtorizzat.
L-awtoritajiet doganali għandhom, jekk meħtieġ wara konsultazzjoni ma’ awtoritajiet oħra kompetenti, jagħtu dak l-istatus, li għandu jkun soġġett għal sorveljanza.
2. L-istatus ta’ operatur ekonomiku awtorizzat għandu jikkonsisti fit-tipi ta’ awtorizzazzjoni li ġejjin:
(a)
dik ta’ operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali, li għandha tippermetti li d-detentur jibbenefika minn ċerti simplifikazzjonijiet skont il-leġislazzjoni doganali; jew
(b)
dik ta' operatur ekonomiku awtorizzat għas-sikurezza u s-sigurtà li għandha tintitola lid-detentur għal faċilitazzjonijiet marbuta mas-sikurezza u s-sigurtà.
3. Iż-żewġ tipi ta’ awtorizzazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2 jistgħu jinżammu fl-istess ħin.
4. L-istatus tal-operatur ekonomiku awtorizzat għandu, soġġett għall-Artikoli 39, 40 u 41, ikun rikonoxxut mill-awtoritajiet doganali fl-Istati Membri kollha.
5. L-awtoritajiet doganali għandhom, abbażi tar-rikonoxximent tal-istatus ta’ operatur ekonomiku awtorizzat għal simplifikazzjonijiet doganali u sakemm ir-rekwiżiti marbuta ma’ tip speċifiku ta’ simplifikazzjoni prevista fil-leġislazzjoni doganali jkunu sodisfatti, jawtorizzaw lill-operatur biex igawdi minn dik is-simplifikazzjoni. L-awtoritajiet doganali m'għandhomx jerġgħu jeżaminaw dawk il-kriterji li diġà kienu eżaminati meta ingħata l-istatus ta' operatur ekonomiku awtorizzat.
6. L-operatur ekonomiku awtorizzat imsemmi fil-paragrafu 2 għandu jgawdi minn trattament aktar favorevoli minn operaturi ekonomiċi oħra fir-rigward ta' kontrolli doganali skont it-tip ta' awtorizzazzjoni mogħtija, inklużi kontrolli fiżiċi u bbażati fuq id-dokumenti inqas frekwenti.
7. L-awtoritajiet doganali għandhom jagħtu benefiċċji li jirriżultaw mill-istatus ta' operatur ekonomiku awtorizzat lil persuni stabbiliti f'pajjiżi jew territorji barra mit-territorju doganali tal-Unjoni u li jissodisfaw il-kondizzjonijiet u jikkonformaw mal-obbligi definiti mil-leġislazzjoni rilevanti ta' dawk il-pajjiżi jew territorji, safejn dawk il-kondizzjonijiet u obbligi huma rikonoxxuti mill-Unjoni bħala ekwivalenti għal dawk imposti lill-operaturi ekonomiċi awtorizzati stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni. Tali għoti ta' benefiċċji għandu jkun ibbażat fuq il-prinċipju ta' reċiproċità sakemm ma jkunx deċiż mod ieħor mill-Unjoni, u għandu jkun apoġġat minn ftehim internazzjonali jew leġislazzjoni tal-Unjoni fil-qasam tal-politika kummerċjali komuni.
Artikolu 39
L-għoti ta' status
Il-kriterji biex jingħata status ta’ operatur ekonomiku awtorizzat għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
in-nuqqas ta' kwalunkwe ksur serju jew ksur ripetut tal-leġislazzjoni doganali u r-regoli tat-tassazzjoni, inkluż ebda rekord ta' reati kriminali serji marbuta mal-attività ekonomika tal-applikant;
(b)
il-wiri, min-naħa tal-applikant, ta' livell għoli ta' kontroll tal-operazzjonijiet tiegħu u tal-fluss ta' merkanzija, permezz ta' sistema ta' ġestjoni ta' kotba kummerċjali u, skont il-każ, tat-trasport, li tippermetti kontrolli doganali xierqa;
(c)
is-solvenza finanzjarja, li għandha titqies bħala ppruvata fejn l-applikant ikollu pożizzjoni finanzjarja tajba, li tippermettilu jonora l-impenji tiegħu, b’konsiderazzjoni xierqa tal-karatteristiċi tat-tip ta' attività kummerċjali kkonċernata;
(d)
fir-rigward tal-awtorizzazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 38(2), standards prattiċi ta' kompetenza jew kwalifiki professjonali marbuta direttament mal-attività mwettqa; u
(e)
fir-rigward tal-awtorizzazzjoni msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 38(2)), l-istandards tas-sigurtà u s-sikurezza xierqa, li għandhom jitiqesu bħala sodisfatti fejn l-applikant juri li jżomm miżuri xierqa biex jiżgura s-sigurtà u s-sikurezza tal-katina internazzjonali tal-provvista inkluż fl-oqsma tal-integrità fiżika u ta' kontrolli tal-aċċess, proċessi loġistiċi u mmaniġġar ta' tipi speċifiċi ta' merkanzija, persunal u identifikazzjoni tas-sħab kummerċjali tiegħu.
Artikolu 40
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni hija mogħija s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw dawn li ġejjin:
(a)
is-simplifikazzjonijiet imsemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 38(2);
(b)
il-faċilitazzjonijiet imsemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 38(2);
(c)
it-trattament aktar favorevoli msemmi fl-Artikolu 38(6).
Artikolu 41
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, il-modalitajiet għall-applikazzjoni tal-kriterji msemmija fl-Artikolu 39.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 5
Pieni
Artikolu 42
L-applikazzjoni ta’ pieni
1. Kull Stat Membru għandu jaħseb għal pieni għal nuqqas ta’ konformità mal-leġislazzjoni doganali. Tali pieni għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
2. Fejn jkunu applikati pieni amministrattivi, huma jistgħu, inter alia, jieħdu waħda mill-forom li ġejjin, jew it-tnejn:
(a)
imposta monetarja mill-awtoritajiet doganali, inkluż, fejn xieraq, arranġament applikat minflok u biex jissostitwixxi piena kriminali;
(b)
ir-revoka, is-sospensjoni jew l-emendament ta’ kwalunkwe awtorizzazzjoni miżmuma mill-persuna kkonċernata.
3. L-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill-Kummissjoni, fi żmien 180 jum mid-data tal-applikazzjoni ta' dan l-Artikolu, kif determinata skont l-Artikolu 288(2), bil-provvedimenti nazzjonali fis-seħħ, kif previst fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, u għandhom jgħarrfuha mingħajr dewmien dwar kwalunkwe emenda sussegwenti li taffettwa dawk il-provvedimenti.
Taqsima 6
L-Appelli
Artikolu 43
Deċiżjonijiet meħudin minn awtorità ġudizzjarja
L-Artikoli 44 u 45 m'għandhomx japplikaw għall-appelli ppreżentati bil-ħsieb għall-annullament, revokar jew emendar ta' deċiżjoni marbuta mal-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali meħuda minn awtorità ġudizzjarja, jew mill-awtoritajiet doganali li jaġixxu bħala awtoritajiet ġudizzjarji.
Artikolu 44
Id-dritt ta’ appell
1. Kwalunkwe persuna għandu jkollha d-dritt li tappella kontra kwalunkwe deċiżjoni meħuda mill-awtoritajiet doganali marbuta mal-applikazzjoni ta’ legislazzjoni doganali li tikkonċernaha direttament u individwalment.
Kwalunkwe persuna li applikat għal deċiżjoni għand l-awtoritajiet doganali u ma ngħatatx deċiżjoni fuq dik l-applikazzjoni fil-limiti taż-żmien msemmija fl-Artikolu 22(3) għandha tkun ukoll intitolata li teżerċita d-dritt tal-appell.
2. Id-dritt tal-appell jista’ jkun eżerċitat mill-anqas f’żewġ stadji:
(a)
inizjalment, quddiem l-awtoritajiet doganali jew awtorità ġudizzjarja jew korp ieħor maħtur għal dik il-għan mill-Istati Membri;
(b)
sussegwentement, quddiem korp indipendenti ogħla, li jista’ jkun awtorità ġudizzjarja jew korp ekwivalenti speċjalizzat, skont il-provvedimenti fis-seħħ fl-Istati Membri.
3. L-appell għandu jkun ippreżentat fl-Istat Membru fejn id-deċiżjoni tkun ittieħdet jew fejn tkun saret l-applikazzjoni għaliha.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-proċedura tal-appelli tippermetti l-konferma jew il-korrezzjoni minnufih ta’ deċiżjonijiet meħuda mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 45
Is-sospensjoni tal-implimentazzjoni
1. Il-preżentazzjoni ta’ appell m’għandhiex tikkawża s-sospensjoni tal-implimentazzjoni tad-deċiżjoni fil-vertenza.
2. Madankollu, l-awtoritajiet doganali għandhom jissospendu l-implimentazzjoni ta’ tali deċiżjoni kollha kemm hi jew parti minnha fejn għandhom raġuni tajba biex jemmnu li d-deċiżjoni fil-vertenza hija inkonsistenti mal-leġislazzjoni doganali jew li hemm biża’ li ssir ħsara irreparabbli lill-persuna kkonċernata.
3. Fil-każijiet imsemmija fil-paragrafu 2, fejn id-deċiżjoni fil-vertenza jkollha l-effett li toħloq dazju fuq l-importazzjoni jew esportazzjoni, is-sospensjoni tal-implimentazzjoni ta’ dik id-deċiżjoni għandha tiddipendi fuq l-għoti ta’ garanzija, sakemm ma jkunx stabbilit, abbażi ta' evalwazzjoni dokumentata, li tali garanzija x'aktarx toħloq diffikultajiet ekonomiċi jew soċjali serji lid-debitur.
Taqsima 7
Il-Kontroll Tal-Merkanzija
Artikolu 46
Il-ġestjoni tar-riskji u l-kontrolli doganali
1. L-awtoritajiet doganali jistgħu jagħmlu kwalunkwe kontrolli doganali li jqisu meħtieġa.
Il-kontrolli doganali jistgħu jikkonsistu b’mod partikolari f’eżami tal-merkanzija, teħid ta’ kampjuni, verifika tal-preċiżjoni u l-kompletezza tal-informazzjoni mogħtija f'dikjarazzjoni jew notifika u l-eżistenza, l-awtentiċità, il-preċiżjoni u l-validità ta’ dokumenti, eżami tal-kontabbiltà tal-operaturi ekonomiċi u kotba oħra, ispezzjonar ta’ mezzi tat-trasport, ispezzjonar ta’ bagalji u merkanzija oħra li jinġarru minn jew fuqhom persuni u twettiq ta’ stħarriġ uffiċjali u atti simili oħrajn.
2. Il-kontrolli doganali, barra kontrolli każwali, għandhom primarjament ikunu bbażati fuq analiżi tar-riskju billi jintużaw tekniċi elettroniċi ta’ proċessar tad-data, bil-għan li jkunu identifikati u evalwati r-riskji u żviluppati il-kontromiżuri meħtieġa, abbażi tal-kriterji żviluppati fuq livell nazzjonali, tal-Unjoni u, fejn disponibbli, fuq livell internazzjonali.
3. Il-kontrolli doganali għandhom isiru f' qafas komuni ta’ ġestjoni tar-riskju, ibbażat fuq l-iskambju ta’ informazzjoni dwar ir-riskji u r-riżultati tal-analiżi tar-riskji bejn amministrazzjonijiet doganali u li jistabbilixxi kriterji u standards komuni ta’ riskju, miżuri ta’ kontroll u oqsma prijoritarji ta’ kontroll.
Kontrolli bbażati fuq tali informazzjoni u kriterji għandhom jitwettqu mingħajr ħsara għal kontrolli oħrajn li jitwettqu skont il-paragrafu 1 jew provvedimenti oħrajn fis-seħħ.
4. L-awtoritajiet doganali għandhom jagħmlu ġestjoni tar-riskju biex jiddifferenzjaw bejn il-livelli ta’ riskju assoċjati ma’ merkanzija soġġetta għall-kontroll jew superviżjoni doganali u biex jiddeterminaw jekk il-merkanzija hijiex se tkun soġġetta għall-kontrolli doganali speċifiċi jew le, u jekk iva, fejn.
Il-ġestjoni tar-riskju għandu jinkludi attivitajiet bħalma huma l-ġbir ta’ data u ta’ informazzjoni, l-analiżi u l-evalwazzjoni tar-riskju, il-preskrizzjoni u t-teħid ta’ azzjoni u s-sorveljanza u reviżjoni regolari ta’ dak il-proċess u tar-riżultati tiegħu, abbażi ta’ għejjun u strateġiji internazzjonali, tal-Unjoni u nazzjonali.
5. L-awtoritajiet doganali għandhom jiskambjaw l-informazzjoni dwar ir-riskju u u r-riżultati tal-analiżi tar-riskji fejn:
(a)
ir-riskji jiġu stmati minn awtorità doganali bħala li jkunu sinifikanti u li jeħtieġu kontroll doganali u r-riżultati tal-kontroll jistabbilixxu li jkun seħħ l-avveniment li jkun wassal għar-riskji;
(b)
ir-riżultati tal-kontroll ma jistabbilixxux li l-avveniment li jkun iwassal għar-riskji jkun seħħ, iżda l-awtorità doganali kkonċernata tqis li t-theddida tippreżenta riskju għoli x’imkien ieħor fl-Unjoni.
6. Sabiex jkunu stabbiliti l-kriterji u l-istandards komuni tar-riskju, il-miżuri ta' kontroll u l-oqsma prijoritarji ta' kontroll msemmija fil-paragrafu 3, għandhom jitqiesu l-elementi kollha li ġejjin:
(a)
il-proporzjonalità meta mqabbla mar-riskju;
(b)
l-urġenza tal-applikazzjoni meħtieġa tal-kontrolli;
(c)
l-impatt probabbli fuq il-fluss tal-kummerċ, fuq Stati Membri individwali u fuq ir-riżorsi għall-kontroll.
7. Il-kriterji u l-istandards komuni tar-riskju msemmija fil-paragrafu 3 għandhom jinkludu dawn kollha li ġejjin:
(a)
deskrizzjoni tar-riskji;
(b)
il-fatturi jew l-indikaturi tar-riskju li għandhom jintużaw biex jintgħażlu merkanzija jew operaturi ekonomiċi għall-kontroll doganali;
(c)
in-natura ta’ kontrolli doganali li għandhom jitwettqu mill-awtoritajiet doganali;
(d)
it-tul tal-applikazzjoni tal-kontrolli doganali msemmija fil-punt (c).
8. L-oqsma prijoritarji ta' kontroll għandhom ikopru proċeduri doganali partikolari, tipi ta' merkanzija, rotot tat-traffiku, mezzi ta' trasport jew operaturi ekonomiċi li huma soġġetti għal livelli ogħla ta' analiżi tar-riskju u ta' kontrolli doganali matul ċertu perijodu ta' żmien, mingħajr ħsara għal kontrolli oħrajn li użwalment jitwettqu mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 47
Il-kooperazzjoni bejn l-awtoritajiet
1. Fejn, fir-rigward tal-istess merkanzija, għandhom isiru kontrolli minbarra kontrolli doganali mill-awtoritajiet kompetenti minbarra l-awtoritajiet doganali, l-awtoritajiet doganali għandhom, f’kooperazzjoni mill-qrib ma’ dawk l-awtoritajiet l-oħra, jippruvaw sabiex dawk il-kontrolli jsiru, fejn ikun possibbli, fl-istess żmien u post bħall-kontrolli doganali (one-stop-shop), fejn l-awtoritajiet doganali jkollhom ir-rwol koordinattiv biex jintlaħaq dan l-għan.
2. Fil-qafas tal-kontrolli msemmija f’din it-Taqsima, l-awtoritajiet doganali u awtoritajiet oħrajn kompetenti jistgħu, fejn meħtieġ -bl-għan li jkun imminimizzat r-riskju u tkun miġġielda l-frodi, jiskambjaw bejniethom u mal-Kummissjoni data li jirċievu fil-kuntest tad-dħul, ħruġ, tranżitu, moviment, ħażna u użu aħħari tal-merkanzija, inkluż it-traffiku postali, li tgħaddi bejn it-territorju doganali tal-Unjoni u pajjiżi jew territorji li jinsabu barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, u fil-kuntest tal-preżenza u tal-moviment fit-territorju doganali tal-Unjoni ta’ merkanzija mhux tal-Unjoni u ta’ merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura tal-użu aħħari, u r-riżultati ta’ kwalunkwe kontroll. L-awtoritajiet doganali u l-Kummissjoni jistgħu wkoll jiskambjaw tali data ma' xulxin għall-għan li tkun żgurata applikazzjoni uniformi tal-leġislazzjoni doganali.
Artikolu 48
Il-kontroll wara r-rilaxx
Għall-għanijiet tal-kontrolli doganali, l-awtoritajiet doganali jistgħu jivverifikaw il-preċiżjoni u l-kompletezza tal-informazzjoni mogħtija f'dikjarazzjoni doganali, dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ, dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid jew notifika ta' esportazzjoni mill-ġdid, u l-eżistenza u l-awtentiċità, il-preċiżjoni u l-validità ta' kull dokument ta' sostenn u jistgħu jeżaminaw il-kontijiet tad-dikjarant u kotba oħra marbuta mal-operazzjonijiet fir-rigward tal-merkanzija inkwistjoni jew ta’ operazzjonijiet kummerċjali preċedenti jew sussegwenti li jinvolvu dik il-merkanzija wara li jkunu rilaxxawha. Dawk l-awtoritajiet jistgħu jeżaminaw ukoll tali merkanzija u/jew jieħdu kampjuni fejn ikun għadu possibbli għalihom li jagħmlu dan.
Tali kontrolli jistgħu jsiru fil-bini tad-detentur tal-merkanzija jew tar-rappreżentant tad-detentur, ta’ kwalunkwe persuna oħra direttament jew indirettament involuta f’dawk l-operazzjonijiet f’kapaċità ta’ negozju jew ta’ kwalunkwe persuna oħra fil-pussess ta’ dawk id-dokumenti u data għal finijiet ta’ negozju.
Artikolu 49
Vjaġġar bl-ajru u bil-baħar fi ħdan l-Unjoni
1. Kontrolli jew formalitajiet doganali fir-rigward tal-bagalji tal-istiva u tal-kabina ta’ persuni f'titjira fi ħdan l-Unjoni, jew li jaqsmu l-baħar fi ħdan l-Unjoni, għandhom isiru biss fil-każijiet fejn il-leġislazzjoni doganali tipprovdi għal tali kontrolli jew formalitajiet.
2. Il-paragrafu 1 għandu japplika mingħajr ħsara għal dawn li ġejjin:
(a)
verifiki ta’ sikurezza u sigurtà;
(b)
verifiki marbutin ma’ projbizzjonijiet jew restrizzjonijet.
Artikolu 50
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz tal-atti ta' implimentazzjoni, miżuri li jiżguraw l-applikazzjoni uniformi tal-kontrolli doganali, inkluż l-iskambju tal-informazzjoni dwar ir-riskju u r-riżultati tal-analiżi tar-riskju, tal-kriterji u l-istandards komuni tar-riskju, tal-miżuri ta' kontroll u tal-oqsma prijoritarji ta' kontroll kif imsemmija fl-Artikolu 46(3).
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Għal raġunijiet imperattivi ta' urġenza marbutin ma' tali miżuri, li jkunu debitament ġustifikati mill-ħtieġa li jkun aġġornat malajr il-qafas komuni ta' ġestjoni tar-riskju u li jkunu adattati skont l-evoluzzjoni tar-riskji l-iskambju tal-informazzjoni dwar ir-riskju u tal-analiżi tiegħu, il-kriterji u l-istandards komuni tar-riskju, il-miżuri ta' kontroll u l-oqsma prijoritarji ta' kontroll, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni applikabbli minnufih skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 285(5).
F'każ li l-opinjoni tal-Kumitat imsemmija fl-Artikolu 285(1) trid tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, għandu japplika l-Artikolu 285(6).
2. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, il-portijiet jew l-ajruporti fejn skont l-Artikolu 49 għandhom jkunu applikati l-kontrolli u l-formalitajiet doganali għal dan li ġej:
(a)
il-bagalji tal-istiva u tal-kabina ta’ persuni:
(i)
li jieħdu titjira f’inġenju tal-ajru li ġej minn ajruport mhux fl-Unjoni u li, wara waqfa f’ajruport tal-Unjoni, ikompli għal ajruport ieħor tal-Unjoni;
(ii)
li jieħdu titjira f’inġenju tal-ajru li jieqaf f’ajruport tal-Unjoni qabel ikompli għal ajruport mhux fl-Unjoni;
(iii)
li jużaw servizz marittimu pprovdut mill-istess bastiment u li jinkludi vjaġġi suċċessivi li jitilqu minn, jieqfu fi jew jintemmu f'port mhux fl-Unjoni;
(iv)
abbord inġenju tad-divertiment u inġenju tal-ajru turistiku jew kummerċjali;
(b)
bagalji tal-kabina u tal-istiva:
(i)
li jaslu f’ajruport tal-Unjoni abbord inġenju tal-ajru li ġej minn ajruport mhux fl-Unjoni u trasferiti f’dak l-ajruport tal-Unjoni għal inġenju tal-ajru ieħor fuq titjira ġewwa l-Unjoni;
(ii)
mgħobbija f’ajruport tal-Unjoni fuq inġenju tal-ajru li jipproċedi fuq titjira ġewwa l-Unjoni għal trasferiment f’ajruport ieħor tal-Unjoni għal inġenju tal-ajru li d-destinazzjoni tiegħu huwa ajruport mhux fl-Unjoni.
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 8
Iż-żamma ta' dokumenti u informazzjoni oħra, u l-imposti u spejjeż
Artikolu 51
Iż-żamma ta’ dokumenti u informazzjoni oħra
1. Il-persuna kkonċernata għandha, għall-għanijiet tal-kontrolli doganali, iżżomm id-dokumenti u l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 15(1) għal mill-anqas tliet snin kalendarji, bi kwalunkwe mezz aċċessibbli minn u aċċettabbli għall-awtoritajiet doganali.
Fil-każ ta’ merkanzija rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa f’ċirkostanzi oħrajn barra dawk imsemmija fit-tielet subparagrafu, jew merkanzija dikjarata għall-esportazzjoni, dak il-perijodu għandu jibda mill-aħħar tas-sena li fiha jkunu aċċettati d-dikjarazzjonijiet doganali għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa jew għall-esportazzjoni.
Fil-każ ta’ merkanzija rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa mingħajr dazju jew b’rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni minħabba l-użu aħħari tagħha, dak il-perijodu għandu jibda mill-aħħar tas-sena li fiha ma jibqgħux soġġetti għal superviżjoni doganali.
Fil-każ ta’ merkanzija mqiegħda taħt proċedura doganali oħra jew ta' merkanzija f'ħażna temporanja, dak il-perijodu għandu jibda mill-aħħar tas-sena li fiha l-proċedura doganali kkonċernata ngħalqet jew il-ħażna temporanja ntemmet.
2. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 103(4), fejn kontroll doganali fir-rigward ta’ dejn doganali juri li l-entrata rilevanti fil-kontijiet għandha tkun korretta u l-persuna kkonċernata kienet notifikata dwar dan, id-dokumenti u l-informazzjoni għandhom jinżammu għal tliet snin oħra wara l-limitu taż-żmien previst fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu.
Fejn ikun ġie ppreżentat appell jew fejn inbdew proċedimenti fil-qrati, id-dokumenti u l-informazzjoni għandhom jinżammu għall-perijodu previst fil-paragrafu 1 jew sakemm il-proċedura tal-appelli jew il-proċedimenti fil-qrati jintemmu, skont liema ssir l-aħħar.
Artikolu 52
Imposti u spejjeż
1. L-awtoritajiet doganali m’għandhomx jimponu imposti għat-twettiq ta’ kontrolli doganali jew għal kwalunkwe applikazzjoni oħra tal-leġislazzjoni doganali waqt il-ħinijiet uffiċjali tal-ftuħ tal-uffiċċji doganali kompetenti tagħhom.
2. L-awtoritajiet doganali jistgħu jimponu imposti jew jirkupraw spejjeż fejn jingħataw servizzi speċifiċi, partikolarment dawn li ġejjin:
(a)
preżenza, fejn mitluba, mill-ħaddiema tad-dwana barra l-ħinijiet uffiċjali tal-ftuħ tal-uffiċċji jew f’xi bini li mhuwiex bini doganali;
(b)
analiżi jew rapporti tal-esperti dwar il-merkanzija u t-tariffi tal-posta biex il-merkanzija tintbagħat lura lill-applikant, speċjalment fil-każ tad-deċiżjonijiet meħuda skont l-Artikolu 33 jew l-għoti ta’ informazzjoni skont l-Artikolu 14(1);
(c)
l-eżami jew it-teħid ta’ kampjuni tal-merkanzija għall-għanijiet ta’ verifika, jew il-qerda tal-merkanzija, fejn ikunu involuti spejjeż oħrajn barra dawk għall-użu tal-ħaddiema tad-dwana;
(d)
miżuri ta’ kontroll eċċezzjonali, fejn dawn huma meħtieġa minħabba n-natura tal-merkanzija jew riskju potenzjali.
KAPITOLU 3
Konverżjoni monetarja u limiti ta’ żmien
Artikolu 53
Il-konverżjoni monetarja
1. L-awtoritajiet kompetenti għandhom jippubblikaw u/jew jagħmlu disponibbli fuq l-Internet ir-rata tal-kambju applikabbli fejn il-konverżjoni monetarja hija meħtieġa għal waħda mir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
minħabba li fatturi użati għad-determinazzjoni tal-valur doganali tal-merkanzija huma espressi f’munitai oħra barra dik tal-Istat Membru fejn hu ddeterminat il-valur doganali;
(b)
minħabba li l-valur tal-euro hu meħtieġ f’muniti nazzjonali għal-għan ta' determinazzjoni tal-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija u l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni u tal-esportazzjoni, inklużi l-limiti ta' valur fit-Tariffa Doganali Komuni.
2. Fejn il-konverżjoni monetarja tkun meħtieġa għal raġunijiet oħrajn barra dawk imsemmijin fil-paragrafu 1, il-valur tal-euro f’muniti nazzjonali li jrid jkun applikat fil-qafas tal-leġislazzjoni doganali għandu jkun stabbilit mill-anqas darba fis-sena.
Artikolu 54
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, regoli dwar il-konverżjoni monetarja għall-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 53(1) u (2).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 55
Il-perijodi, id-dati u l-limiti ta' żmien
1. Sakemm ma jkunx ipprovdut mod ieħor, fejn perijodu, data jew limitu ta’ żmien huwa stabbilit fil-leġislazzjoni doganali, tali perijodu m’għandux jkun estiż jew imnaqqas u tali data jew limitu ta’ żmien m’għandhomx ikunu differiti jew antiċipati.
2. Ir-regoli applikabbli għal perijodi, dati u limiti ta' żmien stabbiliti fir-Regolament (KEE, Euratom) Nru 1182/71 tal-Kunsill tat-3 ta' Ġunju 1971 li jistabbilixxi r-regoli applikabbli għal perijodi, dati u limiti ta' żmien (14) għandhom japplikaw ħlief fejn provdut mod ieħor fil-leġislazzjoni doganali.
TITOLU II
IL-FATTURI LI ABBAŻI TAGĦHOM JKUNUAPPLIKATI D-DAZJU TAL-IMPORTAZZJONI JEW ESPORTAZZJONI U MIŻURI OĦRAJN FIR-RIGWARD TA' KUMMERĊ TA' MERKANZIJA
KAPITOLU 1
It-Tariffa Doganali Komuni u l-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija
Artikolu 56
It-Tariffa Doganali Komuni u s-sorveljanza
1. Id-dazju dovut fuq l-importazzjoni u fuq l-esportazzjoni għandu jkun ibbażat fuq it-Tariffa Doganali Komuni.
Miżuri oħrajn preskritti mill-provvedimenti tal-Unjoni li jirregolaw oqsma speċifiċi marbuta mal-kummerċ tal-merkanzija għandhom, fejn xieraq, ikunu applikati skont il-klassifikazzjoni tariffarja ta' dik il-merkanzija.
2. It-Tariffa Doganali Komuni għandha tinkludi dan kollu li ġej:
(a)
in-Nomenklatura Magħquda tal-merkanzija kif stabbilita fir-Regolament (KEE) Nru 2658/87;
(b)
kwalunkwe nomenklatura oħra li hi għalkollox jew parzjalment ibbażata fuq in-Nomenklatura Magħquda jew li tipprovdi sottodiviżjonijiet ulterjuri fiha, u li hi stabbilita mill-provvedimenti tal-Unjoni li jirregolaw oqsma speċifiċi bil-ħsieb tal-applikazzjoni ta’ miżuri tariffarji marbutin mal-kummerċ tal-merkanzija;
(c)
id-dazju doganali konvenzjonali jew normali u awtonomu applikabbli għal merkanzija koperta min-Nomenklatura Magħquda;
(d)
il-miżuri tariffarji preferenzjali li hemm fil-ftehimiet li l-Unjoni laħqet ma’ ċerti pajjiżi jew territorji barra mit-territorju doganali tal-Unjoni jew gruppi ta’ tali pajjiżi jew territorji;
(e)
miżuri tariffarji preferenzjali adottati unilateralment mill-Unjoni fir-rigward ta’ ċerti pajjiżi jew territorji barra mit-territorju doganali tal-Unjoni jew gruppi ta’ tali pajjiżi jew territorji;
(f)
miżuri awtonomi li jipprovdu għal tnaqqis fi, jew eżenzjoni minn, dazju doganali fuq ċerta merkanzija;
(g)
trattament tariffarju favorevoli speċifikati għal ċerta merkanzija, minħabba n-natura jew l-użu aħħari tagħha, fil-qafas tal-miżuri msemmija fil-punti (c) sa (f) jew (h);
(h)
miżuri tariffarji oħrajn provduti mil-leġislazzjoni agrikola jew kummerċjali, jew xi leġislazzjoni oħra tal-Unjoni.
3. Fejn il-merkanzija kkonċernata tissodisfa l-kondizzjonijiet inklużi fil-miżuri stabbiliti fil-punti (d) sa (g) tal-paragrafu 2, il-miżuri msemmija f’dawk il-provvedimenti għandhom japplikaw, wara l-applikazzjoni tad-dikjarant, minflok dawk previsti fil-punt (c) ta’ dak il-paragrafu. Tali applikazzjoni tista’ ssir b'mod retrospettiv, sakemm ikun hemm konformità mal-limiti ta' żmien u l-kondizzjonijiet stabbiliti fil-miżura rilevanti jew fil-Kodiċi.
4. Fejn l-applikazzjoni tal-miżuri msemmija fil-punti (d) sa (g) tal-paragrafu 2, jew l-eżenzjoni mill-miżuri msemmija fil-punt (h) tiegħu, hija ristretta għal ċertu volum ta’ importazzjonijiet jew esportazzjonijiet, tali applikazzjoni jew eżenzjoni għandha tieqaf, fil-każ tal-kwoti tariffarji, hekk kif jintlaħaq il-volum speċifikat ta’ importazzjonijiet jew esportazzjonijiet.
Fil-każ tal-limiti tariffarji tali applikazzjoni għandha tieqaf bis-saħħa ta’ att legali tal-Unjoni.
5. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa jew l-esportazzjoni ta' merkanzija, li għaliha japplikaw il-miżuri msemmija fil-paragrafi 1 u 2, jistgħu jkunu soġġetti għas-sorveljanza.
Artikolu 57
Il-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija
1. Għall-applikazzjoni tat-Tariffa Doganali Komuni, il-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija għandha tikkonsisti fid-determinazzjoni ta’ waħda mis-subintestaturi jew sottodiviżjonijiet ulterjuri tan-Nomenklatura Magħquda li taħtha ser tiġi kklassifikata dik il-merkanzija.
2. Għall-applikazzjoni ta’ miżuri mhux tariffarji, il-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija għandha tikkonsisti fid-determinazzjoni ta’ waħda mis-subintestaturi jew sottodiviżjonijiet ulterjuri tan-Nomenklatura Magħquda, jew ta’ kwalunkwe nomenklatura oħra li hi stabbilita mill-provvedimenti tal-Unjoni u li hi għalkollox jew parzjalment ibbażata fuq in-Nomenklatura Magħquda jew li tipprovdi sottodiviżjonijiet ulterjuri fiha, li taħtha ser tiġi kklassifikata dik il-merkanzija.
3. Is-subintestatura jew is-sottodiviżjoni ulterjuri determinata skont il-paragrafi 1 u 2 għandha tintuża għall-għan tal-applikazzjoni tal-miżuri marbuta ma’ dik is-subintestatura.
4. Il-Kummissjoni tista' tadotta miżuri biex tiddetermina l-klassifikazzjoni tariffarja tal-merkanzija skont il-paragrafi 1 u 2.
Artikolu 58
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, miżuri dwar il-ġestjoni uniformi tal-kwoti tariffarji u l-limiti tariffarji msemmija fl-Artikolu 56(4) u dwar il-ġestjoni tas-sorveljanza tar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa jew għall-esportazzjoni tal-merkanzija, imsemmija fl-Artikolu 56(5).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta’-atti ta' implimentazzjoni, il-miżurimsemmija fl-Artikolu 57(4).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Għal raġunijiet imperattivi ta' urġenza marbutin ma' tali miżuri debitament ġustifikati mill-ħtieġa li tkun żgurata malajr l-applikazzjoni korretta u uniformi tan-Nomenklatura Magħquda, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni applikabbli minnufih skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 285(5).
F'każ li l-opinjoni tal-Kumitat imsemmija fl-Artikolu 285(1) trid tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, għandu japplika l-Artikolu 2854(6).
KAPITOLU 2
L-oriġini tal-merkanzija
Taqsima 1
Oriġini mhux preferenzjali
Artikolu 59
Il-kamp ta’ applikazzjoni
L-Artikoli 60 u 61 jistabbilixxu r-regoli għad-determinazzjoni tal-oriġini mhux preferenzjali tal-merkanzija għall-għanijiet tal-applikazzjoni ta’ dan li ġej:
(a)
it-Tariffa Doganali Komuni minbarra l-miżuri msemmija fil-punti (d) u (e) tal-Artikolu 56(2);
(b)
miżuri, barra l-miżuri tariffarji, stabbiliti permezz tal-provvedimenti tal-Unjoni li jirregolaw oqsma speċifiċi marbutin mal-kummerċ tal-merkanzija; u
(c)
miżuri oħrajn tal-Unjoni marbutin mal-oriġini tal-merkanzija.
Artikolu 60
L-akkwiżizzjoni tal-oriġini
1. Merkanzija ottenuta kollha kemm hi f’pajjiż jew territorju wieħed għandha titqies bħala li toriġina minn dak il-pajjiż jew territorju.
2. Merkanzija li l-produzzjoni tagħha tinvolvi aktar minn pajjiż jew territorju wieħed għandha titqies li toriġina fil-pajjiż jew territorju fejn tkun għaddiet mill-aħħar proċessar jew xogħol sostanzjali, ekonomikament ġustifikat, f'impriża mgħammra għal dak l-għan, u li jirriżulta fil-manifattura ta' prodott ġdid jew li jirrappreżenta stadju importanti tal-manifattura.
Artikolu 61
Il-prova tal-oriġini
1. Fejn oriġini kienet indikata fid-dikjarazzjoni doganali skont il-leġislazzjoni doganali, l-awtoritajiet doganali jistgħu jeħtieġu lid-dikjarant iġib prova dwar l-oriġini tal-merkanzija.
2. Fejn tingħata prova tal-oriġini tal-merkanzija skont il-leġislazzjoni doganali jew leġislazzjoni oħra tal-Unjoni li tirregola oqsma speċifiċi, l-awtoritajiet doganali jistgħu, f’każ ta’ b dubju raġonevoli, jeħtieġu kwalunkwe prova addizzjonali li tkun meħtieġa biex jiżguraw li l-indikazzjoni tal-oriġini tikkonforma mar-regoli stabbiliti mil-leġislazzjoni rilevanti tal-Unjoni.
3. Fejn l-eżiġenzi kummerċjali hekk jeħtieġu, jista' jinħareġ dokument fl-Unjoni li jagħti prova tal-oriġini skont ir-regoli tal-oriġini fis-seħħ fil-pajjiż jew territorju ta' destinazzjoni jew kwalunkwe metodu ieħor li jidentifika l-pajjiż fejn il-merkanzija kienet ottenuta kollha kemm hi jew għaddiet mill-aħħar trasformazzjoni sostanzjali tagħha.
Artikolu 62
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jistabbilixxu r-regoli li abbażi tagħhom il-merkanzija, li d-determinazzjoni tal-oriġini mhux preferenzjali tagħha hi meħtieġa għall-applikazzjoni tal-miżuri tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 59, tkun ikkunsidrata bħala ottenuta kollha kemm hi f'pajjiż jew f'territorju wieħed jew li għaddiet mill-aħħar proċessar jew xogħol sostanzjali, ekonomikament ġustifikat, tagħha, f'impriża mgħammra għal dak l-għan, u li jirriżulta fil-manifattura ta' prodott ġdid jew li jirrappreżenta stadju importanti tal-manifattura f'pajjiż jew territorju, skont l-Artikolu 60.
Artikolu 63
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali għall-għoti u l-verifika tal-prova tal-oriġini msemmija fl-Artikolu 61.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Oriġini preferenzjali
Artikolu 64
Oriġini preferenzjali tal-merkanzija
1. Sabiex tgawdi mill-miżuri msemmija fil-punti (d) jew (e) tal-Artikolu 56(2) jew minn miżuri preferenzjali mhux tariffarji, il-merkanzija għandha tikkonforma mar-regoli dwar oriġini preferenzjali msemmija fil-paragrafi 2 sa 5 ta' dan l-Artikolu.
2. Fil-każ ta’ merkanzija li tgawdi minn miżuri preferenzjali stabbiliti fil-ftehimiet li l-Unjoni laħqet ma’ ċerti pajjiżi jew territorji barra t-territorju doganali tal-Unjoni jew gruppi ta’ tali pajjiżi jew territorji, ir-regoli dwar oriġini preferenzjali għandhom ikunu stabbiliti f’dawk il-ftehimiet.
3. Fil-każ ta’ merkanzija li tgawdi minn miżuri preferenzjali adottati unilateralment mill-Unjoni fir-rigward ta’ ċerti pajjiżi jew territorji barra t-territorju doganali tal-Unjoni jew gruppi ta’ tali pajjiżi jew territorji, barra dawk imsemmija fil-paragrafu 5, il-Kummissjoni għandha tadotta miżuri li jistabbilixxu r-regoli dwar l-oriġini preferenzjali.
Dawk ir-regoli għandhom jkunu bbażati fuq il-kriterju li l-merkanzija kienet ottenuta kollha kemm hi jew fuq il-kriterju li l-merkanzija tirriżulta minn ipproċessar jew xogħol suffiċjenti.
4. Fil-każ ta’ merkanzija li tgawdi minn miżuri preferenzjali applikabbli fil-kummerċ bejn it-territorju doganali tal-Unjoni u Ceuta u Melilla, kif stabbiliti fil-Protokoll 2 għall-Att tal-Adeżjoni tal-1985, ir-regoli dwar oriġini preferenzjali għandhom ikunu adottati skont l-Artikolu 9 ta’ dak il-Protokoll.
5. Fil-każ ta’ merkanzija li tgawdi minn miżuri preferenzjali stabbiliti fl-arranġamenti preferenzjali favur il-pajjiżi u t-territorji barranin assoċjati mal-Unjoni, ir-regoli dwar l-oriġini preferenzjali għandhom ikunu adottati skont l-Artikolu 203 tat-TFUE.
6. Fuq inizjattiva tagħha stess jew wara talba ta' pajjiż jew territorju benefiċjarju, il-Kummissjoni tista', għal ċerta merkanzija, tagħti lil dak il-pajjiż jew territorju deroga temporanja mir-regoli dwar l-oriġini preferenzjali msemmija fil-paragrafu 3.
Id-deroga temporanja għandha tkun ġustifikata minn waħda mir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
fatturi interni jew esterni jċaħħdu temporanjament lill-pajjiż jew territorju benefiċjarju mill-kapaċità li jikkonforma mar-regoli dwar l-oriġini preferenzjali;
(b)
il-pajjiż jew territorju benefiċjarju jeħtieġ iż-żmien biex iħejji ruħu biex jikkonforma ma' dawk ir-regoli.
Talba għal deroga għandha ssir bil-miktub lill-Kummissjoni mill-pajjiż jew territorju benefiċjarju kkonċernat. It-talba għandha tiddikjara r-raġunijiet, kif indikat fit-tieni subparagrafu, għaliex hi meħtieġa deroga u għandha tinkludi dokumenti ta' sostenn xierqa.
Id-deroga temporanja għandha tkun limitata għad-durata tal-effetti tal-fatturi interni jew esterni li jagħtu lok għaliha jew it-tul ta’ żmien meħtieġ għall-pajjiż jew territorju benefiċjarju biex jikseb konformità mar-regoli.
Fejn tingħata deroga, il-pajjiż jew territorju benefiċjarju kkonċernat għandu jikkonforma ma' kwalunkwe rekwiżit stabbilit rigward l-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta lill-Kummissjoni dwar l-użu tad-deroga u l-ġestjoni tal-kwantitajiet li għalihom tingħata d-deroga.
Artikolu 65
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jistabbilixxu r-regoli dwar l-oriġini preferenzjali msemmija fl-Artikolu 64(3).
Artikolu 66
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta' atti ta' implimentazzjoni:
(a)
ir-regoli proċedurali, imsemmija fl-Artikolu 64(1), biex tiffaċilita l-istabbiliment fl-Unjoni tal-oriġini preferenzjali tal-merkanzija;
(b)
miżura li tagħti lill-pajjiż jew territorju benefiċjarju id-deroga temporanja msemmija fl-Artikolu 64(6).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 3
Id-determinazzzjoni tal-oriġini ta' merkanzija speċifika
Artikolu 67
Miżuri meħudin mill-Kummissjoni
Il-Kummissjoni tista' tadotta miżuri li bihom tiddetermina l-oriġini ta' merkanzija speċifika f'konformità mar-regoli ta' oriġini applikabbli għal dik il-merkanzija.
Artikolu 68
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, l-miżuri msemmija fl-Artikolu 67 Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Għal raġunijiet imperattivi ta' urġenza marbutin ma' tali miżuri, li jkunu debitament ġustifikati permezz tal-ħtieġa li tkun żgurata malajr l-applikazzjoni korretta u uniformi tar-regoli dwar l-oriġini, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni applikabbli minnufih f'konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 285(5).
F'każ li l-opinjoni tal-Kumitat imsemmija fl-Artikolu 285(1) trid tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, għandu japplika l-Artikolu 285(6).
KAPITOLU 3
Il-valur ta’ merkanzija għal għanijiet doganali
Artikolu 69
Kamp ta' applikazzjoni
Il-valur doganali tal-merkanzija, għall-għanijiet tal-applikazzjoni tat-Tariffa Doganali Komuni u l-miżuri mhux tariffarji stabbiliti mill-provvedimenti tal-Unjoni li jirregolaw oqsma speċifiċi marbutin mal-kummerċ tal-merkanzija, għandu jkun determinat skont l-Artikoli 70 u 74.
Artikolu 70
Il-metodu ta’ valutazzjoni doganali bbażat fuq il-valur tat-tranżazzjoni
1. Il-bażi primarja għall-valur doganali tal-merkanzija għandu jkun il-valur tat-tranżazzjoni, jiġifieri l-prezz li effettivament tħallas jew għandu jitħallas meta l-merkanzija tinbiegħ għall-esportazzjoni lejn it-territorju doganali tal-Unjoni, aġġustat fejn meħtieġ.
2. Il-prezz li effettivament tħallas jew li għandu jitħallas għandu jkun il-pagament totali magħmul jew li għandu jsir mix-xerrej lill-bejjiegħ jew mix-xerrej lil parti terza għall-benefiċċju tal-bejjiegħ għall-merkanzija importata u jinkludi l-pagamenti kollha magħmula jew li għandhom isiru bħala kondizzjoni tal-bejgħ tal- merkanzija importata.
3. Il-valur tat-tranżazzjoni għandu japplika dment li jkunu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ma jkunx hemm restrizzjonijiet fuq kif ix-xerrej jiddisponi minn jew juża l-merkanzija, minbarra kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
restrizzjonijiet imposti jew meħtieġa bil-liġi jew minn awtoritajiet pubbliċi fl-Unjoni;
(ii)
limitazzjonijiet taż-żona ġeografika li fiha l-merkanzija tista’ terġa’ tinbiegħ;
(iii)
restrizzjonijiet li ma jaffettwawx sostanzjalment il-valur doganali tal-merkanzija;
(b)
il-bejgħ jew il-prezz mhuwiex soġġett għal xi kondizzjoni jew konsiderazzjoni li għaliha ma jistax ikun determinat valur rigward il-merkanzija li qed tkun valutata;
(c)
l-ebda parti tar-rikavat ta’ kwalunkwe bejgħ mill-ġdid, tneħħija jew użu tal-merkanzija sussegwenti mix-xerrej ma’ tmur direttament jew indirettament għand il-bejjiegħ, sakemm ma jistax isir aġġustament xieraq;
(d)
ma jkun hemm l-ebda relazzjoni bejn ix-xerrej u l-bejjiegħ jew ir-relazzjoni ma tkunx influwenzat il-prezz.
Artikolu 71
Elementi tal-valur tat-transazzjoni
1. Waqt li jkun qed ikun stabbilit il-valur doganali taħt l-Artikolu 70, il-prezz effettivament imħallas jew li għandu jitħallas għall-merkanzija importata għandu jkun supplimentat:
(a)
b'dawn li ġejjin, sa fejn jiġġarrbu mix-xerrej iżda ma jkunux inklużi fil-prezz attwalment imħallas jew li jrid jitħallas għall-merkanzija:
(i)
il-kummissjonijiet u s-senserija, ħlief għal kummissjonijiet tax-xiri;
(ii)
il-prezz ta' kontenituri li, għall-għanijiet doganali, jkunu kkunsidrati bħala ħaġa waħda, mal-merkanzija kkonċernata; u
(iii)
il-prezz tal-ippakkjar, sew jekk għax-xogħol jew għall-materjal;
(b)
bil-valur, imqassam kif xieraq, tal-merkanzija u servizzi segwenti fejn provduti direttament jew indirettament mix-xerrej mingħajr ħlas jew bi prezz imraħħas għall-użu fir-rigward tal-produzzjoni u bejgħ għall-esportazzjoni tal-merkanzija importata, safejn dak il-valur ma jkunx ġie inkluż fil-prezz effettivament imħallas jew li għandu jitħallas:
(i)
materjali, komponenti, partijiet u oġġetti simili inkorporati fil-merkanzija importata;
(ii)
għodda, forom u oġġetti simili wzati fil-produzzjoni tal-merkanzija importata;
(iii)
materjali kkonsmati fil-produzzjoni tal-merkanzija importata; u
(iv)
l-inġinerija, l-iżvilupp, l-illustrazzjoni, ix-xogħol ta' disinn, u pjanti u abbozzi magħmula f'post ieħor barra l-Unjoni u meħtieġa għall-produzzjoni tal-merkanzija importata;
(c)
bi drittijiet u tariffi ta' liċenzi marbutin mal-merkanzija li qed tkun vvalutata li x-xerrej ikollu jħallas, jew direttament jew indirettament, bħala kondizzjoni tal-bejgħ tal-merkanzija li qed tkun vvalutata, sakemm dawn id-drittijiet u t-tariffi ma jkunux inklużi fil-prezz effetivament imħallas jew li jrid jitħallas;
(d)
bil-valur ta' xi parti mir-rikavat minn xi bejgħ mill-ġdid, tneħħija jew użu mill-merkanzija li jmur direttament jew indirettament għand il-bejjiegħ; u
(e)
bl-ispejjeż li ġejjin sal-post fejn il-merkanziji tinġieb fit-territorju doganali tal-Unjoni:
(i)
l-ispejjeż tat-trasport u assigurazzjoni tal-merkanzija importata; u
(ii)
l-ispejjeż tat-tagħbija u tal-immaniġġar assoċjati mat-trasport tal-merkanzija importata.
2. Iż-żidiet mal-prezz effetivament imħallas jew li għandu jitħallas, skont il-paragrafu 1, għandhom isiru biss fuq il-bażi ta' fatti oġġettivi u kwantifikabbli.
3. L-ebda żieda ma għandha ssir mal-prezz effetivament imħallas jew li għandu jitħallas meta jkun qiegħed ikun stabbilit il-valur doganali ħlief kif provdut f'dan l-Artikolu.
Artikolu 72
Elementi li ma għandhomx ikunu inklużi fil-valur doganali
Waqt li jkun qed jkun stabbilit il-valur doganali taħt l-Artikolu 70, ebda minn dawn li ġejjin ma għandhom ikunu inklużi:
(a)
l-ispejjeż tat-trasport tal-merkanzija importata wara d-dħul tagħha fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
l-ispejjeż ta' kostruzzjoni, bini, immuntar, manutenzjoni jew assistenza teknika, assunta wara d-dħul fit-territorju doganali tal-Unjoni tal-merkanzija importata bħal impjant industrijali, makkinarju jew apparat;
(c)
l-ispejjeż ta' imgħax taħt arranġament ta' finanzjament konkluż mix-xerrej u li jkun marbut max-xiri tal-merkanzija importata, mingħajr ma jittieħed każ ta' jekk il-finanzjament ikunx provdut mill-bejjiegħ jew xi persuna oħra, sakemm dak l-arranġament ta' finanzjament ikun sar bil-miktub u fejn meħtieġ, ix-xerrej jista' juri li l-kondizzjonijiet li ġejjin huma sodisfatti:
(i)
tali merkanzija effettivament inbiegħet bil-prezz dikjarat bħala l-prezz effettivament imħallas jew li għandu jitħallas;
(ii)
ir-rata ta' imgħax iddikjarata ma teċċedix il-livell għal tali transazzjonijiet bħal dawn li jipprevalu fil-pajjiż fejn, u fiż-żmien meta, il-finanzjament kien ingħata;
(d)
ħlasijiet għad-dritt tar-riproduzzjoni tal-merkanzija importata fl-Unjoni;
(e)
kummissjonijiet ta' xiri;
(f)
dazji tal-importazzjoni jew imposti oħra li għandhom jitħallsu fl-Unjoni minħabba l-importazzjoni jew bejgħ tal-merkanzija;
(g)
minkejja l-punt (c) tal-Artikolu 71(1), pagamenti magħmula mix-xerrej għad-dritt li jqassam jew jerġa' jbigħ il-merkanzija importata, jekk dawn il-pagamentima jkunux kondizzjoni tal-bejgħ tal-merkanzija għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
Artikolu 73
Simplifikazzjoni
L-awtoritajiet doganali jistgħu, wara applikazzjoni, jawtorizzaw li dawn li ġejjin jkunu determinati abbażi ta' kriterji speċifiċi, fejn ma jkunux kwantifikabbli fid-data meta tkun aċċettata d-dikjarazzjoni doganali:
(a)
ammonti li għandhom jkunu inklużi fil-valur doganali skont l-Artikolu 70(2); u
(b)
l-ammonti msemmija fl-Artikoli 71 u 72.
Artikolu 74
Metodi sekondarji ta’ valutazzjoni doganali
1. Fejn il-valur doganali tal-merkanzija ma jkunx jista’ jkun determinat skont l-Artikolu 70, dan għandu jkun determinat billi jipproċedi b'mod sekwenzjali mill-punt (a) sal-punt (d) tal-paragrafu 2, sakemm jintlaħaq l-ewwel punt fejn jista’ jkun determinat il-valur doganali tal-merkanzija.
L-ordni ta’ applikazzjoni tal-punti (c) u (d) tal-paragrafu 2 għandu jinqaleb jekk jitlob hekk id-dikjarant.
2. Il-valur doganali, skont il-paragrafu 1, għandu jkun:
(a)
il-valur tat-tranżazzjoni ta’ merkanzija identika mibjugħa għall-esportazzjoni lejn it-territorju doganali tal-Unjoni u esportata fl-istess jew madwar l-istess żmien bħall-merkanzija li qed tkun valutata;
(b)
il-valur tat-tranżazzjoni ta’ merkanzija simili mibjugħa għall-esportazzjoni lejn it-territorju doganali tal-Unjoni u esportata fl-istess jew madwar l-istess żmien bħall-merkanzija li qed tkun valutata;
(c)
il-valur ibbażat fuq il-prezz ta’ unità li bih il-merkanzija importata, jew merkanzija identika jew simili importata, tinbiegħ fit-territorju doganali tal-Unjoni fl-akbar kwantità totali lill-persuni li ma għandhomx relazzjoni mal-bejjiegħa; jew
(d)
il-valur maħdum, magħmul mit-total ta':
(i)
l-ispejjeż jew il-valur tal-materjali u tal-fabrikazzjoni jew xi pproċessar ieħor involut fil-produzzjoni tal-merkanzija importata;
(ii)
ammont għal profitt u spejjeż ġenerali li jkun daqs dak normalment rifless fil-bejgħ ta' merkanzija tal-istess klassi jew xorta bħal merkanzija li qed tkun valutata li tkun magħmula minn produtturi fil-pajjiż tal-esportazzjoni għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni;
(iii)
l-ispejjeż jew valur tal-elementi msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 71(1).
3. Fejn il-valur doganali ma jistax jkun determinat taħt il-paragrafu 1, huwa għandu jkun determinat abbażi tad-data disponibbli fit-territorju doganali tal-Unjoni, billi jintużaw mezzi raġonevoli konsistenti mal-prinċipji u l-provvedimenti ġenerali ta’ dawn kollha li ġejjin:
(a)
il-ftehim dwar l-implimentazzjoni tal-Artikolu VII tal-Ftehim Ġenerali dwar it-Tariffi u l-Kummerċ;
(b)
l-Artikolu VII tal-Ftehim Ġenerali dwar it-Tariffi u l-Kummerċ;
(c)
dan il-Kapitolu.
Artikolu 75
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet għall-għoti tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 73.
Artikolu 76
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali għal:
(a)
id-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikoli 70(1) u (2), u l-Artikoli 71 u 72, inklużi dawk għall-aġġustament tal-prezz effettivament imħallas jew li għandu jitħallas;
(b)
l-applikazzjoni tal-kondizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 70(3);
(c)
id-determinazzjoni tal-valur doganali msemmi fl-Artikolu 74.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
TITOLU III
DEJN DOGANALI U GARANZIJI
KAPITOLU 1
Ħolqien ta' dejn doganali
Taqsima 1
Dejn doganali mal-importazzjoni
Artikolu 77
Rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa u dħul temporanju
1. Dejn doganali fuq l-importazzjoni jinħoloqmeta merkanzija mhux tal-Unjoni soġġetta għal dazju tal-importazzjoni titqiegħed taħt waħda minn dawn il-proċeduri doganali li ġejjin:
(a)
rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa, inkluż dak taħt il-provvedimenti ta’ użu aħħari;
(b)
dħul temporanju b'eżenzjoni parzjali mid-dazju tal-importazzjoni.
2. Dejn doganali jinħoloq hekk kif id-dikjarazzjoni doganali tkun aċċettata.
3. Id-dikjarant huwa d-debitur. F’każ ta’ rappreżentanza indiretta, il-persuna li għan-nom tagħha qed issir id-dikjarazzjoni doganali għandha tkun ukoll debitur.
Fejn dikjarazzjoni doganali fir-rigward ta’ waħda mill-proċeduri msemmija fil-paragrafu 1 tifassal abbażi ta' informazzjoni li twassal biex ma jinġabarx id-dazju tal-importazzjoni kollu jew parti minnu, il-persuna li tkun ipprovdiet l-informazzjoni meħtieġa biex titfassal id-dikjarazzjoni u li kienet taf, jew kellha b'mod raġonevoli tkun taf, li tali informazzjoni kienet falza hija wkoll debitur.
Artikolu 78
Provvedimenti speċjali li jirrigwardaw merkanzija mhux oriġinarja
1. Fejn huwa pprojbit il-ħlas lura ta’, jew eżenzjoni minn, dazju tal-importazzjoni fuq merkanzija mhux oriġinarja użata fil-manifattura ta’ prodotti li għalihom tinħareġ prova tal-oriġini fil-qafas ta’ arranġament preferenzjali bejn l-Unjoni u ċerti pajjiżi jew territorji barra t-territorju doganali tal-Unjoni jew gruppi ta’ tali pajjiżi jew territorji, jinħoloq dejn doganali fuq l-importazzjoni fir-rigward ta’ dik il-merkanzija mhux oriġinarja, permezz tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni tal-esportazzjoni mill-ġdid tal-merkanzija inkwistjoni.
2. Fejn jinħoloq dejn doganali skont il-paragrafu 1, l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni li jikkorrispondi għal dak id-dejn għandu jkun determinat taħt l-istess kondizzjonijiet bħal fil-każ ta’ dejn doganali li jirriżulta meta tkun aċċettata, fl-istess data, id-dikjarazzjoni doganali għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa tal-merkanzija mhux oriġinarja użata fil-manifattura tal-prodotti inkwistjoni biex tintemm il-proċedura ta’ pproċessar attiv.
3. L-Artikolu 77(2) u (3) għandu japplika. Madankollu, fil-każ ta' merkanzija mhux tal-Unjoni msemmija fl-Artikolu 270, il-persuna li tippreżenta d-dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid tkun id-debitur. F’każ ta’ rappreżentanza indiretta, il-persuna li f'isimha tiġi ppreżentata d-dikjarazzjoni għandha tkun ukoll debitur.
Artikolu 79
Dejn doganali li jinħoloq minħabba nuqqas ta’ konformità
1. Għal merkanzija soġġetta għal dazju tal-importazzjoni, jinħoloq dejn doganali fuq l-importazzjoni f'każ ta’ nuqqas ta’ konformità ma’ xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
wieħed mill-obbligi stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali dwar id-dħul ta’ merkanzija mhux tal-Unjoni fit-territorju doganali tal-Unjoni, it-tneħħija tagħha mis-superviżjoni doganali, jew il-moviment, l-ipproċessar, il-ħażna, il-ħażna temporanja, id-dħul temporanju ta' tali merkanzija fit-territorju jew it-tneħħija tagħha minnu;
(b)
wieħed mill-obbligi stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali dwar l-użu aħħari ta' merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(c)
kondizzjoni li tirregola t-tqegħid ta’ merkanzija mhux tal-Unjoni taħt proċedura doganali jew l-għoti, permezz tal-użu aħħari tal-merkanzija, ta’ eżenzjoni mid-dazju jew rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni.
2. Il-ħin meta jinħoloq id-dejn doganali għandu jkun wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
il-mument meta l-obbligu li n-nuqqas ta’ konformità miegħu jagħti lok għad-dejn doganali, ma jintlaħaqx jew ma jibqax jintlaħaq;
(b)
il-mument meta tkun aċċettata dikjarazzjoni doganali għat-tqegħid tal-merkanzija taħt proċedura doganali fejn ikun sussegwentement stabbilit li kondizzjoni li tirregola t-tqegħid tal-merkanzija taħt dik il-proċedura jew l-għoti ta’ eżenzjoni tad-dazju jew rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni bis-saħħa tal-użu aħħari tal-merkanzija fil-fatt ma tkunx ġiet sodisfatta.
3. Fil-każijiet imsemmija taħt il-punti (a) u (b) tal-paragrafu 1, id-debitur għandu jkun kwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
kwalunkwe persuna li kienet meħtieġa tissodisfa l-obbligi konċernati;
(b)
kwalunkwe persuna li kienet taf jew li raġonevolment kellha tkun taf li ma kienx sodisfatt obbligu skont il-leġislazzjoni doganali u li aġixxiet f’isem il-persuna li kienet obbligata tilħaq l-obbligu, jew li pparteċipat fl-att li wassal biex ma jintlaħaqx l-obbligu;
(c)
kwalunkwe persuna li akkwistat jew żammet il-merkanzija inkwistjoni u li kienet taf jew raġonevolment kellha tkun taf fil-ħin li akkwistat jew ta’ meta rċeviet il-merkanzija li ma kienx sodisfatt obbligu taħt il-leġislazzjoni doganali.
4. Fil-każijiet imsemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1, id-debitur huwa l-persuna li hi meħtieġa tikkonforma mal-kondizzjonijiet li jirregolaw it-tqegħid tal-merkanzija taħt proċedura doganali jew id-dikjarazzjoni doganali tal-merkanzija mqiegħda taħt dik il-proċedura doganali jew l-għoti ta’ eżenzjoni fuq id-dazju jew rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni bis-saħħa tal-użu aħħari tal-merkanzija.
Fejn titħejja dikjarazzjoni doganali fir-rigward ta' waħda mill-proċeduri doganali msemmija fil-punt (c) tal-paragrafu 1, u kwalunkwe informazzjoni meħtieġa taħt il-leġislazzjoni doganali marbuta mal-kondizzjonijiet li jirregolaw it-tqegħid tal-merkanzija taħt dik il-proċedura doganali tingħata lill-awtoritajiet doganali, li twassal biex ma jinġabarx id-dazju kollu tal-importazzjoni jew parti minnu, il-persuna li pprovdiet l-informazzjoni meħtieġa biex titħejja id-dikjarazzjoni doganali u li kienet taf, jew raġonevolment kellha tkun taf, li tali informazzjoni kienet falza hija wkoll debitur.
Artikolu 80
Tnaqqis ta' ammont ta' dazju tal-importazzjoni li diġà tħallas
1. Fejn jinħoloq dejn doganali, skont l-Artikolu 79(1) fir-rigward ta’ merkanzija rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa b’rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni minħabba l-użu aħħari tagħha, l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni li tħallas meta l-merkanzija kienet rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa għandu jitnaqqas mill-ammont ta' dazju tal-importazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika fejn jinħoloq dejn doganali fir-rigward ta’ skart u prodott mormi li jirriżulta mill-qerda ta’ tali merkanzija.
2. Fejn jinħoloq dejn doganali, skont l-Artikolu 79(1) fir-rigward ta’ merkanzija mqiegħda taħt dħul temporanju b’eżenzjoni parzjali mid-dazju tal-importazzjoni, l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni li tħallas taħt l-eżenzjoni parzjali għandu jitnaqqas mill-ammont ta' dazju tal-importazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali.
Taqsima 2
Dejn doganali mal-esportazzjoni
Artikolu 81
Esportazzjoni u pproċessar passiv
1. Dejn doganali fuq l-esportazzjoni jinħoloq permezz tat-tqegħid ta’ merkanzija soġġetta għal dazju tal-esportazzjoni taħt il-proċedura ta’ esportazzjoni jew il-proċedura ta’ pproċessar passiv.
2. Id-dejn doganali jinħoloq fiż-żmien tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali.
3. Id-dikjarant huwa d-debitur. F’każ ta’ rappreżentanza indiretta, il-persuna li għan-nom tagħha qed issir id-dikjarazzjoni doganali hija wkoll debitur.
Fejn titfassal dikjarazzjoni doganali abbażi ta' informazzjoni li twassal biex ma jinġabarx id-dazju tal-esportazzjoni kollu jew parti minnu, il-persuna li tkun ipprovdiet l-informazzjoni meħtieġa għad-dikjarazzjoni u li kienet taf, jew raġonevolment kellha tkun taf, li dik l-informazzjoni kienet falza hija wkoll debitur.
Artikolu 82
Dejn doganali li jinħoloq minħabba nuqqas ta’ konformità
1. Għal merkanzija soġġetta għal dazju tal-esportazzjoni, jinħoloq dejn doganali fuq l-esportazzjoni permezz ta’ nuqqas ta’ konformità ma’ xi wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
wieħed mill-obbligi stabbiliti fil- leġislazzjoni doganali dwar il-ħruġ tal-merkanzija;
(b)
il-kondizzjonijiet li taħthom il-merkanzija tħalliet tinħareġ mit-territorju doganali tal-Unjoni b'eżenzjoni sħiħa jew parzjali mid-dazju tal-esportazzjoni.
2. Il-ħin li fih jinħoloq id-dejn doganali huwa wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
il-mument meta l-merkanzija effetivament tinħareġ mit-territorju doganali tal-Unjoni mingħajr dikjarazzjoni doganali;
(b)
il-mument meta l-merkanzija tasal f'destinazzjoni barra dik li għaliha tħalliet tinħareġ mit-territorju doganali tal-Unjoni b'eżenzjoni sħiħa jew parzjali mid-dazju tal-esportazzjoni;
(c)
jekk l-awtoritajiet doganali ma jkunux f’pożizzjoni li jiddeterminaw il-mument imsemmi fil-punt (b), l-iskadenza tal-limitu taż-żmien biex tingħata prova li l-kondizzjonijiet li jintitolaw il-merkanzija għal tali eżenzjoni kienu sodisfatti.
3. Fil-każijiet imsemmija taħt il-punt (a) tal-paragrafu 1, id-debitur huwakwalunkwe wieħed minn dawn li ġejjin:
(a)
kwalunkwe persuna li kienet meħtieġa tissodisfa l-obbligu kkonċernat;
(b)
kwalunkwe persuna li kienet taf jew li raġonevolment kellha tkun taf li l-obbligu kkonċernat ma kienx sodisfatt u li aġixxiet f’isem il-persuna li kienet obbligata tissodisfa l-obbligu;
(c)
kwalunkwe persuna li ħadet sehem fl-att li wassal biex ma jkunx sodisfatt l-obbligu u li kienet taf jew raġonevolment kellha tkun taf li dikjarazzjoni doganali li kellha tkun ippreżentata fil-fatt ma kienitx ippreżentata.
4. F’każijiet imsemmija taħt il-punt (b) tal-paragrafu 1, id-debitur huwakwalunkwe persuna li hi meħtieġa tikkonforma mal-kondizzjonijiet li taħthom il-merkanzija tħalliet tinħareġ mit-territorju doganali tal-Unjoni b’eżenzjoni sħiħa jew parzjali mid-dazju tal-esportazzjoni.
Taqsima 3
Provvedimenti komuni għad-dejn doganali li jinħoloq mal-importazzjoni u l-esportazzjoni
Artikolu 83
Projbizzjonijiet u restrizzjonijiet
1. Id-dejn doganali fuq l-importazzjoni jew l-esportazzjoni jinħoloq anki jekk ikun relatat ma’ merkanzija soġġetta għall-miżuri ta’ projbizzjoni jew restrizzjoni fuq l-importazzjoni jew l-esportazzjoni ta’ kwalunkwe xorta.
2. Madankollu, ma jinħoloq l-ebda dejn doganali fuq dawn li ġejjin:
(a)
l-introduzzjoni illegali ta’ flus foloz fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
l-introduzzjoni ta’ drogi narkotiċi u sustanzi psikotropiċi fit-territorju doganali tal-Unjoni minbarra fejn hemm sorveljanza stretta mill-awtoritajiet kompetenti bil-ħsieb tal-użu tagħhom għal finijiet mediċi u xjentifiċi.
3. Għall-għanijiet tal-pieni kif applikabbli għal reati doganali, id-dejn doganali għandu madankollu jitqies li nħoloq fejn, taħt il-liġi ta’ Stat Membru, id-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni jew l-eżistenza tad-dejn doganali jipprovdu l-bażi għad-determinazzjoni tal-pieni.
Artikolu 84
Diversi debituri
Fejn diversi persuni huma soġġetti għall-ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għal dejn doganali wieħed, huma għandhom ikunu flimkien u separatament, responsabbli għall-ħlas ta' dak l-ammont.
Artikolu 85
Regoli ġenerali għall-kalkolu tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni
1. L-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni għandu jkun determinat abbażi ta’ dawk ir-regoli għall-kalkolu tad-dazju li kienu applikabbli għall-merkanzija kkonċernata fil-ħin li fih inħoloq id-dejn doganali fir-rigward tagħha.
2. Fejn mhux possibbli jkun determinat eżatt il-ħin li fih ikun inħoloq id-dejn doganali, dak il-mument għandu jitqies li hu l-waqt li fih l-awtoritajiet doganali jikkonkludu li jkun inħoloqdejn doganali fuq il-merkanzija.
Madankollu, fejn l-informazzjoni disponibbli għall-awtoritajiet doganali tippermettilhom li jistabbilixxu li d-dejn doganali kien inħoloq qabel iż-żmien meta waslu għal dik il-konklużjoni, id-dejn doganali għandu jitqies li nħoloq fl-aktar żmien bikri li tali sitwazzjoni tista’ tkun stabbilita.
Artikolu 86
Regoli speċjali għall-kalkolu tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni
1. Fejn saru spejjeż għall-ħażna jew għall-immaniġġar użwali fit-territorju doganali tal-Unjoni fir-rigward ta' merkanzija mqiegħda taħt proċedura doganali jew f'ħażna temporanja, tali spejjeż jew iż-żieda fil-valur m’għandhomx jkunu kkunsidrati għall-kalkolu tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni fejn id-dikjarant jipprovdi prova sodisfaċenti ta’ dawk l-ispejjeż.
Madankollu, il-valur doganali, il-kwantità, in-natura u l-oriġini ta’ merkanzija mhux tal-Unjoni użata fl-operazzjonijiet għandhom jkunu kkunsidrati għall-kalkolu tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni.
2. Fejn il-klassifikazzjoni tariffarja ta’ merkanzija mqiegħda taħt proċedura doganali tinbidel bħala riżultat ta' maniġġar użwali fit-territorju doganali tal-Unjoni, il-klassifikazzjoni tariffarja oriġinali għall-merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura għandha tkun applikata fuq talba tad-dikjarant.
3. Fejn inħoloq dejn doganali fuq prodotti pproċessati bħala riżultat tal-proċedura ta’ pproċessar attiv, l-ammont ta’ dazju tal-imprtazzjoni li jikkorrispondi għal tali dejn għandu, wara talba tad-dikjarant, ikun determinat abbażi tal-klassifika fit-tariffa, il-valur doganali, il-kwantità, in-natura u l-oriġini tal-merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura ta’ pproċessar attiv fil-ħin tal-aċċetazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali marbuta ma’ din il-merkanzija.
4. Fkażijiet speċifiċi, l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni għandu jkun determinat skont il-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, mingħajr ma jkun hemm għalfejn issir talba mid-dikjarant, bil-għan li tkun evitata l-evażjoni tal-miżuri tariffarji msemmija fil-punt (h) tal-Artikolu 56(2).
5. Fejn inħoloq dejn doganali għal prodotti pproċessati li jirriżultaw mill-proċedura ta' ipproċessar passiv jew għal prodotti ta' sostituzzjoni kif imsemmija fl-Artikolu 261(1), l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni għandu jkun ikkalkulat fuq il-bażi tal-ispiża tal-operazzjoni ta' ipproċessar li ssir barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
6. Fejn il-leġislazzjoni doganali tipprovdi għal trattament tariffarju favorevoli ta’ merkanzija jew eżenzjoni sħiħa jew parzjali mid-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, skont il-punti (d) sa (g) tal-Artikolu 56(2), l-Artikoli 203, 204, 205 u 208 jew l-Artikoli 259 sa 262 ta' dan ir-Regolament jew skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1186/2009 tas-16 ta' Novembru 2009 twaqqif ta sistema Komunitarja ta' eżenzjoniiet minn dazju doganali (15), tali trattament tariffarju favorevoli jew eżenzjoni għandhom japplikaw ukoll f’każijiet fejn jinħoloq dejn doganali skont l-Artikoli 79 jew 82 ta’ dan ir-Regolament, sakemm in-nuqqas li wassal biex jinħoloq dejn doganali ma kienx jikkostitwixxi attentat ta’ qerq.
Artikolu 87
Il-post fejn jinħoloq id-dejn doganali
1. Id-dejn doganali jinħoloq fil-post fejn tkun ippreżentata d-dikjarazzjoni doganali jew id-dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid msemmija fl-Artikoli 77, 78 u 81.
Fil-każijiet l-oħrajn kollha, il-post fejn jinħoloq id-dejn doganali għandu jkun il-post fejn il-proċeduri ma kienux segwiti kif suppost.
Jekk mhux possibbli li jkun ddeterminat dak il-post, id-dejn doganali jinħoloq fil-post fejn l-awtoritajiet doganali jikkonkludu li l-merkanzija hi f’sitwazzjoni li fiha jinħoloq dejn doganali.
2. Jekk il-merkanzija tqiegħdet taħt proċedura doganali li ma tkunx ingħalqet jew meta proċedura ta' ħażna temporanja ma tkunx ingħalqet korrettament, u l-post fejn jinħoloq id-dejn doganali ma jkunx jista’ jkun determinat skont it-tieni jew it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 1, fi żmien speċifiku, id-dejn doganali jinħoloq fil-post fejn il-merkanzija jew tqiegħdet taħt il-proċedura kkonċernata jew fejn kienet introdotta fit-territorju doganali tal-Unjoni taħt dik il-proċedura jew fejn kienet f'ħażna temporanja.
3. Fejn l-informazzjoni disponibbli għall-awtoritajiet doganali tippermettilhom jistabbilixxu li d-dejn doganali jista’ jkun li nħoloq f’diversi postijiet, id-dejn doganali għandu jitqies li nħoloq fil-post fejn kien inħoloq l-ewwel darba.
4. Jekk awtorità doganali tistabbilixxi li dejn doganali nħoloq taħt l-Artikolu 79 jew l-Artikolu 82 fi Stat Membru ieħor u l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għal dak id-dejn huwa anqas minn EUR 10 000, id-dejn doganali għandu jitqies li nħoloq fl-Istat Membru fejn tkun intlaħqet tali konklużjoni.
Artikolu 88
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa biex tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, sabiex tiddetermina:
(a)
ir-regoli biex ikun ikkalkulat l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni applikabbli għall-merkanzija li għaliha jinħoloq dejn doganali fil-kuntest ta' proċedura speċjali, li jissupplimentaw ir-regoli stabbiliti fl-Artikoli 85 u 86;
(b)
il-każijiet imsemmija fl-Artikolu 86(4);
(c)
il-limitu ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 87(2).
KAPITOLU 2
Il-garanzija għal dejn doganali potenzjali jew eżistenti
Artikolu 89
Provvedimenti ġenerali
1. Dan il-Kapitolu għandu japplika fir-rigward ta' garanziji kemm għal djun doganali li diġà nħolqu kif ukoll għal dawk li jistgħu jinħolqu, sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor.
2. Fejn l-awtoritajiet doganali jirrikjedu li tingħata garanzija għal dejn doganali potenzjali jew eżistenti, dik il-garanzija għandha tkopri l-ammont tad-dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni u l-imposti l-oħra dovuti b'rabta mal-importazzjoni jew l-esportazzjoni tal-merkanzija fejn:
(a)
il-garanzija tintuża għat-tqegħid ta' merkanzija taħt il-proċedura ta' tranżitu tal-Unjoni; jew
(b)
il-garanzija tista' tintuża f’ aktar minn Stat Membru wieħed.
Garanzija li ma tistax tintuża barra l-Istat Membru fejn hija meħtieġa għandha tkun valida biss f'dak l-Istat Membru u għandha tkopri għall-inqas l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni.
3. Fejn l-awtoritajiet doganali jeħtieġu garanzija, din għandha tkun mitluba lid-debitur jew mill-persuna li tista’ ssir id-debitur. Huma jistgħu jippermettu wkoll li l-garanzija tingħata minn persuna oħra barra l-persuna mingħand min hi mitluba.
4. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 97, l-awtoritajiet doganali għandhomjeħtieġu li tingħata garanzija waħda biss fir-rigward ta' merkanzija speċifika jew dikjarazzjoni speċifika.
Il-garanzija mogħtija għal dikjarazzjoni speċifika għandha tapplika għall-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali u imposti oħrajn fir-rigward tal-merkanzija kollha koperta minn jew rilaxxata permezz ta’ dik id-dikjarazzjoni, sew jekk dik id-dikjarazzjoni hijakorretta sew jekk le.
Jekk il-garanzija ma kienitx rilaxxata, tista’ tintuża wkoll, fil-limiti tal-ammont garantit, għall-irkupru ta’ ammonti ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni u imposti oħra li għandhom jitħallsu wara kontroll ta’ wara r-rilaxx ta’ dik il-merkanzija.
5. Wara applikazzjoni mill-persuna msemmija fil-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu, l-awtoritajiet doganali jistgħu, skont l-Artikolu 95(1), (2) u (3), jawtorizzaw l-għoti ta’ garanzija komprensiva li tkopri l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew fuq l-esportazzjoni li jikkorrespondi għad-dejn doganali fir-rigward ta’ żewġ operazzjonijiet, dikjarazzjonijiet jew proċeduri doganali jew aktar.
6. L-awtoritajiet doganali għandhom jissorveljaw il-garanzija.
7. L-ebda garanzija m’għandha tkun meħtieġa minn Stati, mill-awtoritajiet governattivi reġjonali u lokali jew minn entitajiet oħrajn irregolati mil-liġi pubblika, fir-rigward tal-attivitajiet li fihom huma jieħdu sehem bħala awtoritajiet pubbliċi.
8 L-ebda garanzija m'għandha tkun meħtieġa fi kwalunkwe waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
merkanzija li tinġarr fuq ir-Rhine, l-passaġġi fuq l-ilma tar-Rhine, fuq id-Danubju jew il-passaġġi fuq l-ilma tad-Danubju;
(b)
merkanzija li tinġarr permezz ta' installazzjoni fissa tat-trasport;
(c)
f'każijiet speċifiċi fejn merkanzija titqiegħed taħt proċedura ta’ dħul temporanju;
(d)
merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura ta' tranżitu tal-Unjoni bl-użu tas-simplifikazzjoni msemmija fil-punt (e) tal-Artikolu 233(4) u li tinġarr bil-baħar jew bl-ajru bejn portijiet tal-Unjoni jew bejn ajruporti tal-Unjoni.
9. L-awtoritajiet doganali jistgħu jagħtu eżoneru mir-rekwiżit tal-għoti ta' garanzija fejn l-ammont tad-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid ikun kopert b'garanzija ma jeċċedix il-limitu tal-valur statistiku għad-dikjarazzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament (KE) Nru 471/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta' Mejju 2009 dwar statistika Komunitarja marbuta mal-kummerċ estern ma' pajjiżi mhux membri (16).
Artikolu 90
Garanzija obbligatorja
1. Fejn hu obbligatorju li tkun ipprovduta garanzija, l-awtoritajiet doganali għandhom jiffissaw l-ammont ta’ tali garanzija f’livell ekwivalenti għall-ammont preċiż ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali u ta’ imposti oħrajn fejn dak l-ammont jista’ jkun stabbilit b’ċertezza fil-ħin li fih tkun meħtieġa l-garanzija.
Fejn mhux possibbli li jkun stabbilit l-ammont preċiż, il-garanzija għandha tkun stabbilita għall-ammont massimu, kif stmat mill-awtoritajiet doganali, tad-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali li inħoloq jew jista’ jinħoloq u imposti oħrajn li jkunu ġġarrbu jew jistgħu jiġġarrbu.
2. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 95 fejn tkun mogħtija garanzija komprensiva għall-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali u imposti oħrajn li jvarjaw fl-ammont maż-żmien, l-ammont ta’ tali garanzija għandu jkun stabbilit f’livell li jippermetti li l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrespondi għad-djun doganali u imposti oħrajn ikun kopert f’kull ħin.
Artikolu 91
Garanzija mhux obbligatorja
Fejn l-għoti ta’ garanzija ma jkunx obbligatorju, tali garanzija għandha xorta waħda tkun meħtieġa mill-awtoritajiet doganali jekk huma jqisu li l-ammont ta’ dazju fuq l-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali jew imposti oħrajn mhux ċert li jitħallas fiż-żmien preskritt. L-ammont tagħha għandu jkun stabbilit minn dawk l-awtoritajiet biex ma jeċċedix il-livell imsemmi fl-Artikolu 90.
Artikolu 92
Għoti ta’ garanzija
1. Garanzija tista’ tkun ipprovduta f'waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
b’depożitu ta’ flus kontanti jew bi kwalunkwe mezz ieħor ta’ ħlas rikonoxxut mill-awtoritajiet doganali bħala li hu ekwivalenti għal depożitu fi flus kontanti, magħmul f’euro jew fil-munita tal-Istat Membru li fih hi meħtieġa l-garanzija;
(b)
b'impenn minn garanti li jagħmel tajjeb;
(c)
b’xi forma oħra ta’ garanzija li tipprovdi assikurazzjoni ekwivalenti li l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali u imposti oħrajn se jitħallas.
2. Garanzija f’forma ta’ depożitu ta’ flus kontanti jew kwalunkwe mezz ieħor ta' ħlas ekwivalenti għanda tingħata skont il-provvedimenti fis-seħħ fl-Istat Membru fejn hi meħtieġa l-garanzija.
Fejn garanzija tingħata b'depożitu ta’ flus kontanti jew kwalunkwe mezz ieħor ta' ħlas ekwivalenti, m'għandu jitħallas l-ebda mgħax fuqha mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 93
L-għażla ta' garanzija
Il-persuna meħtieġa biex tipprovdi garanzija tista’ tagħżel bejn il-forom ta' garanziji stabbiliti fl-Artikolu 92(1).
Madankollu, l-awtoritajiet doganali jistgħu jirrifjutaw li jaċċettaw il-forma ta’ garanzija magħżula fejn din tkun inkompatibbli mal-funzjonament adattat tal-proċedura doganali kkonċernata.
L-awtoritajiet doganali jistgħu jeħtieġu li l-forma ta’ garanzija magħżula tinżamm għal perijodu speċifiku.
Artikolu 94
Garanti
1. Il-garanti msemmi fil-punt (b) tal-Artikolu 92(1) għandu jkun terza persuna stabbilita fit-territorju doganali tal-Unjoni. Il-garanti għandu jkun approvat mill-awtoritajiet doganali li jeħtieġu l-garanzija, sakemm il-garanti ma jkunx istituzzjoni ta' kreditu, istituzzjoni finanzjarja jew kumpanija tal-assikurazzjoni, akkreditata fl-Unjoni skont il-provvedimenti tal-Unjoni fis-seħħ.
2. Il-garanti għandu jimpenja ruħu bil-miktub li jħallas l-ammont garantit ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għal dejn doganali u imposti oħrajn.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu jirrifjutaw li japprovaw il-garanti jew it-tip ta’ garanzija proposta fejn ma jkunx jidher biċ-ċert li dawn jiżguraw il-ħlas, fil-perijodu stipulat, tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali u imposti oħrajn.
Artikolu 95
Garanzija komprensiva
1. L-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 89(5) għandha tingħata biss lill-persuni li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikunu stabbiliti fit-territorji doganali tal-Unjoni;
(b)
ikunu jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fil-punt (a) tal-Artikolu 39;
(c)
jużaw b’mod regolari l-proċeduri doganali involuti jew huma operaturi ta' faċilitajiet ta' ħażna temporanja jew jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fil-punt (d) tal-Artikolu 39.
2. Fejn għandha tkun ipprovduta garanzija komprensiva għal djun doganali u imposti oħra li jistgħu jinħolqu jew jiġġarrbu, operatur ekonomiku jista’ jkun awtorizzat juża garanzija komprensiva b’ammont imnaqqas jew ikun eżonerat mill-garanzija sakemm huwa jissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 39.
3. Fejn għandha tingħata garanzija komprensiva għal djun doganali u imposti oħra li nħolqu jew iġġarrbu, operatur ekonomiku awtorizzat għal simplifikazzjoni doganali għandu, permezz ta' applikazzjoni, jkun awtorizzat juża garanzija komprensiva b'ammont imnaqqas.
4. Il-garanzija komprensiva b'ammont imnaqqas imsemmija fil-paragrafu 3 għandha tkun ekwivalenti għall-għoti ta' garanzija.
Artikolu 96
Il-projbizzjonijiet temporanji marbutin mal-użu ta’ garanziji komprensivi
1. Fil-kuntest ta' proċeduri speċjali jew ħażna temporanja, il-Kummissjoni tista' tipprojbixxi temporanjament lil persuni milli jirrikorru għal kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
il-garanzija komprensiva għal ammont imnaqqas jew eżoneru mill-garanzija msemmija fl-Artikolu 95(2);
(b)
il-garanzija komprensiva msemmija fl-Artikolu 95, fir-rigward ta' merkanzija li kienet identifikata bħala soġġetta għal frodi fuq skala kbira.
2. Fejn japplika l-punt (a) jew il-punt (b) tal-paragrafu 1ta' dan l-Artiklu, jista' jkun awtorizzat rikors għall-garanzija komprensiva għal ammont imnaqqas jew eżoneru mill-garanzija jew rikors għall-garanzija komprensiva msemmija fl-Artikolu 95 fil-każ li l-persuna kkonċernata tissodisfa waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
dik il-persuni tista' turi li ma jkun inħoloq ebda dejn doganali fir-rigward tal-merkanzija inkwistjoni matul l-operazzjonijiet li dik il-persuna tkun wettqet fis-sentejn qabel id-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1;
(b)
fejn ikunu nħolqu djun doganali fis-sentejn qabel id-deċiżjoni msemmija fil-paragrafu 1, il-persuna kkonċernata tista' turi li dawk id-dujn tħallsu kollha mid-debitur jew debituri jew mill-garanti fil-limitu ta' żmien preskritt.
Biex tinkiseb awtorizzazzjoni biex tintuża garanzija komprensiva temporanjament projbita, il-persuna kkonċernata għandha wkoll tissodisfa l-kriterji stabbiliti fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 39.
Artikolu 97
Garanzija addizzjonali jew sostituttiva
Fejn l-awtoritajiet doganali jistabbilixxu li l-garanzija pprovduta ma tiżgurax, jew m’għadhiex ċerta jew suffiċjenti biex tiżgura, il-ħlas fil-perijodu stipulat tal-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali u imposti oħrajn, huma għandhom jitolbu lil kwalunkwe persuna msemmija fl-Artikolu 89(3) jew biex tipprovdi garanzija addizzjonali jew biex tissostitwixxi l-garanzija oriġinali b'garanzija ġdida, skont l-għażla tagħha.
Artikolu 98
Rilaxx tal-garanzija
1. L-awtoritajiet doganali għandhom jirrilaxxaw il-garanzija immedjatament meta d-dejn doganali jew ir-responsabbiltà għal imposti oħra jispiċċaw jew ma jistgħux jerġgħu jseħħu.
2. Fejn id-dejn doganali jew ir-responsabbiltà għal imposti oħra jkunu spiċċaw parzjalment, jew jistgħu jinħolqu biss fir-rigward ta’ parti mill-ammont li kien garantit, parti korrispondenti tal-garanzija għandha tkun rilaxxata kif meħtieġ wara talba tal-persuna kkonċernata, sakemm l-ammont involut ma jiġġustifikax tali azzjoni.
Artikolu 99
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, biex tiddetermina:
(a)
il-każijiet speċifiċi, imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 89(8), fejn m'hemmx bżonn ta' garanzija għal merkanzija li titqiegħed taħt il-proċedura ta' dħul temporanju;
(b)
il-forma tal-garanzija, imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 92(1) u r-regoli li jikkonċernaw il-garanti msemmi fl-Artikolu 94;
(c)
il-kondizzjonijiet biex tingħata awtorizzazzjoni għall-użu ta' garanzija komprensiva b'ammont imnaqqas jew għal eżoneru mill-garanzija msemmija fl-Artikolu 95(2);
(d)
il-limiti ta' żmien għar-rilaxx ta' garanzija.
Artikolu 100
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali:
(a)
biex ikun iddeterminat l-ammont tal-garanzija, inkluż l-ammont imnaqqas imsemmi fl-Artikolu 95(2) u (3);
(b)
rigward l-għoti u s-sorveljanza tal-garanzija msemmija fl-Artikolu 89, ir-revoka u t-tmiem tal-impenn meħud mill-garanti msemmija fl-Artikolu 94, u r-rilaxx tal-garanzija msemmija fl-Artikolu 98;
(c)
rigward il-projbizzjonijiet temporanji msemmija fl-Artikolu 96.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta l-miżuri msemmija fl-Artikolu 96 permezz tal-atti ta' implimentazzjoni.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Għal raġunijiet imperattivi ta' urġenza marbutin ma' miżuri bħal dawn, li jkunu debitament ġustifikati mill-ħtieġa li tissaħaħ malajr il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni u tal-Istati Membri tagħha, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta' implimentazzjoni applikabbli minnufih f'konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 285(5).
F'każ li l-opinjoni tal-Kumitat imsemmija fl-Artikolu 285(1) trid tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, għandu japplika l-Artikolu 285(6).
KAPITOLU 3
L-irkupru, il-ħlas, il-ħlas lura u l-maħfra tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni
Taqsima 1
Id-determinazzjoni tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, in-notifika tad-dejn doganali u d-dħul fil-kontijiet
Artikolu 101
Id-determinazzjoni tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni
1. L-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas għandu jkun determinat mill-awtoritajiet doganali responsabbli għall-post fejn jinħoloq id-dejn doganali, jew fejn jitqies li nħoloq skont l-Artikolu 87, hekk kif ikollhom l-informazzjoni meħtieġa.
2. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 48, l-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas kif iddeterminat mid-dikjarant.
3. Fejn l-ammont tad-dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni li jkun pagabbli ma jirriżultax f'numru sħiħ, dak l-ammont jista' jinqata' għad-dritt.
Fejn l-ammont imsemmi fl-ewwel subparagrafu ikun espress f'euro, l-ammont ma jistax jinqata' għad-dritt b'aktar minn tqarrib 'il fuq jew 'l isfel lejn l-eqreb numru sħiħ.
Stat Membru li l-munita tiegħu mhijiex l-euro jista' jew japplika mutatis mutandis il-provvedimenti tat-tieni subparagrafu jew jidderoga minn dak is-subparagrafu, dment li r-regoli applikabbli għat-tqarrib ma jkollhomx impatt finanzjarju akbar mir-regoli stipulati fit-tieni subparagrafu.
Artikolu 102
Notifika tad-dejn doganali
1. Id-dejn doganali għandu jkun notifikat lid-debitur fil-forma preskritta fil-post fejn inħoloq id-dejn doganali, jew fejn jitqies bħala li nħoloq skont l-Artikolu 87.
In-notifika msemmija fl-ewwel subparagrafu m’għandhiex issir fi kwalunkwe mill-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn, sakemm issir id-determinazzjoni finali tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, tkun imposta miżura ta’ politika kummerċjali provviżorja, f’forma ta’ dazju;
(b)
fejn l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas jeċċedi dak determinat abbażi tad-deċiżjoni meħuda skont l-Artikolu 33;
(c)
fejn id-deċiżjoni oriġinali biex ma jkunx notifikat id-dejn doganali jew biex ikun notifikat b’ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni f’figura anqas mill-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas, ittieħdet abbażi ta’ provvedimenti ġenerali li kienu invalidati f’data aktar tard b’deċiżjoni tal-qorti;
(d)
fejn l-awtoritajiet doganali huma eżentati taħt il-leġislazzjoni doganali milli jinnotifikaw id-dazju doganali.
2. Fejn l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni mħallas huwa daqs l-ammont imdaħħal fid-dikjarazzjoni doganali, ir-rilaxx tal-merkanzija mill-awtoritajiet doganali għandu jkun ekwivalenti għal notifika lid-debitur dwar id-dejn doganali.
3. Fejn il-paragrafu 2 ma japplikax, id-dejn doganali għandu jkun notifikat lid-debitur mill-awtoritajiet doganali meta jkunu f'pożizzjoni li jiddeterminaw l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni u jieħdu deċiżjoni dwaru.
Madankollu, meta n-notifika tad-dejn doganali tippreġudika investigazzjoni kriminali, l-awtoritajiet doganali jistgħu jiddeferixxu dik in-notifika sa meta din ma tibqax tippreġudika l-investigazzjonijiet kriminali.
4. Dment li l-pagament kien ggarantit, id-dejn doganali li jikkorrispondi għall-ammont totali tad-dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni marbut mal-merkanzija kollha rilaxxata għall-istess persuna matul perijodu stabbilit mill-awtoritajiet doganali jista' jkun nnotifikat fi tmiem dak il-perijodu. Il-perijodu stabbilit mill-awtoritajiet doganali ma għandux jaqbeż 31 jum.
Artikolu 103
Limitazzjoni tad-dejn doganali
1. L-ebda dejn doganali m’għandu jkun notifikat lid-debitur wara l-iskadenza ta’ perijodu ta’ tliet snin mid-data li fiha nħoloq id-dejn doganali.
2. Fejn id-dejn doganali nħoloq bħala riżultat ta' att li, fiż-żmien li sar, seta' jwassal għal proċedimenti kriminali fil-qorti, il-perijodu ta’ tliet snin stabbilit fil-paragrafu 1 għandu jkun estiż għal perijodu minimu ta' ħames snin u massimu ta' 10 snin f'konformità mal-liġi nazzjonali.
3. Il-perijodi stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu sospiżi fejn:
(a)
ikun ippreżentat appell skont l-Artikolu 44; tali sospensjoni għandha tapplika mid-data meta ikun ippreżentat l-appell u għandha ddum tul id-durata tal-proċedimenti ta' appell; jew
(b)
l-awtoritajiet doganali jikkomunikaw lid-debitur, skont l-Artikolu 22(6), ir-raġunijiet għaliex biħsiebhom jinnotifikaw id-dejn doganali; tali sospensjoni għandha tapplika mid-data ta' dik il-komunikazzjoni sal-aħħar tal-perijodu li matulu d-debitur jingħata l-opportunità jesprimi l-fehma tiegħu.
4. Fejn jerġa' jiddaħħal id-dejn doganali skont l-Artikolu 116(7), il-perijodi stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2 għandhom ikunu kkunsidrati bħala sospiżi mid-data li fiha tkun ippreżentata l-applikazzjoni għal ħlas lura jew għal maħfra skont l-Artikolu 121, sad-data li fiha tkun ittieħdet id-deċiżjoni dwar il-ħlas lura jew il-maħfra.
Artikolu 104
Dħul fil-kontijiet
1. L-awtoritajiet doganali msemmija fl-Artikolu 101 għandhom idaħħlu fil-kontijiet tagħhom, skont il-leġislazzjoni nazzjonali, l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas hekk kif iddeterminat skont dak l-Artikolu.
L-ewwel subparagrafu m’għandux japplika fil-każijiet imsemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 102(1).
2. L-awtoritajiet doganali m’għandhomx għalfejn idaħħlu fil-kontijiet l-ammonti ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li, skont l-Artikolu 103, jikkorrispondu għad-dejn doganali li ma setax jibqa' jkun notifikat lid-debitur.
3. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-proċeduri prattiċi għad-dħul fil-kontijiet tal-ammonti ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni. Dawk il-proċeduri jistgħu jvarjaw skont jekk, minħabba ċ-ċirkostanzi li fihom inħoloq id-dejn doganali, l-awtoritajiet doganali humiex sodisfatti li dawk l-ammonti se jitħallsu.
Artikolu 105
Il-ħin tad-dħul fil-kontijiet
1. Fejn jinħoloq dejn doganali b’riżultat tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali ta' merkanzija għal proċedura doganali, barra minn dħul temporanju b’eżenzjoni parzjali mid-dazju tal-importazzjoni, jew xi att ieħor li għandu l-istess effett legali bħal tali aċċettazzjoni, l-awtoritajiet doganali għandhom idaħħlu l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas fil-kontijiet fi żmien 14-il jum mir-rilaxx tal-merkanzija.
Madankollu, sakemm il-ħlas ikun garantit, l-ammont totali ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni marbut mal-merkanzija kollha rilaxxata lill-istess persuna matul perijodu stabbilit mill-awtoritajiet doganali, li ma jistax jeċċedi l-31 ġurnata, jista’ jkun kopert bi dħul uniku fil-kontijiet fl-aħħar ta’ dak il-perijodu. Tali dħul fil-kontijiet għandu jsir fi żmien 14-il ġurnata minn meta jiskadi l-perijodu kkonċernat.
2. Fejn il-merkanzija tista’ tkun rilaxxata taħt ċerti kondizzjonijiet li jirregolaw jew id-determinazzjoni tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas jew il-ġbir tiegħu, id-dħul fil-kontijiet għandu jsir fi żmien 14-il ġurnata minn meta jkun determinat l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas jew minn meta jkun stabbilit l-obbligu li jitħallas dak id-dazju.
Madankollu, fejn id-dejn doganali hu marbut ma’ miżura provviżorja ta’ politika kummerċjali li tieħu forma ta’ dazju, l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas għandu jiddaħħal fil-kontijiet fi żmien xahrejn mid-data tal-pubblikazzjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea tar-Regolament li jistabbilixxi l-miżura definittiva tal-politika kummerċjali.
3. Fejn jinħoloq dejn doganali f’ċirkostanzi li mhumiex koperti bil-paragrafu 1, l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas għandu jiddaħħal fil-kontijiet fi żmien 14-il jum mid-data li fiha l-awtoritajiet doganali jkunu f’pożizzjoni li jiddeterminaw l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni inkwistjoni u jieħdu deċiżjoni.
4. Il-paragrafu 3 japplika fir-rigward tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid ikun rkuprat jew li jkun fadal li jkun rkuprat fejn l-ammont ta’ dazju tal-importazzjon jew esportazzjoni li jrid jitħallas ma jkunx iddaħħal fil-kontijiet skont il-paragrafi 1, 2 u 3, jew kien determinat u ddaħħal fil-kontijiet f'livell anqas mill-ammont li kellu jitħallas.
5. Il-limiti ta’ żmien għad-dħul fil-kontijiet stabbiliti fil-paragrafi 1, 2 u 3 ma japplikawx f’ċirkostanzi imprevedibbli jew f’każijiet ta’ force majeure.
6. Id-dħul fil-kontijiet jista' jkun differit fil-każ imsemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 102(3), sa meta n-notifika tad-dejn doganali ma tkunx aktar tippreġudika investigazzjoni kriminali.
Artikolu 106
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284 biex tiddeterminail-każijiet msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 102(1) fejn l-awtoritajiet doganali huma eżentati milli jinnotifikaw id-dejn doganali.
Artikolu 107
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoniċ
Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, miżuri biex tiżgura li jkun hemm assistenza reċiproka bejn l-awtoritajiet doganali f'każ li jinħoloq dejn doganali.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Il-ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni
Artikolu 108
Il-limiti ta' żmien ġenerali għal ħlas u s-sospensjoni tal-iskadenza tal-ħlas
1. L-ammonti ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, li jikkorrispondi għal dejn doganali notifikat skont l-Artikolu 102 għandhom jitħallsu mid-debitur fil-perijodu preskritt mill-awtoritajiet doganali.
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 45(2), dak il-perijodu m’għandux jeċċedi 10 ijiem minn notifika lid-debitur dwar id-dejn doganali. Fil-każ ta’ aggregazzjoni tad-dħul fil-kontijiet taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 105(1), dan għandu jkun stabbilit b’tali mod li d-debitur ma jkunx jista’ jikseb perijodu itwal għall-ħlas milli kieku tħalla jiddifferixxi l-ħlas skont l-Artikolu 110.
L-awtoritajiet doganali jistgħu jestendu dak il-perijodu wara applikazzjoni mid-debitur fejn l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas kien determinat waqt li sar il-kontroll ta’ wara r-rilaxx kif imsemmi fl-Artikolu 48. Bla ħsara għall-Artikolu 112(1), dawk l-estensjonijiet m’għandhomx jaqbżu ż-żmien meħtieġ biex id-debitur jieħu l-passi meħtieġa biex iwettaq l-obbligazzjoni tiegħu.
2. Jekk id-debitur ikun intitolat għal kwalunkwe waħda mill-faċilitajiet ta’ ħlas imsemmija fl-Artikoli 110 sa 112, il-ħlas għandu jsir fil-perijodu jew perijodi speċifikati marbutin ma' dawk il-faċilitajiet.
3. Il-limitu taż-żmien għall-ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għal dejn doganali għandu jkun sospiż fi kwalunkwe mill-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn applikazzjoni għal maħfra ta’ dazju ssir skont l-Artikolu 121;
(b)
fejn il-merkanzija għandha tkun konfiskata, meqruda jew abbandunata f’idejn l-Istat;
(c)
fejn id-dejn doganali nħoloq skont l-Artikolu 79 u kien hemm aktar minn debitur wieħed.
Artikolu 109
Ħlas
1. Il-ħlas għandu jsir fi flus jew bi kwalunkwe mezz ieħor b’effett simili ta’ ħlas, inkluż l-aġġustament ta’ bilanċ ta’ kreditu, skont il-leġislazzjoni nazzjonali.
2. Il-ħlas jista’ jsir minn terza persuna minflok mid-debitur.
3. Id-debitur jista’ fi kwalunkwe każ iħallas parti minn jew l-ammont kollu ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni mingħajr ma jistenna li jiskadi l-perijodu li hu ngħata għall-ħlas.
Artikolu 110
Differiment ta' ħlas
L-awtoritajiet doganali għandhom, wara l-applikazzjoni tal-persuna kkonċernata u mal-għoti ta' garanzija, jawtorizzaw differiment tal-ħlas tad-dazju li jrid jitħallas bi kwalunkwe mod minn dawn li ġejjin:
(a)
separatament fir-rigward ta' kull ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni mdaħħal fil-kontijiet skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 105(1), jew l-Artikolu 105(4);
(b)
globalment fir-rigward tal-ammonti kollha ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li ddaħħlu fil-kontijiet skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 105(1) matul perijodu stabbilit mill-awtoritajiet doganali u li ma jeċċedix 31 ġurnata;
(c)
globalment fir-rigward tal-ammonti kollha ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jiffurmaw dħul wieħed skont it-tieni subparagrafu tal-Artikolu 105(1).
Artikolu 111
Il-perijodi li matulhom il-ħlas ikun differit
1. Il-perijodu li matulu jkun differit il-ħlas taħt l-Artikolu 110 għandu jkun ta’ 30 ġurnata.
2. Fejn il-ħlas ikun differit skont il-punt (a) tal-Artikolu 110, il-perijodu għandu jibda mill-jum wara li d-dejn doganali jkun ġie notifikat lid-debitur.
3. Fejn il-ħlas ikun differit skont il-punt (b) tal-Artikolu 110, il-perijodu għandu jibda mill-jum wara t-tmiem tal-perijodu ta’ aggregazzjoni. Dan għandu jitnaqqas bin-numru ta’ jiem li jikkorrispondu għal nofs il-jiem koperti bil-perijodu ta’ aggregazzjoni.
4. Fejn il-ħlas ikun differit skont il-punt (c) tal-Artikolu 110, il-perijodu għandu jibda mill-għada tat-tmiem tal-perijodu stabbilit għar-rilaxx tal-merkanzija inkwistjoni. Dan għandu jitnaqqas bin-numru ta’ jiem li jikkorrispondi għal nofs il-jiem koperti bil-perijodu kkonċernat.
5. Fejn in-numru ta’ jiem tal-perijodi msemmija fil-paragrafi 3 u 4 ikun numru fard, in-numru ta’ jiem li jrid jitnaqqas mill-perijodu ta’ 30 jum skont dawk il-paragrafi għandu jkun daqs nofs l-iżgħar numru biż-żewġ li jmiss.
6. Fejn il-perijodi msemmija fil-paragrafi 3 u 4 huma ġimgħat, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu li l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li fir-rigward tiegħu kien differit il-ħlas ma jitħallasx aktar tard mill-Ġimgħa tar-raba’ ġimgħa wara l-ġimgħa inkwistjoni.
Jekk dawk il-perijodi jkunu xhur, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu li l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li fir-rigward tiegħu kien differit il-ħlas għandu jitħallas sas-16-il jum tax-xahar wara x-xahar inkwistjoni.
Artikolu 112
Faċilitajiet ta' ħlas oħrajn
1. L-awtoritajiet doganali jistgħu jagħtu lid-debitur faċilitajiet oħrajn ta’ ħlas barra l-ħlas differit bil-kondizzjoni li tingħata garanzija.
2. Fejn il-faċilitajiet jingħataw skont il-paragrafu 1, l-imgħax tal-kreditu għandu jitħallas fuq l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni.
Għal Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro, ir-rata tal-imgħax tal-kreditu għandha tkun daqs ir-rata tal-imgħax skont kif ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, serje C, li l-Bank Ċentrali Ewropew applika għall-operazzjonijiet prinċipali tiegħu ta’ finanzjament mill-ġdid fl-ewwel jum tax-xahar fejn kienet taħbat id-data dovuta, miżjuda b'punt perċentwali.
Għal Stat Membru li l-munita tiegħu mhijiex il-euro, ir-rata tal-imgħax tal-kreditu għandha tkun daqs ir-rata applikata fl-ewwel jum tax-xahar inkwistjoni mill-Bank Ċentrali Nazzjonali għall-operazzjonijiet prinċipali tiegħu ta' finanzjament mill-ġdid, miżjuda b'punt perċentwali, jew għal Stat Membru li r-rata tal-Bank Ċentrali Nazzjonali mhijiex disponibbli għalih, l-aktar rata ekwivalenti applikata fl-ewwel jum tax-xahar inkwistjoni fis-suq tal-flus tal-Istat Membru, miżjuda b'punt perċentwali.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu ma jeħtiġux garanzija jew ma jitolbux ħlas ta’ imgħax fejn huwa stabbilit, abbażi ta’ evalwazzjoni dokumentata tas-sitwazzjoni tad-debitur, li dan ikun joħloq diffikultajiet ekonomiċi jew soċjali serji.
4. L-awtoritajiet doganali m'għandhomx jimponu imgħax ta' kreditu fejn l-ammont għal kull azzjoni ta' rkupru jkun inqas minn EUR 10.
Artikolu 113
Infurzar ta' ħlas
Fejn l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jrid jitħallas ma jkunx tħallas fiż-żmien preskritt, l-awtoritajiet doganali għandhom jiggarantixxu l-ħlas ta’ dak l-ammont bil-mezzi kollha disponibbli lilhom fil-liġi tal-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 114
L-imgħax fuq l-arretrati
1. L-imgħax fuq l-arretrati għandu jingħadd fuq l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni mid-data li fiha jiskadi ż-żmien preskritt sad-data tal-ħlas.
Għal Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro, ir-rata tal-imgħax fuq l-arretrati għandha tkun daqs ir-rata tal-imgħax skont kif ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, serje C, li l-Bank Ċentrali Ewropew applika għall-operazzjoni prinċipali tiegħu ta’ finanzjament mill-ġdid, fl-ewwel jum tax-xahar fejn kienet taħbat id-data dovuta, miżjuda b' żewġ punti perċentwali.
Għal Stat Membru li l-munita tiegħu mhijiex il-euro, ir-rata tal-imgħax fuq l-arretrati għandha tkun daqs ir-rata applikata fl-ewwel jum tax-xahar inkwistjoni mill-Bank Ċentrali Nazzjonali għall-operazzjonijiet prinċipali tiegħu ta' finanzjament mill-ġdid, miżjuda b'żewġ punti perċentwali, jew għal Stat Membru li r-rata tal-Bank Ċentrali Nazzjonali mhijiex disponibbli għalih, l-aktar rata ekwivalenti fl-ewwel jum tax-xahar inkwistjoni fis-suq tal-flus tal-Istat Membru, miżjuda b'żewġ punti perċentwali.
2. Fejn id-dejn doganali jinħoloq abbażi tal-Artikolu 79 jew 82, jew fejn in-notifika tad-dejn doganali tirriżulta minn kontroll wara r-rilaxx, l-imgħax fuq l-arretrati għandu jitħallas apparti mill-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, mid-data li fiha nħoloq id-dejn doganali sad-data ta’ notifika tiegħu.
Ir-rata tal-imgħax fuq l-arretrati għandha tkun iffissata skont il-paragrafu 1.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu ma jitolbux ħlas tal-imgħax fuq l-arretrati fejn huwa stabbilit, abbażi ta’ evalwazzjoni dokumentata tas-sitwazzjoni tad-debitur, li jekk jintalab jinħolqu diffikultajiet ekonomiċi jew soċjali serji.
4. L-awtoritajiet doganali m'għandhomx jimponu mgħax fuq l-arretrati fejn l-ammont għal kull azzjoni ta' rkupru jkun inqas minn EUR 10.
Artikolu 115
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont-Artikolu 284, biex tiddetermina ir-regoli għas-sospensjoni tal-iskadenza għall-ħlas tal-ammont tad-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għal dazju doganali msemmija fl-Artikolu 108(3) u l-perijodu ta' sospensjoni.
Taqsima 3
Il-ħlas lura u l-maħfra
Artikolu 116
Provvedimenti ġenerali
1. Soġġett għall-kondizzjonijiet stabbiliti f'din it-Taqsima, l-ammonti tad-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni għandhom jitħallsu lura jew jinħafru għal kwalunkwe waħda mir-raġunijiet li ġejjin:
(a)
ammonti ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni mitluba żejda;
(b)
merkanzija difettuża jew merkanzija li ma tikkonformax mat-termini tal-kuntratt;
(c)
żball mill-awtoritajiet kompetenti;
(d)
ekwità.
Fejn tħallas ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni u kienet invalidata d-dikjarazzjoni doganali korrispondenti, skont l-Artikolu 174, dak l-ammont għandu jitħallas lura.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom iħallsu lura jew jaħfru l-ammont tad-dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni msemmi fil-paragrafu 1 fejn huwa EUR 10 jew aktar, ħlief fejn il-persuna kkonċernata titlob il-ħlas lura jew il-maħfra ta' ammont iżgħar.
3. Fejn l-awtoritajiet kompetenti jikkunsidraw li l-ħlas lura jew il-maħfra għandhom jingħataw abbażi tal-Artikolu 119 jew 120, l-Istat Membru kkonċernat għandu jibgħat id-dokumentazzjoni lill-Kummissjoni biex tieħu deċiżjoni fil-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn l-awtoritajiet doganali jqisu li ċ-ċirkostanzi speċjali huma r-riżultat tal-fatt li l-Kummissjoni naqset mill-obbligi tagħha;
(b)
fejn l-awtoritajiet doganali jqisu li l-Kummissjoni tkun għamlet żball fis-sens tal-Artikolu 119;
(c)
fejn iċ-ċirkostanzi tal-każ huma marbutin mal-konklużjonijiet minn investigazzjoni tal-Unjoni magħmula taħt ir-Regolament tal-Kunsill(KE) Nru 515/97 tat-13 ta' Marzu 1997 dwar għajnuna reċiproka bejn l-awtoritajiet amministrattivi tal-Istati Membri u l-kooperazzjoni bejn dawn tal-aħħar u l-Kummissjoni biex tkun żgurata l-applikazzjoni korretta tal-liġi dwar materji doganali u agrikoli (17) jew skont kwalunkwe leġislazzjoni oħra tal-Unjoni jew skont xi ftehim milħuq mill-Unjoni ma' pajjiżi jew gruppi ta' pajjiżi li fih isir provvediment għat-twettiq ta' investigazzjonijiet bħal dawn tal-Unjoni;
(d)
fejn l-ammont li għalih il-persuna kkonċernata tista' tkun responsabbli fir-rigward ta' operazzjoni waħda jew aktar ta' importazzjoni jew esportazzjoni jkun daqs jew aktar minn EUR 500 000 b’riżultat ta' żball jew ta' ċirkostanzi speċjali;
Minkejja l-ewwel subparagrafu, m'għandhiex tintbagħat dokumentazzjoni f'waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin:
(a)
fejn il-Kummissjoni tkun diġà adottat deċiżjoni dwar każ li jinvolvi kwistjonijiet paragunabbli ta' fatt u ta' dritt;
(b)
fejn il-Kummissjoni tkun diġà qed tikkunsidra każ li jinvolvi kwistjonijiet paragunabbli ta' fatt u ta' dritt.
4 Soġġett għar-regoli ta’ kompetenza għal deċiżjoni, fejn l-awtoritajiet doganali nfushom jiskopru fil-perijodi msemmija fl-Artikolu 121(1) li ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni jista’ jitħallas lura jew jinħafer skont l-Artikoli 117, 119 jew 120 huma għandhom iħallsu lura jew jaħfru fuq l-inizjattiva tagħhom stess.
5. M’għandu jingħata l-ebdaħlas lura jew maħfra jekk is-sitwazzjoni li wasslet għan-notifika tad-dejn doganali tirriżulta minn qerq min-naħa tad-debitur.
6. Il-ħlas lura m’għandux jagħti lok għall-ħlas ta’ imgħax mill-awtoritajiet doganali kkonċernati.
Madankollu, għandu jitħallas imgħax fejn deċiżjoni li tagħti ħlas lura mhix implimentata fi żmien tliet xhur mid-data li fiha dik id-deċiżjoni ttieħdet, sakemm in-nuqqas li tiġi sodisfatta l-iskadenza kien barra mill-kontroll tal-awtoritajiet doganali.
F’tali każijiet, l-imgħax għandu jitħallas mid-data meta jiskadi l-perijodu ta’ tliet xhur sad-data tal-ħlas lura. Ir-rata tal-imgħax għandha tkun stabbilita skont l-Artikolu 112.
7. Fejn l-awtoritajiet kompetenti ikunu awtorizzaw ħlas lura jew maħfra bi żball, id-dejn doganali oriġinali għandu jerġa' jiddaħħal sakemm dan ma jkunx preskritt taħt l-Artikolu 103.
F’tali każijiet, kwalunkwe imgħax imħallas taħt it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 5 għandu jkun rimborżat.
Artikolu 117
Ammonti ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni mħallsa żejda
1. Ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni għandu jitħallas lura jew jinħafer sakemm l-ammont li jikkorrispondi għad-dejn doganali fin-notifika oriġinali jeċċedi l-ammont li jrid jitħallas, jew id-dejn doganali kien notifikat lid-debitur kuntrarjament għall-punti (c) jew (d) tal-Artikolu 102(1).
2. Fejn l-applikazzjoni għar-rimbors jew maħfra hija bbażata fuq l-eżistenza, fiż-żmien meta kienet aċċettata d-dikjarazzjoni għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa, ta' rata mnaqqsa jew rata żero ta' dazju tal-importazzjoni fuq il-merkanzija taħt kwota tariffarja jew miżuri tariffarji oħra favorevoli, il-ħlas lura jew il-maħfra għandhom jingħataw dment li, fiż-żmien tal-preżentazzjoni tal-applikazzjoni flimkien mad-dokumenti meħtieġa,tkun sodisfatta waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
fil-każ ta' kwota tariffarja, il-volum tagħha ma jkunx eżawrit;
(b)
f'każijiet oħra, ir-rata tad-dazju normalment dovuta ma tkunx stabbilita mill-ġdid.
Artikolu 118
Merkanzija difettuża jew merkanzija li ma tikkonformax mat-termini tal-kuntratt
1. Ammont ta’ dazju tal-importazzjoni għandu jitħallas lura jew jinħafer jekk in-notifika tad-dejn doganali hi marbuta ma’ merkanzija li kienet rrifjutata mill-importatur minħabba li, fiż-żmien tar-rilaxx, kienet difettuża jew ma kinitx konformi mal-kondizzjonijiet tal-kuntratt li abbażi tiegħu ġiet importata.
Merkanzija difettuża għandha titqies li tinkludi dik il-merkanzija li ġratilha ħsara qabel ir-rilaxx tagħha.
2. Minkejja l-paragrafu 3, il-ħlas lura jew il-maħfra għandhom jingħataw sakemm il-merkanzija ma ntużatx, ħlief għal tali użu inizjali kif seta’ kien meħtieġ biex jkun stabbilit li kienet difettuża jew li ma kinitx konformi mal-kondizzjonijiet tal-kuntratt u sakemm tkun inħarġet 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
3. Il-ħlas lura jew il-maħfra m'għandhomx jingħataw t fejn:
(a)
il-merkanzija, qabel ma kienet rilaxxata għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa, kienet tqiegħdet taħt proċedura speċjali għall-ittestjar, sakemm ma jkunx stabbilit li l-fatt li l-merkanzija kienet difettuża jew ma kenitx tikkonforma mal-kondizzjonijiet tal-kuntratt normalment ma setgħax jkun osservat matul dawn it-testijiet;
(b)
in-natura difettuża tal-merkanzija tkun ittieħdet inkonsiderazzjoni fit-tfassil tal-kondizzjonijiet tal-kuntratt, b'mod partikolari il-prezz, qabel ma l-merkanzija tqiegħdet taħt proċedura doganali li tinvolvi l-ħolqien ta’ dejn doganali; jew
(c)
il-merkanzija timbiegħ mill-applikant wara li jkun aċċertat li din hi difettuża jew mhux konformi mal-kondizzjonijiet tal-kuntratt.
4. Minflok tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, u wara applikazzjoni min-naħa tal-persuna kkonċernata, l-awtoritajiet doganali għandhom jawtorizzaw li l-merkanzija titpoġġa taħt il-proċedura ta’ pproċessar attiv, inkluż għall-qerda, jew it-tranżitu estern, il-proċedura ta’ ħażna doganali jew il-proċedura ta' żona ħielsa.
Artikolu 119
Żball mill-awtoritajiet kompetenti
1. F' każijiet barra dawk imsemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 116(1) u fl-Artikoli 117, 118 u 120, ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni għandu jitħallas lura jew jinħafer fejn, minħabba żball min-naħa tal-awtoritajiet kompetenti, l-ammont li jikkorrispondi għad-dejn doganali li kien notifikat fil-bidu kien aktar baxx mill-ammont li jrid jitħallas, sakemm jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-debitur raġonevolment ma setax induna b’dak l-iżball; u
(b)
id-debitur kien qed jaġixxi b'intenzjoni tajba.
2. Fejn il-kondizjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 117(2) ma jkunux sodisfatti, il-ħlas lura jew il-maħfra għandhom jingħataw fejn in-nuqqas ta' applikazzjoni tar-rata mnaqqsa jew ir-rata żero ta' dazju kien ir-riżultat ta' żball min-naħa tal-awtoritajiet doganali stess u d-dikjarazjoni doganali għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa kien fiha d-dettalji kollha u kienet akkumpanjata mid-dokumenti kollha meħtieġa għall-applikazzjoni tar-rata mnaqqsa jew ir-rata żero.
3. Fejn it-trattament preferenzjali tal-merkanzija huwa mogħti abbażi ta’ sistema ta’ kooperazzjoni amministrattiva li tinvolvi l-awtoritajiet ta’ pajjiż jew territorju barra t-territorju doganali tal-Unjoni, il-ħruġ ta’ ċertifikat minn dawk l-awtoritajiet, jekk ikollu jirriżulta li mhux korrett, għandu jikkostitwixxi żball li ma setax raġonevolment jkun osservat fis-sens tal-punt (a) tal-paragrafu 1.
Il-ħruġ ta’ ċertifikat mhux korrett m’għandux, madankollu, jikkostitwixxi żball fejn iċ-ċertifikat hu bbażat fuq resokont mhux korrett tal-fatti mogħti mill-esportatur, ħlief fejn ikun evidenti li l-awtoritajiet li ħarġuh kienu jafu jew kellhom ikunu jafu li l-merkanzija ma ssodisfatx il-kondizzjonijiet stabbiliti għall-jedd ta’ trattatment preferenzjali.
Id-debitur għandu jkun kkunsidrat bħala li kellu intenzjoni tajba jekk jista’ juri li, matul il-perijodu li matulu kienu qed isiru l-operazzjonijiet ta’ kummerċ ikkonċernati, hu jkun ħa ħsieb biżżejjed sabiex jiżgura li l-kondizzjonijiet kollha għat-trattament preferenzjali kienu sodisfatti.
Id-debitur ma jistax jiddipendi fuq l-eċċezzjoni li kellu intenzjoni tajba jekk il-Kummissjoni tkun ippubblikat avviż f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, fejn jingħad li jkun hemm lok ta’ dubbju dwar l-applikazzjoni xierqa tal-arranġamenti preferenzjali mill-pajjiż jew territorju benefiċjarju.
Artikolu 120
Ekwità
1. F’ każijiet oħrajn barra dawk imsemmijin fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 116(1) u fl-Artikoli 117, 118 u 119 ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni għandu jitħallas lura jew jinħafer fl-interess tal-ekwità fejn dejn doganali jinħoloq taħt ċirkostanzi speċjali li fihom id-debitur ma jistax ikun mixli b’qerq jew b’negliġenza ċara.
2. Iċ- ċirkostanzi speċjali imsemmija fil- paragrafu 1 għandhom jitqiesu li jeżistu fejn ikun ċar miċ-ċirkostanzi tal-każ li d-debitur jinsab f'sitwazzjoni eċċezzjonali meta mqabbel ma' operaturi oħra impenjati fl-istess negozju, u li, fin-nuqqas ta' tali ċirkostanzi, ma kienx ibgħati minn żvantaġġ ikkawżat mill-ġbir tal-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni.
Artikolu 121
Proċedura għal ħlas lura u maħfra
1. L-applikazzjonijiet għal ħlas lura jew maħfra skont l-Artikolu 116 għandhom jkunu ippreżentati lill-awtoritajiet doganali fil-perijodi li ġejjin:
(a)
fil-każ ta’ ammonti ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni fejn intalab ħlas żejjed, żball mill-awtoritajiet kompetenti jew ekwità, fi żmien tliet snin mid-data tan-notifika tad-dejn doganali;
(b)
fil-każ ta’ merkanzija difettuża jew merkanzija li ma tikkonformax mat-termini tal-kuntratt, fi żmien sena mid-data tan-notifika tad-dejn doganali;
(c)
fil-każ ta’ invalidazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali, fil-perijodu speċifikat fir-regoli applikabbli għall-invalidazzjoni.
Il-perijodu speċifikat fil-punti (a) u (b) tal-ewwel subparagrafu għandu jkun estiż jekk l-applikant jagħti prova li nżamm milli jissottometti applikazzjoni fiż-żmien speċifikat minħabba ċirkostanzi imprevidibbli jew force majeure.
2. Fejn l-awtoritajiet doganali ma jkunux f'pożizzjoni, abbażi tar-raġunijiet mogħtija, li jagħtu l-ħlas lura jew il-maħfra ta' ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, hu meħtieġ li dawn jeżaminaw il-merti ta' applikazzjoni għall-ħlas lura jew il-maħfra fid-dawl tar-raġunijiet l-oħra għall-ħlas lura jew il-maħfra msemmija fl-Artikolu 116.
3. Fejn ikun ġie ppreżentat appell permezz tal-Artikolu 44 kontra n-notifika tad-dejn doganali, il-perijodu rilevanti speċifikat fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 1 għandu jkun sospiż, mid-data li fiha jkun ppreżentat l-appell, sakemm idumu l-proċedimenti tal-appell.
4. Fejn awtorità doganali tagħti ħlas lura jew maħfra skont l-Artikoli 119 u 120, l-Istat Membru kkonċernat għandu jinforma lill-Kummissjoni dwar dan.
Artikolu 122
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jistipulaw ir-regoli li magħhom għandha tikkonforma meta tieħu deċżjoni msemmija fl-Artikolu 116(3) u b'mod partikolari dwar dawn li ġejjin:
(a)
il-kondizzjonijiet għall-aċċettazzjoni tad-dokumentazzjoni;
(b)
il-limitu ta' żmien biex tittieħed deċiżjoni u s-sospensjoni ta' dak il-limitu ta' żmien;
(c)
il-komunikazzjoni tar-raġunijiet li skonthom il-Kummissjoni biħsiebha tibbaża d-deċiżjonijiet tagħha, qabel ma tieħu deċiżjoni li taffettwa ħażin il-persuna kkonċernata;
(d)
in-notifika tad-deċiżjoni;
(e)
il-konsegwenzi jekk ma tittiħidx deċiżjoni jew jekk ma tkunx notifikata tali deċiżjoni.
Artikolu 123
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali:
(a)
għal ħlas lura u maħfra,kif imsemmija fl-Artikolu 116;
(b)
biex tkun infurmata l-Kummissjoni skont l-Artikolu 121(4) u l-informazzjoni li għandha tingħata.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta d-deċiżjoni msemmija fl-Artikolu 116(3), permezz ta' atti ta' implimentazzjoni.
Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom ikunu adottati f’konformità mal-proċedura konsultattiva msemmija fl-Artikolu 285(2).
F'każ li l-opinjoni tal-Kumitat imsemmija fl-Artikolu 285(1) trid tinkiseb permezz ta' proċedura bil-miktub, għandu japplika l-Artikolu 285(6).
KAPITOLU 4
L-estinzjoni ta' dejn doganali
Artikolu 124
Estinzjoni
1. Mingħajr ħsara għall-provvedimenti fis-seħħ dwar in-nuqqas ta’ rkupru tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali fil-każ tal-insolvenza tad-debitur stabbilita b’mod ġudizzjarju, dejn doganali fuq l-importazzjoni jew esportazzjoni għandu jkun estint b’xi mod minn dawn li ġejjin:
(a)
f'każ li d-debitur ma jistax jiġi nnotifikat aktar dwar id-dejn doganali, skont l-Artikolu 103;
(b)
bil-ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni;
(c)
soġġett għall-paragrafu 5, billi jinħafer l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni;
(d)
fejn, fir-rigward ta' merkanzija ddikjarata għal proċedura doganali li toħloq l-obbligu li jitħallas id-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, id-dikjarazzjoni doganali hi invalidata;
(e)
fejn il-merkanzija soġġetta għal dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni tkun ikkonfiskata jew maqbuda u simultanjament jew sussegwentement ikkonfiskata;
(f)
fejn il-merkanzija soġġetta għal dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni tinqered taħt superviżjoni tad-dwana jew tkun abbandunata lill-Istat;
(g)
fejn l-għajbien tal-merkanzija jew in-nonkonformità ma’obbligi li joħorġu mill-leġislazzjoni doganali jirriżultaw mill-qerda totali jew it-telfien irrimedjabbli ta’ dik il-merkanzija bħala riżultat tan-natura proprja tal-merkanzija jew ċirkostanzi imprevedibbli jew force majeure, jew bħala konsegwenza ta’ ordni mill-awtoritajiet doganali; għall-għan ta' dan il-punt, il-merkanzija għandha titqies bħala mitlufa u li ma tistax tiġi rkuprata meta ma tkunx tista' tintuża minn kwalunkwe persuna;
(h)
fejn id-dejn doganali nħoloq skont l-Artikoli 79 jew 82 u fejn huma sodisfatti l-kondizzjonijiet li ġejjin:
(i)
in-nuqqas li wassal biex jinħoloq id-dejn doganali ma kellu l-ebda effett sinifikanti fuq l-operazzjoni korretta tal-proċedura doganali kkonċernata u ma kienx jikkostitwixxi attentat ta’ qerq;
(ii)
il-formalitajiet kollha meħtieġa biex ttkun regolarizzata s-sitwazzjoni tal-merkanzija huma sussegwentement imwettqa;
(i)
fejn il-merkanzija rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa mingħajr dazju, jew b’rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni minħabba l-użu aħħari tagħha, kienet esportata bil-permess tal-awtoritajiet doganali;
(j)
fejn ikun inħoloq skont l-Artikolu 78 u fejn l-formalitajiet imwettqa sabiex ikun jista' jingħata t-trattament tariffarju preferenzjali msemmi f'dak l-Artikolu, ikunu kkanċellati;
(k)
fejn, soġġett għall-paragrafu 6, id-dejn doganali nħoloq skont l-Artikolu 79 u tingħata prova sodisfaċenti għall-awtoritajiet doganali li l-merkanzija ma ntużatx jew ma kienitx ikkunsmata u nħarġet 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Fil-każijiet imsemmija fil-punt (e) tal-paragrafu 1, id-dejn doganali għandu, madankollu, għall-għanijiet tal-pieni applikabbli fuq reati tad-dwana, jitqies li ma jkunx ġie estint fejn, taħt il-liġi ta’ Stat Membru, id-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni jew l-eżistenza ta’ dejn doganali jipprovdu l-bażi għad-determinazzjoni tal-pieni.
3. Fejn, skont il-punt (g) tal-paragrafu 1, id-dejn doganali jkun estint fir-rigward ta’ merkanzija rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa mingħajr dazju jew b’rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni minħabba l-użu aħħari tagħha, kwalunkwe skrapp jew skart li jirriżulta mill-qerda tagħha għandu jitqies bħala merkanzija mhux tal-Unjoni.
4. Il-provvedimenti fis-seħħ marbuta mar-rati standard għal telf li ma jistax ikun irkuprat minħabba n-natura tal-merkanzija, ikunu applikati fejn il-persuna kkonċernata tonqos milli turi li t-telf reali jeċċedi dak ikkalkulat bl-applikazzjoni tar-rata standard għall-merkanzija inkwistjoni.
5. Fejn diversi persuni huma soġġetti għal ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali u l-maħfra tingħata, id-dejn doganali għandu jkun estint biss fir-rigward tal-persuna jew persuni li lilhom ingħatat il-maħfra.
6. Fil-każ imsemmi fil-punt (k) tal-paragrafu 1, id-dejn doganali m’għandux jkun estint fir-rigward ta’ kwalunkwe persuna jew persuni li għamlu attentat ta’ qerq.
7. Fejn id-dejn doganali jkun inħoloq taħt l-Artikolu 79, huwa għandu jkun estint fir-rigward tal-persuna li ma ppruvatx tqarraq u li kkontribwit għall-ġlieda kontra l-frodi.
Artikolu 125
Applikazzjoni ta' pieni
F'każ li d-dejn doganali jkun estint fuq il-bażi tal-punt (h) tal-Artikolu 124(1), l-Istati Membri m'għandhomx ikunu preklużi milli japplikaw pieni għal nuqqas ta' konformità mal-leġislazzjoni doganali.
Artikolu 126
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, biex tiddetermina il-lista ta' nuqqasijiet li ma jkollhom l-ebda effett sinifikanti fuq l-operazzjoni korretta tal-proċedura doganali kkonċernata u, biex tjissupplimenta il-punt (i) tal-punt (h) tal-Artikolu 124(1).
TITOLU IV
IL-MERKANZIJA MDAĦĦLA FIT-TERRITORJU DOGANALI TAL-UNJONI
KAPITOLU 1
Id-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul
Artikolu 127
Il-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul
1. Il-merkanzija mdaħħla fit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun koperta b’dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul.
2. L-obbligu msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun eżonerat:
(a)
għall-mezzi tat-trasport u l-merkanzija li tinġarr fuqhom li jkunu biss għaddejjin mill-ilmijiet territorjali jew mill-ispazju tal-ajru tat-territorju doganali tal-Unjoni mingħajr waqfa f’dak it-territorju; u
(b)
f'każijiet oħrajn, fejn ikun debitament ġustifikat mit-tip ta' merkanzija jew traffiku, jew fejn ikun meħtieġ minn ftehimiet internazzjonali.
3. Id-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul għandha tkun ppreżentata fl-uffiċċju doganali tal-ewwel dħul f'limitu ta' żmien speċifiku, qabel ma l-merkanzija tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni.
L-awtoritajiet doganali jistgħu jippermettu li d-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul tkun ppreżentata f'uffiċċju doganali ieħor, sakemm dan tal-aħħar immedjatament jikkomunika jew jagħmel disponibbli elettronikament id-dettalji meħtieġa lill-uffiċċju doganali tal-ewwel dħul.
4. Id-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul għandha tkun ppreżentata minn min iġorr.
Minkejja l-obbligi ta' min iġorr, id-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul tista tkun ppreżentata minflok minn waħda mill-persuni li ġejjin:
(a)
l-importatur jew id-destinatarju jew persuna oħra li f'isimha jew li għan-nom tagħha jaġixxi min iġorr;
(b)
kwalunkwe persuna li hi kapaċi tippreżenta l-merkanzija inkwistjoni jew li tara li tkun ppreżentata fl-uffiċju doganali tad-dħul.
5. Id-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul għandu jkun fiha d-dettalji meħtieġa għall-analiżi tar-riskju għal raġunijiet ta' sikurezza u sigurtà.
6. F'każijiet speċifiċi, fejn id-dettalji kollha msemmija fil-paragrafu 3b ma jistgħux jinkisbu mill-persuni msemmija fil-paragrafu 3a, persuni oħra li jkollhom dawk id-dettalji u d-drittijiet xierqa biex jipprovduhom jistgħu jintalbu jipprovdu dawk id-dettalji.
7. L-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw li jintużaw sistemi ta' informazzjoni kummerċjali, portwali jew dwar it-trasport għall-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul sakemm tali sistemi jkollhom fihom id-dettalji meħtieġa għal dikjarazzjoni ta' dan it-tip u sakemm dawn id-dettalji jkunu disponibbli f'limitu ta' żmien speċifiku, qabel ma l-merkanzija tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni.
8. Minflok il-preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, l-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw il-preżentazzjoni ta’ notifika u l-aċċess għad-dettalji tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul fis-sistema tal-kompjuter tal-operatur ekonomiku.
Artikolu 128
Analiżi tar-riskju
L-uffiċċju doganali msemmi fl-Artikolu 127(3) għandu, f'limitu ta' żmien speċifiku, jiżgura li ssir analiżi tar-riskji, l-aktar għall-għanijiet ta' sikurezza u sigurtà, fuq il-bażi tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul imsemmija fl-Artikolu 127(1) jew id-dettalji msemmija fl-Artikolu 127(8), u għandu jieħu l-miżuri meħtieġa bbażati fuq ir-riżultati miksuba minn dik l-analiżi tar-riskji.
Artikolu 129
L-emendar u l-invalidazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul
1. Id-dikjarant jista', wara li japplika, jitħalla jemenda dettall wieħed jew aktar tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul wara li tkun ġiet ppreżentata.
L-ebda emenda ma għandha tkun possibbli wara kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet doganali jkunu infurmaw lill-persuna li ppreżentat id-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul li għandhom il-ħsieb li jeżaminaw il-merkanzija;
(b)
l-awtoritajiet doganali jkunu stabbilixxew li d-dettalji tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul mhumiex korretti;
(c)
il-merkanzija tkun diġà ġiet ippreżentata lid-dwana.
2. Meta l-merkanzija li għaliha kienet ippreżentata dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul ma tiddaħħalx fit-territorju doganali tal-Unjoni, l-awtoritajiet doganali għandhom jinvalidaw dik id-dikjarazzjoni f'wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(a)
wara applikazzjoni mid-dikjarant;
(b)
fi żmien 200 jum wara li tkun ġiet ippreżentata d-dikjarazzjoni.
Artikolu 130
Dikjarazzjonijiet ippreżentati minflok dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul
1. L-uffiċċju doganali msemmi fl-Artikolu 127(3) jista' jagħti eżoneru mill-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul fir-rigward ta’merkanzija li għaliha tkun ppreżentata dikjarazzjoni doganali qabel ma jiskadi l-limitu ta' żmien għall-preżentazzjoni ta' dik id-dikjarazzjoni. F’dan il-każ, id-dikjarazzjoni doganali għandu jkun fiha tal-inqas id-dettalji meħtieġa għad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul. Sa meta id-dikjarazzjoni doganali tkun aċċettata skont l-Artikolu 172, hija għandha jkollha l-istatus ta’ dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul.
2. L-uffiċċju doganali msemmi fl-Artikolu 127(3) jista' jagħti eżoneru mill-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul fir-rigward ta' merkanzija li għaliha tkun ppreżentata dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, qabel ma jiskadi l-limitu ta' żmien għall-preżentazzjoni ta' dik id-dikjarazzjoni. Dik id-dikjarazzjoni għandu jkun fiha mill-inqas id-dettalji meħtieġa għad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul. Sa meta l-merkanzija ddikjarata tkun ppreżentata lid-dwana skont l-Artikolu 139, id-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja għandu jkollha l-istatus ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul.
Artikolu 131
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-każijiet fejn jingħata eżoneru mill-obbligu li tkun ppreżentata dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, skont il-punt (c) tal-Artikolu 127(2);
(b)
il-limitu ta' żmien speċifiku msemmi fl-Artikolu 127(3) u (7), li fih għandha tkun ppreżentata d-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul qabel ma l-merkanzija tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni, waqt li jkun ikkunsidrat it-tip ta' merkanzija jew traffiku;
(c)
il-każijiet imsemmija fl-Artikolu 127(6) u l-persuni l-oħra li jistgħu jintalbu jipprovdu dettalji tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul f'dawk il-każijiet.
Artikolu 132
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni:
(a)
ir-regoli proċedurali biex tkun ppreżentata dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul imsemmija fl-Artikolu 127;
(b)
ir-regoli proċedurali u l-għoti ta' dettalji tad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul mill-persuni l-oħra msemmija fl-Artikolu 127(6);
(c)
il-limitu ta' żmien li fih għandha ssir analiżi tar-riskji u jittieħdu l-miżuri meħtieġa, skont l-Artikolu 128;
(d)
ir-regoli proċedurali biex tkun emendata d-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, skont l-Artikolu 129(1);
(e)
ir-regoli proċedurali biex tkun invalidata d-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul skont l-Artikolu 129(2), waqt li tkun ikkunsidrata l-ġestjoni xierqa tad-dħul tal-merkanzija.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 2
Il-wasla ta’merkanzija
Taqsima 1
Id-dħul ta’ merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni
Artikolu 133
In-notifika tal-wasla ta' bastiment jew ta' inġenju tal-ajru
1. L-operatur ta' bastiment jew ta' inġenju tal-ajru li jidħol fit-territorju doganali tal-Unjoni, għandu jinnotifika l-wasla lill-uffiċċju doganali tal-ewwel dħul hekk kif jasal il-mezz ta' trasport.
Fejn tkun disponibbli għall-awtoritajiet doganali informazzjoni dwar il-wasla ta' bastiment jew ta' inġenju tal-ajru, huma jistgħu jagħtu eżoneru minn-notifika msemmija fl-ewwel subparagrafu.
2. L-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw li s-sistemi portwali jew tal-ajruporti jew metodi ta' informazzjoni oħra disponibbli jintużaw biex tkun nnotifikata l-wasla tal-mezz ta' trasport.
Artikolu 134
Is-superviżjoni doganali
1. Merkanzija li tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni għandha, minn meta tidħol, tkun soġġetta għal superviżjoni doganali u tista' tkun soġġetta għal kontrolli doganali. Fejn applikabbli, huma għandhom ikunu soġġetti għall-projbizzjonijiet u r-restrizzjonijiet ġustifikati skont, inter alia, il-moralità pubblika, il-politika pubblika jew is-sigurtà pubblika, il-ħarsien ta’ saħħet u ħajjet il-bniedem, l-annimali jew il-pjanti, il-ħarsien tal-ambjent, il-ħarsien ta’wirt nazzjonali li jkollu valur artistiku, storiku jew arkeoloġiku u l-ħarsien ta’ proprjetà industrijali jew kummerċjali, inklużi kontrolli dwar prekursuri tad-drogi, merkanzija li tikser ċeru drittijiet ta’ proprjetà intelletwali u flus kontanti, kif ukoll għall-implimentazzjoni ta’ miżuri ta’ konservazzjoni u ġestjoni tas-sajd u ta’ miżuri ta’ politika kummerċjali.
Hija għandha tibqa’ taħt tali superviżjoni sakemm ikun meħtieġ biex ikun determinat l-istatus doganali tagħha u m’għandhiex titneħħa minn hemm mingħajr il-permess tal-awtoritajiet doganali.
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 254, merkanzija tal-Unjoni m’għandhiex tkun soġġetta għal superviżjoni doganali ladarba l-istatus doganali tagħha jkun stabbilit.
Merkanzija mhux tal-Unjoni għandha tibqa’ taħt is-superviżjoni doganali sakemm jinbidel l-istatus doganali tagħha, jew sakemm tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni jew tinqered.
2. Id-detentur ta’merkanzija taħt superviżjoni doganali jista’, bil-permess tal-awtoritajiet doganali, fi kwalunkwe ħin jeżamina l-merkanzija jew jieħu kampjuni, b’mod partikolari sabiex jiddetermina l-klassifika fit-tariffa, il-valur doganali jew l-istatus doganali tagħha.
Artikolu 135
It-trasport lejn post xieraq
1. Il-persuna li ddaħħal merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tittrasportaha mingħajr dewmien, bir-rotta speċifikata mill-awtoritajiet doganali u skont l-istruzzjonijiet tagħhom, jekk ikun hemm, sa l-uffiċċju doganali nominat mill-awtoritajiet doganali, jew fi kwalunkwe post ieħor nominat jew approvat minn dawk l-awtoritajiet, jew f’żona ħielsa.
2. Merkanzija li tiddaħħal f’żona ħielsa għandha tiddaħħal direttament f’dik iż-żona ħielsa, jew bil-baħar jew bl-ajru jew, jekk bl-art, mingħajr ma tgħaddi minn xi parti oħra tat-territorju doganali tal-Unjoni, fejn iż-żona ħielsa tmiss il-fruntiera tal-art bejn Stat Membru u pajjiż terz.
3. Kwalunkwe persuna li tassumi responsabbiltà għall-ġarr ta’ merkanzija wara li ddaħħlet fit-territorju doganali tal-Unjoni għandha ssir responsabbli għall-konformità mal-obbligi stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2.
4. Merkanzija li, għalkemm tkun għadha barra t-territorju doganali tal-Unjoni, tista' tkun soġġetta għall-kontrolli doganali mill-awtorita doganali ta' Stat Membru taħt ftehim milħuq mal-pajjiż rilevanti jew territorju barra t-territorju doganali tal-Unjoni, għandha tkun ittrattata bl-istess mod bħal merkanzija li ddaħħlet fit-territorju doganali tal-Unjoni.
5. Il-paragrafi 1 u 2 m’għandhomx jipprekludu applikazzjoni ta’ regoli speċjali fir-rigward ta’ merkanzija trasportata f’żoni ta’ fruntieri jew pipelines u fili kif ukoll għal traffiku ta’ importanza ekonomika negliġibbli bħal pereżempju ittri, kartolini jew materjal stampat u l-ekwivalenti elettroniċi tagħhom f’media oħra jew fir-rigward ta' merkanzija li tinġarr min-nies li jivvjaġġaw, sakemm il-possibilitajiet ta’ superviżjoni doganali u ta’ kontroll doganali ma jkunux ipperikolati.
6. Il-paragrafu 1 m’għandux japplika għal mezzi ta’ trasport u l-merkanzija li tinġarr fuqhom, li biss jgħaddu mill-ilmijiet territorjali jew mill-ispazju tal-ajru tat-territorju doganali tal-Unjoni mingħajr ma jieqfu f’dak it-territorju.
Artikolu 136
Is-servizzi bl-ajru u bil-baħar fi ħdan/ fl-Unjoni
L-Artikoli 127 sa 130 u 133, 135(1) u l-Artikoli 137, 139 sa 141, u 144 sa 149 m’għandhomx japplikaw għall-merkanzija mhux tal-Unjoni u merkanzija msemmija fl-Artikolu 155, li telqet temporanjament mit-territorju doganali tal-Unjoni waqt li mxiet bejn żewġ punti f’dak it-territorju bil-baħar jew bl-ajru, sakemm din tkun inġarret b’rotta diretta mingħajr waqfien barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
Artikolu 137
It-trasport taħt ċirkostanzi speċjali
1. Fejn, minħabba ċirkostanzi imprevedibbli jew force majeure, l-obbligu stabbilit fl-Artikolu 135(1) ma jkunx jista’ jintlaħaq, il-persuna marbuta b’dak l-obbligu jew kwalunkwe persuna oħra li qed taġixxi għan-nom ta’ dik il-persuna għandha tgħarraf lill-awtoritajiet doganali bis-sitwazzjoni mingħajr dewmien. Fejn iċ-ċirkostanzi imprevedibbli jew force majeure ma jirriżultawx f’telf totali tal-merkanzija, l-awtoritajiet doganali għandhom ukoll ikunu mgħarrfa dwar il-post preċiż fejn tinsab.
2. Fejn, minħabba ċirkostanzi imprevedibbli jew force majeure, xi inġenji tal-baħar jew tal-ajru koperti mill-Artikolu 135(6) ikunu mġiegħla jidħlu fil-port jew jinżlu temporanjament fit-territorju doganali tal-Unjoni u ma jistax jintlaħaq l-obbligu stabbilit fl-Artikolu 135(1), il-persuna li daħħlet inġenji tal-baħar jew tal-ajru fit-territorju doganali tal-Unjoni, jew kwalunkwe persuna oħra li taġixxi f'isem dik il-persuna, għandha tgħarraf lill-awtoritajiet doganali bis-sitwazzjoni mingħajr dewmien.
3. L-awtoritajiet doganali għandhom jiddeterminaw il-miżuri li jridu jittieħdu biex tkun tista' ssir is-superviżjoni doganali fuq il-merkanzija msemmija fil-paragrafu 1, jew fuq inġenji tal-baħar jew tal-ajru u kwalunkwe merkanzija fuqhom fiċ-ċirkostanzi speċifikati fil-paragrafu 2, u biex jkun żgurat, fejn xieraq, li sussegwentement hija mwassla f’l-uffiċċju doganali jew xi post ieħor nominat jew approvat mill-awtoritajiet.
Artikolu 138
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali dwar:
(a)
in-notifika tal-wasla msemmija fl-Artikolu 133;
(b)
it-trasport tal-merkanzija msemmi fl-Artikolu 135(5).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Il-preżentazzjoni, il-ħatt u l-eżami ta’ merkanzija
Artikolu 139
Il-preżentazzjoni ta’ merkanzija lid-dwana
1. Merkanzija mdaħħla fit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun ppreżentata lid-dwana minnufih mal-wasla tagħha fl-uffiċċju doganali nominat jew kwalunkwe post ieħor nominat jew approvat mill-awtoritajiet doganali jew fiż-żona ħielsa minn waħda mill-persuni li ġejjin:
(a)
il-persuna li daħħlet il-merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
il-persuna li f’isimha jew għan-nom tagħha taġixxi l-persuna li daħħlet il-merkanzija f’dak it-territorju;
(c)
il-persuna li ħadet ir-responsabbiltà għall-ġarr tal-merkanzija wara li ddaħħlet fit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Merkanzija mdaħħla fit-territorju doganali tal-Unjoni bil-baħar jew bl-ajru u li tibqa' abbord l-istess mezz ta' trasport għall-ġarr, għandha tkun ppreżentata lid-dwana unikament fil-port jew l-ajruport fejn tinħatt jew tkun trasbordata. Madankollu, merkanzija li tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni, li tinħatt u terġa' titgħabba fuq l-istess mezz ta' trasport matul il-vjaġġ tagħha sabiex ikun jista' jsir il-ħatt jew it-tagħbija ta' merkanzija oħra, m'għandhiex tkun ppreżentata lid-dwana f'dak il-port jew ajruport.
3. Minkejja l-obbligi tal-persuna deskritta fil-paragrafu 1, il-preżentazzjoni tal-merkanzija tista’ ssir minflok minn waħda mill-persuni li ġejjin:
(a)
kwalunkwe persuna li immedjatament tpoġġi l-merkanzija taħt proċedura doganali;
(b)
id-detentur ta’ awtorizzazzjoni għall-operazzjoni tal-faċilitajiet ta’ ħażna jew kwalunkwe persuna li jeżerċita attività f’żona ħielsa.
4 Il-persuna li tippreżenta l-merkanzija għandha tagħmel referenza għad-dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul jew, fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 130, id-dikjarazzjoni doganali jew id-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja li tkun ġiet ippreżentata fir-rigward tal-merkanzija, ħlief fejn jingħata eżoneru mill-obbligu ta' preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul.
5. Fejn merkanzija mhux tal-Unjoni li tkun ppreżentata lid-dwana ma tkunx koperta minn dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, u ħlief fejn jingħata eżoneru mill-obbligu ta' preżentazzjoni ta' tali dikjarazzjoni, waħda mill-persuni msemmija fl-Artikolu 127(4) għandha, mingħajr ħsara għall-Artikolu 127(6), tippreżenta minnufih tali dikjarazzjoni jew, minflok, tippreżenta dikjarazzjoni doganali jew dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja.
6. Il-paragrafu 1 m’għandux jipprekludi l-applikazzjoni ta’ regoli speċjali fir-rigward ta’ merkanzija trasportata f’żoni ta’ fruntieri jew pipelines u fili kif ukoll għal traffiku ta’ importanza ekonomika negliġibbli bħal pereżempju ittri, kartolini jew materjal stampat u l-ekwivalenti elettroniċi tagħhom f’midja oħra jew fir-rigward ta' merkanzija li tinġarr min-nies li jivvjaġġaw, sakemm il-possibilitajiet ta’ superviżjoni doganali u ta’ kontroll doganali ma jkunux ipperikolati.
7. Merkanzija ppreżentata lid-dwana m’għandhiex titneħħa mill-post fejn tkun ġiet ippreżentata mingħajr il-permess tal-awtoritajiet doganali.
Artikolu 140
Il-ħatt u l-eżami ta’ merkanzija
1. Il-merkanzija għandha tinħatt jew isir trażbord tagħha mill-mezz ta’ trasport li jkun qed iġorrha biss bl-awtorizzazzjoni tal-awtoritajiet doganali f’postijiet nominati jew approvati minn dawk l-awtoritajiet.
Madankollu, tali awtorizzazzjoni m'għandhiex tkun meħtieġa fil-każ ta’ periklu imminenti li jeħtieġ l-ħatt minnufih tal-merkanzija kollha jew ta' parti minnha. F’dak il-każ, l-awtoritajiet doganali għandhom ikunu mgħarrfa minnufih kif meħtieġ.
2. L-awtoritajiet doganali jistgħu fi kwalunkwe ħin jitolbu li merkanzija tinħatt u titneħħa mill-pakketti għall-fini tal-eżami tagħha, teħid ta’ kampjuni jew eżaminazzjoni tal-mezzi ta’ trasport li jkunu qed iġorruha.
Artikolu 141
Merkanzija li mxiet taħt tranżitu
1. L-Artikoli 135(2) sa (6) u l-Artikoli 139, 140 u 144 sa 149 m’għandhomx japplikaw meta merkanzija li qiegħda diġà taħt proċedura ta’ tranżitu tiddaħħal fit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. L-Artikoli 140 u144 sa 149 għandhom japplikaw għall-merkanzija mhux tal-Unjoni li timxi taħt proċedura ta' tranżitu, ladarba tali merkanzija tkun ġiet ippreżentata lill-uffiċċju doganali ta' destinazzjoni fit-territorju doganali tal-Unjoni, skont ir-regoli li jirregolaw il-proċedura ta' tranżitu.
Artikolu 142
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet għall-approvazzjoni ta' postijiet imsemmija fl-Artikolu 139(1).
Artikolu 143
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali rigward il-preżentazzjoni tal-merkanzija lid-dwana msemmija fl-Artikolu 139.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 3
Ħażna temporanja ta' merkanzija
Artikolu 144
Merkanzija f'ħażna temporanja
Merkanzija mhux tal-Unjoni tkun f'ħażna temporanja mill-mument li hija tkun ppreżentata lid-dwana.
Artikolu 145
Id-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja
1. Merkanzija mhux tal-Unjoni ppreżentata lid-dwana għandha tkun koperta minn dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja li jkun fiha d-dettajli kollha meħtieġa għall-applikazzjoni tal-provvedimenti li jirregolaw il-ħażna temporanja.
2. Id-dokumenti marbuta mal-merkanzija f'ħażna temporanja għandhom jingħataw lill-awtoritajiet doganali fejn il-leġislazzjoni tal-Unjoni tkun teħtieġ li jsir hekk jew skont kif ikun meħtieġ għall-kontrolli doganali.
3. Id-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja għandha tkun ppreżentata minn waħda mill-persuni msemmija fl-Artikolu 139(1) jew (2) sa mhux aktar tard mill-mument tal-preżentazzjoni tal-merkanzija lid-dwana.
4. Id-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja għandha tinkludi, dment li ma jkunx ingħata eżoneru mill-obbligu li tiġi ppreżentata dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul, referenza għal kwalunkwe dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul ippreżentata għall-merkanzija ppreżentata lid-dwana, ħlief meta diġà kienet f'ħażna temporanja jew tqiegħdet taħt proċedura doganali u ma tkunx telqet mit-territorju doganali tal-Unjoni.
5. L-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw li d-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja tieħu wkoll waħda mill-forom li ġejjin:
(a)
referenza għal kwalunkwe dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul ippreżentata għall-merkanzija kkonċernata, issupplimentata bid-dettalji ta' dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja;
(b)
manifest jew dokument ieħor ta' trasport, dment li jkun fih id-dettalji ta' dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, inkluża referenza għal kwalunkwe dikjarazzjoni fil-qosor tad-dħul għall-merkanzija kkonċernata.
6. L-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw li sistemi ta' informazzjoni kummerċjali, portwali jew dwar it-trasport jintużaw għall-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja sakemm ikunu fihom id-dettalji meħtieġa għal tali dikjarazzjoni u sakemm dawn id-dettalji jkunu disponibbli skont il-paragrafu 3.
7. L-Artikoli 188 sa 193 għandhom japplikaw għad-dikjarazzjoni dwar il-ħażna temporanja.
8. Id-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja tista' tintuża wkoll għall-fini ta':
(a)
in-notifika tal-wasla msemmija fl-Artikolu 133; jew
(b)
il-preżentazzjoni tal-merkanzija lid-dwana msemmija fl-Artikolu 139, sakemm din tissodisfa l-kondizzjonijiet stipulati f'dawk il-provvedimenti.
9. Dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja m'għandhiex tkun meħtieġa fejn, sa mhux aktar tard mill-mument tal-preżentazzjoni tal-merkanzija lid-dwana, l-istatus doganali tagħha bħala merkanzija tal-Unjoni ikun determinat skont l-Artikoli 153 sa 156.
10. Id-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja għandha tinżamm mill-awotritajiet doganali, jew tkun aċċessibbli minnhom, għall-għanijiet tal-verifika li l-merkanzija li għaliha tirriferi titqiegħed sussegwentement taħt proċedura doganali jew tkun esportata mill-ġdid skont l-Artikolu 149.
11. Għall-għan tal-paragrafi 1 sa 10, meta merkanzija mhux tal-Unjoni mmexxija taħt proċedura ta' tranżitu tkun ppreżentata lid-dwana f'uffiċċju ta' destinazzjoni fit-territorju doganali tal-Unjoni, id-dettalji tal-operazzjoni ta' tranżitu kkonċernata għandhom jitqiesu li huma d-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, dment li dawn jissodisfaw ir-rekwiżiti għal dak l-għan. Madankollu, id-detentur tal-merkanzija jista' jippreżenta dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja wara t-tmiem tal-proċedura ta' tranżitu.
Artikolu 146
L-emendar jew l-invalidazzjoni ta' dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja
1. Wara l-applikazzjoni tiegħu, id-dikjarant għandu jitħalla jemenda dettall wieħed jew aktar tad-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja wara li tkun ġiet ippreżentata. L-emenda m’għandhiex tagħmel lid-dikjarazzjoni doganali applikabbli għal merkanzija oħra barra dik li kienet tkopri oriġinarjament.
L-ebda emenda ma għandha tkun possibbli wara kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet doganali infurmaw lill-persuna li ppreżentat id-dikjarazzjoni li għandhom il-ħsieb li jeżaminaw il-merkanzija;
(b)
l-awtoritajiet doganali jkunu stabbilixxew li dettalji tad-dikjarazzjoni mhumiex korretti.
2. Fejn il-merkanzija li għaliha tkun ġiet ippreżentata dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja mhiex ippreżentata lid-dwana, l-awtoritajiet doganali għandhom jinvalidaw dik id-dikjarazzjoni f'wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(a)
wara applikazzjoni mid-dikjarant; jew
(b)
fi żmien 30 jum wara l-preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni.
Artikolu 147
Il-kondizzjonijiet u r-responsabbiltajiet għall-ħażna temporanja tal-merkanzija
1. Merkanzija f'ħażna temporanja għandha tinħażen biss f'faċilitajiet ta' ħażna temporanja skont l-Artikolu 148 jew, fejn ġustifikat, f'postijiet oħra magħżula jew approvati mill-awtoritajiet doganali.
2. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 134(2), il-merkanzija f'ħażna temporanja għandha tkun soġġetta biss għal dawk il-forom ta’ maniġġar kif huma maħsuba biex jiżguraw il-preservazzjoni tagħha fi stat mhux mittiefes mingħajr ma tkun modifikata d-dehra jew il-karatteristiċi tekniċi tagħha.
3. Id-detentur tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 148 jew il-persuna li tkun qed taħżen merkanzija fil-każijiet fejn il-merkanzija tkun maħżuna f'postijiet oħra magħżula jew approvati mill-awtoritajiet doganali, għandhom jkunu responsabbli għal dawn kollha li ġejjin:
(a)
li jiżguraw li l-merkanzija f'ħażna temporanja ma titneħħiex minn taħt is-superviżjoni tad-dwana;
(b)
li iissodisfaw l-obbligi li jirriżultaw mill-ħażna tal-merkanzija f'ħażna temporanja.
4. Fejn, għal kwalunkwe raġuni, il-merkanzija ma tkunx tista' tinżamm f'ħażna temporanja, l-awtoritajiet doganali għandhom, mingħajr dewmien, jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jirregolarizzaw is-sitwazzjoni tal-merkanzija skont l-Artikoli 197, 198 u 199.
Artikolu 148
L-awtorizzazzjoni għall-operazzjoni ta' faċilitajiet ta' ħażna temporanja
1. Għandha tkun meħtieġa awtorizzazzjoni mill-awtoritajiet doganali għall-operazzjoni ta' faċilitajiet ta' ħażna temporanja. Tali awtorizzazzjoni ma għandhiex tkun meħtieġa fejn l-operatur tal-faċilità ta' ħażna temporanja jkun l-awtorità doganali nnifisha.
Il-kondizzjonijiet li taħthom hija permessa l-operazzjoni ta' faċilitajiet ta' ħażna temporanja għandhom ikunu stabbiliti fl-awtorizzazzjoni.
2. L-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tingħata biss lill-persuni li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikunu stabbiliti fit-territorji doganali tal-Unjoni;
(b)
jipprovdu l-assikuazzjoni meħtieġa tat-twettiq xieraq tal-operazzjonijiet;Operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali għandu jitqies li jissodisfa dik il-kondizzjoni sakemm l-operazzjoni tal-faċilitajiet ta' ħażna temporanja titqies fl-awtorizzazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 38(2).
(c)
jipprovdu garanzija skont l-Artikolu 89.
Meta tkun pprovduta garanzija komprensiva, il-konformità mal-obbligi marbuta ma' dik il-garanzija għandha tkun sorveljata permezz ta' verifika adegwata.
3. L-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tingħata biss fejn l-awtoritajiet doganali jistgħu jeżerċitaw is-superviżjoni doganali mingħajr ma jkollhom jintroduċu arranġamenti amministrativi li jkunu sproporzjonati għall-ħtiġijiet ekonomiċi involuti.
4. Id-detentur tal-awtorizzazzjoni għandu jżomm kotba xierqa fil-formaapprovata mill-awtoritajiet doganali.
Il-kotba għandu jkun fihom l-informazzjoni u d-dettalji li jippermettu lill-awtoritajiet doganali li jissorveljaw l-operat tal-faċilitajiet ta' ħażna temporanja, b’mod partikolari fir-rigward tal-identifikazzjoni tal-merkanzija maħżuna, l-istatus doganali tagħha u l-movimenti tagħha.
Operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali għandu jitqies li jkun ikkonforma mal-obbligu imsemmi fl-ewwel u fit-tieni subparagrafi, safejn il-kotba tiegħu jkunu xierqa għall-għanijiet tal-operazzjoni ta' ħażna temporanja.
5. L-awtoritajiet doganali jistgħu jawtorizzaw lid-detentur tal-awtorizzazzjoni biex imexxi l-merkanzija f'ħażna temporanja bejn faċilitajiet ta' ħażna temporanja differenti bil-kondizzjoni li tali moviment ma jżidx ir-riskju ta' frodi, kif ġej:
(a)
tali moviment isir taħt ir-responsabbiltà ta' awtorità doganali waħda;
(b)
tali moviment huwa kopert minn awtorizzazzjoni waħda, maħruġa lil operatur ekonomiku awtorizzat għal simplifikazzjonijiet doganali; jew
(c)
f'każijiet oħra ta' moviment.
6. Fejn ikun hemm ħtieġa ekonomika u ma jkunx hemm effetti negattivi fuq /is-superviżjoni doganali, l-awtoritajiet doganali jistgħu jawtorizzaw il-ħażna tal-merkanzija tal-Unjoni f'faċilità ta' ħażna temporanja. Dik il-merkanzija m'għandhiex titqies bħala merkanzija f'ħażna temporanja.
Artikolu 149
Tmiem tal-ħażna temporanja
Merkanzija mhux tal-Unjoni f'ħażna temporanja għandha titqiegħed taħt proċedura doganali jew tkun esportata mill-ġdid fi żmien 90 jum.
Artikolu 150
Għażla ta' proċedura doganali
Ħlief fejn provdut mod ieħor, id-dikjarant għandu jkun ħieles li jagħżel il-proċedura doganali li taħtha jqiegħed il-merkanzija, taħt il-kondizzjonijiet għal dik il-proċedura, irrispettivament min-natura jew kwantità tagħha, jew il-pajjiż tal-oriġini, il-kunsinna jew id-destinazzjoni tagħha.
Artikolu 151
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-kondizzjonijiet għall-approvazzjoni tal-postijiet imsemmija fl-Artikolu 147(1);
(b)
il-kondizzjonijiet biex tingħata l-awtorizzazzjoni għall-operazzjoni ta’faċilitajiet ta' ħażna temporanja, msemmija fl-Artikolu 148;
(c)
il-każijiet ta' moviment imsemmija fil-punt (c) tal-Artikolu 148(5).
Artikolu 152
L-għoti ta' setgħa ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali għal:
(a)
preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanzja msemmija fl-Artikolu 145;
(b)
emendar tad-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, skont l-Artikolu 146(1);
(c)
invalidazzjoni tad-dikjarazzjoni għall-ħażna temporanja, skont l-Artikolu 146(2);
(d)
il-moviment ta' merkanzija f'ħażna temporanja msemmija fl-Artikolu 148(5).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
TITOLU V
REGOLI ĠENERALI DWAR STATUS DOGANALI, TQEGĦID TA’ MERKANZIJA TAĦT PROĊEDURA DOGANALI, VERIFIKA, RILAXX U TNEĦĦIJA TALMERKANZIJA
KAPITOLU 1
Status doganali tal-merkanzija
Artikolu 153
Il-preżunzjoni tal-istatus doganali ta' merkanzija tal-Unjoni
1. Il-merkanzija kollha fit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun meqjusa bħala merkanzija li għandha status doganali tal-Unjoni, sakemm ma jkunx stabbilit li mhijiex merkanzija tal-Unjoni.
2. F'każijiet speċifiċi, fejn il-preżunjoni stabbilita fil-paragrafu1 ma tapplikax, tkun meħtieġa prova tal-istatus doganali ta’ merkanzija tal-Unjoni.
3. F'każijiet speċifiċi, merkanzija ottenuta kollha kemm hi fit-territorju doganali tal-Unjoni ma jkollhiex l-istatus doganali ta’ merkanzija tal-Unjoni jekk tkun ottenuta minn merkanzija f'ħażna temporanja jew imqiegħda taħt il-proċedura ta’ tranżitu estern, proċedura ta’ ħażna, il-proċedura ta’ dħul temporanju jew il-proċedura ta’ pproċessar attiv.
Artikolu 154
It-telfien tal-istatus doganali ta' merkanzija tal-Unjoni
Il-merkanzija tal-Unjoni għandha ssir merkanzija mhux tal-Unjoni fil-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn hija tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, sakemm ma jkunux japplikaw ir-regoli dwar it-tranżitu intern;
(b)
fejn hija tqiegħdet taħt il-proċedura ta’ tranżitu estern, proċedura ta’ ħażna jew il-proċedura ta’ pproċessar attiv, safejn tippermetti l-leġislazzjoni doganali;
(c)
fejn hija tqiegħdet taħt il-proċedura ta’ użu aħħari u hija sussegwentement jew abbandunata lill-Istat, jew hija meqruda u jibqa’ l-iskart;
(d)
fejn id-dikjarazzjoni għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa hi invalidata wara r-rilaxx tal-merkanzija.
Artikolu 155
Merkanzija tal-Unjoni li titlaq mit-territorju doganali tal-Unjoni fuq bażi temporanja
1. Fil-każijiet imsemmija fil-punti (b) sa (f) tal-Artikolu 227(2), il-merkanzija żżomm l-istatus doganali tagħha ta’ merkanzija tal-Unjoni biss f'każ li dak l-istatus huwa stabbilit taħt ċerti kondizzjonijiet u b’mezzi stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali.
2. F'każijiet speċifiċi, il-merkanzija tal-Unjoni tista’ timxi, mingħajr ma tkun soġġetta għal proċedura doganali, minn punt għall-ieħor fit-territorju doganali tal-Unjoni u temporanjament 'il barra minn dak it-territorju mingħajr tibdil tal-istatus doganali tagħha.
Artikolu 156
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, lijiddeterminaw:
(a)
il-każijiet fejn ma tapplikax il-preżunzjoni stabbilita fl-Artikolu 153(1);
(b)
il-kondizzjonijiet biex tingħata faċilitazzjoni fl-istabbiliment tal-prova tal-istatus doganali tal-merkanzija tal-Unjoni;
(c)
il-każijiet fejn il-merkanzija msemmija fl-Artikolu 153(3) ma jkollhiex l-istatus doganali tal-merkanzija tal-Unjoni;
(d)
il-każijiet fejn l-istatus doganali tal-merkanzija msemmija fl-Artikolu 155(2) ma jkunx mibdul.
Artikolu 157
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali dwar l-għoti u l-kontroll tal-prova tal-istatus doganali ta' merkanzija tal-Unjoni.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 2
It-tqegħid ta’ merkanzija taħt proċedura doganali
Taqsima 1
Provvedimenti ġenerali
Artikolu 158
Id-dikjarazzjoni doganali ta’ merkanzija u s-superviżjoni doganali ta’ merkanzija tal-Unjoni
1. Il-merkanzija kollha maħsuba biex titqiegħed taħt proċedura doganali, minbarra l-proċedura ta' żona ħielsa, għandha tkun koperta b’dikjarazzjoni doganali xierqa għall-proċedura partikolari.
2. F'każijiet speċifiċi, għajr dawk imsemmija fl-Artikolu 6(2), dikjarazzjoni doganali tista' tkun ppreżentata billi jintużaw mezzi oħra minbarra t-tekniki tal-ipproċessar elettroniku ta' data.
3. Merkanzija tal-Unjoni ddikjarata għall-esportazzjoni, tranżitu intern fl-Unjoni jew ipproċessar passiv għandha tkun soġġetta għal superviżjoni doganali mill-ħin tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 sal-ħin li fih tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni jew li tkun abbandunata f'idejn l-Istat jew meqruda jew li tkun invalidata d-dikjarazzjoni tad-dwana.
Artikolu 159
L-uffiċċji doganali kompetenti
1. Ħlief fejn il-leġislazzjoni tal-Unjoni tipprovdi mod ieħor, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw il-post u l-kompetenza tad-diversi uffiċċji doganali li jinstabu fit-territorju tagħhom.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li jkunu stabbiliti ħinijiet uffiċjali tal-ftuħ li huma raġonevoli u xierqa għal dawk l-uffiċċji, meta jkunu kkunsidrati n-natura tat-traffiku u tal-merkanzija u l-proċeduri doganali li taħthom għandhom ikunu mqiegħda, sabiex il-fluss tat-traffiku internazzjonali ma jkunx la mxekkel u lanqas influwenzat.
3. Ħlief fejn ikun provdut mod ieħor, l-uffiċċju doganali kompetenti biex il-merkanzija titqiegħed taħt proċedura doganali għandu jkun l-uffiċċju doganali responsabbli mill-post fejn il-merkanzija tkun ippreżentata lid-dwana.
Artikolu 160
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-każijiet fejn dikjarazzjoni doganali tista' tkun ppreżentata billi jintużaw mezzi oħra għajr it-tekniki tal-ipproċessar elettroniku ta' data skont l-Artikolu 158(2).
Artikolu 161
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali biex:
(a)
jkunu ddeterminati l-uffiċċji doganali kompetenti għajr dak imsemmi fl-Artikolu 159(3), inklużi uffiċċji doganali tad-dħul u uffiċċji doganali tal-ħruġ;
(b)
tkun ppreżentata d-dikjarazzjoni doganali fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 158(2).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Dikjarazzjonijiet doganali standard
Artikolu 162
Il-kontenut ta' dikjarazzjoni doganali standard
Id-dikjarazzjonijiet doganali standard għandu jkun fihom id-dettalji kollha meħtieġa għall-applikazzjoni tal-provvedimenti li jirregolaw il-proċedura doganali li għaliha hi ddikjarata l-merkanzija.
Artikolu 163
Id-dokumenti ta' sostenn
1. Id-dokumenti ta’ sostenn meħtieġa għall-applikazzjoni tal-provvedimenti li jirregolaw il-proċedura doganali li għaliha hi ddikjarata l-merkanzija, għandhom ikunu fil-pussess tad-dikjarant u għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet doganali fil-ħin li tkun ppreżentata d-dikjarazzjoni doganali.
2. Id-dokumenti ta' sostenn iridu jingħataw lill-awtoritajiet doganali fejn jintalab li jsir hekk mil-leġislazzjoni tal-Unjoni jew fejn ikun meħtieġ għall-kontrolli doganali.
3. F'każijiet speċifiċi, l-operaturi ekonomiċi jistgħu jfasslu d-dokumenti ta' sostenn dment li huma jkunu awtorizzati biex jagħmlu dan mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 164
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jistabbilixxu r-regoli għall-għoti tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 163(3).
Artikolu 165
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli proċedurali:
(a)
għall-preżentatazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali standard imsemmija fl-Artikolu 162;
(b)
dwar id-disponibbiltà tad-dokumenti ta' sostenn imsemmija fl-Artikolu 163(1).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 3
Dikjarazzjonijiet doganali simplifikati
Artikolu 166
Dikjarazzjoni simplifikata
1. L-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw li persuna tqiegħed merkanzija taħt proċedura doganali abbażi ta’ dikjarazzjoni simplifikata ’ li tkun tħalli barra uħud mid-dettalji msemmija fl-Artikolu 162 jew id-dokumenti ta’ sostenn imsemmija fl-Artiklu 163.
2. L-użu regolari ta’ dikjarazzjoni simplifikata msemmija fil-paragrafu 1 għandu jkun soġġett għal awtorizzazzjoni mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 167
Id-dikjrazzjoni supplimentari
1. Fil-każ ta’ dikjarazzjoni simplifikata skont l-Artikolu 166 jew f'każ ta' entrata fil-kotba tad-dikjarant skont l-Artikolu 182, id-dikjarant għandu jippreżenta dikjarazzjoni supplimentari li jkun fiha d-dettalji meħtieġa għall-proċedura doganali kkonċernata fl-uffiċċju doganali kompetenti f'limitu ta' żmien speċifiku.
Fil-każ ta' dikjarazzjoni simplifikata skont l-Artikolu 166, id-dokumenti ta' sostenn meħtieġa għandhom ikunu fil-pussess tad-dikjarant u għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet doganali f'limitu ta' żmien speċifiku.
Id-dikjarazzjoni supplimentari tista’ tkun ta’ natura ġenerali, perjodika jew rikapitulattiva.
2. L-obbligu li tkun ppreżentata dikjarazzjoni supplimentari għandu jkun eżonerat fil-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn il-merkanzija titqiegħed taħt proċedura ta' ħażna doganali;
(b)
f'każijiet speċifiċi oħra.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu jagħtu eżoneru mir-rekwiżit tal-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni supplimentari fejn japplikaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
id-dikjarazzjoni simplifikata tikkonċerna merkanzija li l-valur u l-kwantità tagħha huwa inqas mil-limitu statistiku;
(b)
id-dikjarazzjoni simplifikata diġà fiha l-informazzjoni kollha meħtieġa għall-proċedura doganali kkonċernata; u
(c)
id-dikjarazzjoni simplifikata ma saritx b'entrata fil-kotba tad-dikjarant.
4. Id-dikjarazzjoni simplifikata msemmija fl-Artikolu 166 jew l-entrata fil-kotba tad-dikjarant imsemmija fl-Artikolu 182, u d-dikjarazzjoni supplimentari għandhom jitqiesu bħala strument wieħed, indiviżibbli li jidħol fis-seħħ, rispettivament, fid-data meta tkun aċċettata d-dikjarazzjoni simplifikata skont l-Artikolu 172 u fid-data meta l-merkanzija tiddaħħal fil-kotba tad-dikjarant.
5. Il-post fejn għandha tkun ppreżentata d-dikjarazzjoni supplimentari għandu jitqies, għall-għanijiet tal-Artikolu 87, li jkun il-post fejn kienet ippreżentata d-dikjarazzjoni doganali.
Artikolu 168
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-kondizzjonijiet għall-għoti tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 166(2);
(b)
il-limitu ta' żmien speċifiku msemmi fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 167(1) li fih għandha tkun ppreżentata d-dikjarazzjoni supplimentari;
(c)
il-limitu ta' żmien speċifiku msemmi fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 167(1) li fih id-dokumenti ta' sostenn għandhom ikunu għand fil-pussess tad -dikjarant;
(d)
il-każijiet speċifiċi fejn hemm eżoneru mill-obbligu li tkun ppreżentata dikjarazzjoni supplimentari, skont il-punt (b) tal-Artikolu 167(2).
Artikolu 169
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura biex tkun ippreżentata:
(a)
id-dikjarazzjoni simplifikata msemmija fl-Artikolu 166;
(b)
id-dikjarazzjoni supplimentari msemmija fl-Artikolu 167.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 4
Provvedimenti li japplikaw għad-dikjarazzjonijiet doganali kollha
Artikolu 170
Preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 167(1), dikjarazzjoni doganali tista’ tkun ppreżentata minn kwalunkwe persuna li hi kapaċi tipprovdi l-informazzjoni kollha li hija meħtieġa għall-applikazzjoni tal-provvedimenti li jirregolaw il-proċedura doganali li fir-rigward tagħha hija ddikjarata l-merkanzija. Dik il-persuna għandha tkun kapaċi wkoll li tippreżenta l-merkanzija inkwistjoni jew tara li tkun ppreżentata lid-dwana.
Madankollu, fejn l-aċċettazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali timponi obbligi partikolari fuq persuna speċifika, dik id-dikjarazzjoni trid tkun ppreżentata minn dik il-persuna jew mir-rappreżentant tagħha.
2. Id-dikjarant għandu jkun stabbilit fit-territorju doganali tal-Unjoni.
3. B'deroga mill-paragrafu 2, mhuwiex meħtieġ li d-dikjaranti li ġejjin jkunu stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni:
(a)
persuni li jippreżentaw dikjarazzjoni doganali għal tranżitu jew dħul temporanju;
(b)
persuni li okkażjonalment jippreżentaw dikjarazzjoni doganali, anke għal użu aħħari jew ipproċessar attiv, sakemm l-awtoritajiet tad-dwana jikkunsidraw li dan huwa ġustifikat;
(c)
persuni li jkunu stabbiliti f'pajjiż li t-territorju tiegħu jmiss mat-territorju doganali tal-Unjoni, u li jippreżentaw il-merkanzija li għaliha tirriferi d-dikjarazzjoni doganali f'uffiċċju doganali tal-fruntiera tal-Unjoni li tmiss ma' dak il-pajjiż, sakemm il-pajjiż li fih huma stabbiliti l-persuni jagħti benefiċċji reċiproċi lil persuni stabbiliti fit-territorju doganali tal-Unjoni.
4. Id-dikjarazzjonijiet doganali għandhom ikunu awtentikati.
Artikolu 171
Il-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali qabel ma tkun ppreżentata l-merkanzija
Tista' tkun ppreżentata dikjarazzjoni doganali qabel ma tkun ppreżentata l-merkanzija lid-dwana, kif ikun mistenni. Jekk il-merkanzija ma tkunx ippreżentata fi żmien 30 jum mill-preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali, id-dikjarazzjoni doganali għandha titqies bħala mhux ippreżentata.
Artikolu 172
L-aċċettazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali
1. Id-dikjarazzjonijiet doganali li jikkonformaw mal-kondizzjonijiet stabbilti f'dan il-Kapitolu għandhom ikunu aċċettati mill-awtoritajiet doganali immedjatament, sakemm il-merkanzija li jirriferu għaliha tkun ġiet ippreżentata lid-dwana.
2. Id-data ta’ aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali mill-awtoritajiet doganali għandha, ħlief fejn ipprovdut mod ieħor, tkun id-data użata għall-applikazzjoni tal-provvedimenti li jirregolaw il-proċedura doganali li għaliha l-merkanzija hija ddikjarata u għall-formalitajiet l-oħra kollha ta’ l-importazzjoni jew l-esportazzjoni.
Artikolu 173
L-emendar ta' dikjarazzjoni doganali
1. Wara li japplika, id-dikjarant għandu jkun permess jemenda dettall wieħed jew aktar tad-dikjarazzjoni doganali wara li dik id-dikjarazzjoni tkun ġiet aċċettata mid-dwana. L-emenda m’għandhiex tagħmel id-dikjarazzjoni doganali applikabbli għal merkanzija oħra barra dik li kienet tkopri oriġinarjament.
2. Ebda emenda bħal din m’għandha tkun permessa fejn issir applikazzjoni għaliha wara kwalunkwe każ minn dawn li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet doganali għarrfu lid-dikjarant li għandhom il-ħsieb li jeżaminaw il-merkanzija;
(b)
l-awtoritajiet doganali stabbilixxew li d-dettalji tad-dikjarazzjoni doganali mhumiex korretti;
(c)
l-awtoritajiet doganali rrilaxxaw il-merkanzija.
3. Wara applikazzjoni mid-dikjarant, fi żmien tliet snin mid-data tal-aċċettazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali, l-emendar tad-dikjarazzjoni doganali jista' jkun permess wara r-rilaxx tal-merkanzija sabiex id-dikjarant ikun jista' jikkonforma mal-obbligi tiegħu marbuta mat-tqegħid tal-merkanzija taħt il-proċedura doganali kkonċernata.
Artikolu 174
Invalidazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali
1. L-awtoritajiet doganali għandhom, wara applikazzjoni mid-dikjarant, jinvalidaw dikjarazzjoni doganali li tkun diġà aċċettata fi kwalunkwe waħda mill-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn ikunu sodisfatti li l-merkanzija se titqiegħed minnufih taħt proċedura doganali oħra;
(b)
fejn ikunu sodisfatti li minħabba ċirkostanzi speċjali, it-tqegħid tal-merkanzija taħt il-proċedura doganali li għaliha kienet iddikjarata mhijiex aktar ġustifikata.
Madankollu, fejn l-awtoritajiet doganali jkunu għarrfu lid-dikjarant bil-ħsieb tagħhom li jeżaminaw il-merkanzija, applikazzjoni għall-invalidazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali m’għandiex tkun aċċetata qabel ma jsir l-eżami.
2. Id-dikjarazzjoni doganali m’għandhiex tkun invalidata wara r-rilaxx tal-merkanzija sakemm ma jkunx stipulat mod ieħor.
Artikolu 175
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-każijiet fejn id-dikjarazzjoni doganali hija invalidata wara r-rilaxx tal-merkanzija, kif imsemmi fl-Artikolu 174(2).
Artikolu 176
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għal:
(a)
preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni doganali skont l-Artikolu 171;
(b)
aċċettazzjoni ta' dikjarazzjoni doganali kif imsemmija fl-Artikolu 172, inkluż l-applikazzjoni ta' dawk ir-regoli fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 179;
(c)
emendar tad-dikjarazzjoni tad-dwana wara r-rilaxx tal-merkanzija skont l-Artikolu 173(3).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 5
Simplifikazzjonijiet oħra
Artikolu 177
Is-simplifikazzjoni tat-tfassil ta’ dikjarazzjonijiet doganali għal merkanzija li taqa’ taħt subintestaturi tariffarji differenti
1. Fejn kunsinna hija magħmula minn oġġetti li jaqgħu fi ħdan subintestaturi tariffarji differenti, u li titratta ma’ kull wieħed minn dawk l-oġġetti skont is-subintestatura tariffarja tagħhom għall-għan li titfassal id-dikjarazzjoni doganali jkun jinvolvi piż ta’ xogħol u spiża mhux proporzjonali għad-dazju li tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jista’ jkun impost, l-awtoritajiet doganali jistgħu, wara applikazzjoni mid-dikjarant, jaqblu li d-dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni jkun impost fuq il-kunsinna sħiħa abbażi tas-subintestatura tariffarja tal-oġġetti li huma soġġetti għall-ogħla rata ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom jirrifjutaw li jużaw is-simplifikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għal merkanzija soġġetta għal projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet jew għad-dazju tas-sisa fejn il-klassifikazzjoni korretta hija meħtieġa biex tkun applikata il-miżura.
Artikolu 178
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, miżuri għad-determinazzjoni tas-subintestatura tariffarja għall-applikazzjoni tal-Artikolu 177(1).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 179
Rilaxx ċentralizzat
1. L-awtoritajiet doganali jistgħu, wara applikazzjoni, jawtorizzaw persuna biex tippreżenta, f'uffiċċju doganali responsabbli għall-post fejn tali persuna tkun stabbilita, dikjarazzjoni doganali għall-merkanzija li tkun ippreżentata lid-dwana f’uffiċċju doganali ieħor.
Jista’ jingħata eżoneru mir-rekwiżit għall-awtorizzazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu meta d-dikjarazzjoni doganali u l-merkanzija jkunu ppreżentati lill-uffiċċji doganali taħt ir-responsabbiltà ta' awtorità doganali waħda.
2. L-applikant għall-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandu jkun operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali.
3. L-uffiċċju doganali li fih kienet ippreżentata d-dikjarazzjoni doganali għandu:
(a)
jissorvelja t-tqegħid tal-merkanzija taħt il-proċedura doganali kkonċernata;
(b)
jagħmel il-kontrolli doganali għall-verifika tad-dikjarazzjoni doganali, imsemmijin fil-punti (a) u (b) tal-Artikolu 188;
(c)
fejn ġustifikat, jitlob lill-uffiċċju doganali li fih kienet ippreżentata l-merkanzija biex jagħmel il-kontrolli doganali għall-verifika tad-dikjarazzjoni doganali msemmija fil-punti (c) u (d) tal-Artikolu 188; u
(d)
iwettaq il-formalitajiet doganali għall-irkupru tal-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għal kwalunkwe dejn doganali.
4. L-uffiċċju doganali li fih tkun ppreżentata id-dikjarazzjoni doganali u l-uffiċċju doganali li fih tkun ppreżentata l-merkanzija għandhom jiskambjaw l-informazzjoni meħtieġa għall-verifika tad-dikjarazzjoni doganali u għal-rilaxx tal-merkanzija.
5. L-uffiċċju doganali li fih tkun ppreżentata l-merkanzija għandu, mingħajr ħsara għall-kontrolli tiegħu stess rigward merkanzija mdaħħla fit-territorju tal-Unjoni jew maħruġa minnu, jagħmel il-kontrolli doganali msemmijin fil-punt (c) tal-paragrafu 3 u jagħti ir-riżultati ta' dawn il-kontrolli lill-uffiċċju doganali li fih kienet ippreżentata d-dikjarazzjoni doganali.
6. L-uffiċċju doganali li fih kienet ippreżentata d-dikjarazzjoni doganali għandu jirrilaxxa l-merkanzija skont l-Artikolu 194 u 195, waqt li jikkunsidra:
(a)
ir-riżultati tal-kontrolli tiegħu stess għall-verifika tad-dikjarazzjoni doganali;
(b)
ir-riżultati tal-kontrolli magħmula mill-uffiċċju doganali li fih il-merkanzija kienet ippreżentata għall-verifika tad-dikjarazzjoni doganali u l-kontrolli fir-rigward ta’ merkanzija mdaħħla fit-territorju doganali tal-Unjoni jew maħruġa minnu.
Artikolu 180
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjonigħandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet għall-għoti tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 179(1).
Artikolu 181
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura li jikkonċernaw:
(a)
ir-rilaxx ċentralizzat, inkluż il-formalitajiet u l-kontrolli doganali rilevanti, imsemmijin fl-Artikolu 179;
(b)
l-eżoneru mill-obbligu tal-preżentazzjoni tal merkanzija msemmi fl-Artikolu 182(3) fil-kuntest ta' rilaxx ċentralizzat.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 182
L-entrati fil-kotba tad-dikjarant
1. L-awtoritajiet doganali jistgħu, wara applikazzjoni, jawtorizzaw persuna biex tippreżenta dikjarazzjoni doganali, inkluż dikjarazzjoni simplifikata, fil-forma ta' entrata fil-kotba tad-dikjarant, sakemm id-dettalji ta' dik id-dikjarazzjoni huma għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet doganali fis-sistema elettronika tad-dikjarant fil-ħin meta tkun ppreżentata d-dikjarazzjoni doganali fil-forma ta' entrata fil-kotba tad-dikjarant.
2. Id-dikjarazzjoni doganali titqies bħala li kienet aċċettata fil-mument meta l-merkanzija tiddaħħal fil-kotba.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu, wara applikazzjoni, jagħtu eżoneru mill-obbligu li l-merkanzija tkun ppreżentata. F'dak il-każ, il-merkanzija għandha titqies bħala li kienet rilaxxata fil-mument tad-dħul fil-kotba tad-dikjarant.
Dak l-eżoneru jista' jingħata fejn ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
id-dikjarant huwa operatur ekonomiku awtorizzat għal simplifikazzjonijiet doganali;
(b)
in-natura u l-fluss tal-merkanzija kkonċernata jitolbu hekk u huma magħrufin mill-awtorità doganali;
(c)
l-uffiċċju doganali li qed jissorvelja għandu aċċess għall-informazzjoni kollha li jikkunsidra meħtieġa biex tippermettilu jeżerċita d-dritt tiegħu li jeżamina l-merkanzija jekk ikun meħtieġ;
(d)
fil-ħin tad-dħul fil-kotba, il-merkanzija m'għadhiex soġġetta għal projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet, minbarra fejn ipprovdut mod ieħor fl-awtorizzazzjoni.
Madankollu l-uffiċċju ta' sorveljanza doganali jista', f'sitwazzjonijiet speċifiċi, jesiġi li tkun ppreżentata l-merkanzija.
4. Il-kondizzjonijiet li taħthom huwa permess ir-rilaxx tal-merkanzija għandhom jkunu stabbiliti fl-awtorizzazzjoni.
Artikolu 183
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet għall- għoti tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 182(1).
Artikolu 184
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura dwar id-dħul fil-kotba tad-dikjarant imsemmijin fl-Artikolu 182, inkluż il-formalitajiet u l-kontrolli doganali rilevanti.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 185
L-awtoevalwazzjoni
1. L-awtoritajiet doganali jistgħu, wara applikazzjoni, jawtorizzaw operatur ekonomiku biex iwettaq ċerti formalitajiet doganali li għandhom jitwettqu mill-awtoritajiet doganali, biex ikun ddeterminat l-ammont ta' dazju tal-importazzjoni u l-esportazzjoni li għandu jitħallas, u biex jagħmel ċerti kontrolli taħt superviżjoni doganali.
2. L-applikant għall-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandu jkun operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali.
Artikolu 186
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-kondizzjonijiet għall-għoti tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 185(1);
(b)
il-formalitajiet u l-kontrolli doganali li għandhom jitwettqu mid-detentur tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 185(1).
Artikolu 187
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura rigward il-formalitajiet u l-kontrolli doganali li għandhom jitwettqu mid-detentur tal-awtorizzazzjoni skont l-Artikolu 185(1).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 3
Verifika u rilaxx ta’ merkanzija
Taqsima 1
Verifika
Artikolu 188
Il-verifika ta' dikjarazzjoni doganali
L-awtoritajiet doganali jistgħu, għall-għanijiet tal-verifika tal-preċiżjoni tad-dettalji li hemm f’dikjarazzjoni doganali li kienet aċċettata:
(a)
jeżaminaw id-dikjarazzjoni u d-dokumenti ta’ sostenn;
(b)
jjesiġu li d-dikjarant jippreżenta dokumenti oħrajn;
(c)
jeżaminaw il-merkanzija;
(d)
jieħdu kampjuni għall-analiżi jew biex jeżaminaw il-merkanzija bir-reqqa.
Artikolu 189
L-eżami u t-teħid ta’ kampjuni tal-merkanzija
1. It-trasport tal-merkanzija lejn il-postijiet fejn sejra tkun eżaminata u fejn sejrin jittieħdu kampjuni minnha, u l-immaniġġar kollu meħtieġ biex issir tali eżami jew biex jittieħdu l-kampjuni, għandhom isiru mid-dikjarant jew taħt ir-responsabbiltà tiegħu. L-ispejjeż involuti jitħallsu mid-dikjarant.
2. Id-dikjarant għandu d-dritt li jkun preżenti jew ikun rappreżentat meta tkun eżaminata l-merkanzija u meta jittieħdu l-kampjuni minnha. Fejn l-awtoritajiet tad-dwana jkollhom raġunijiet biżżejjed biex jagħmlu dan, jistgħu jesiġu lid-dikjarant ikun preżenti jew biex ikun rappreżentat meta tkun eżaminata l-merkanzija jew meta jittieħdu kampjuni minnha, jew li jagħtihom l-għajnuna meħtieġa biex ikunu faċilitati tali eżami jew teħid ta’ kampjuni.
3. Sakemm il-kampjuni jittieħdu skont il-provvedimenti fis-seħħ, l-awtoritajiet doganali m’għandhomx ikunu soġġetti għall-ħlas ta’ kwalunkwekumpens għalihom iżda għandhom iħallsu l-ispejjeż tal-analiżi jew l-eżami tagħhom.
Artikolu 190
Eżami parzjali u teħid ta’ kampjuni tal-merkanzija
1. Meta tkun eżaminata parti biss mill-merkanzija koperta b’dikjarazzjoni doganali, jew jittieħdu l-kampjuni minnha, ir-riżultati tal-eżami parzjali, jew tal-analiżi jew l-eżami tal-kampjuni, għandhom ikunu kkunsidrati li japplikaw għall-merkanzija kollha koperta bl-istess dikjarazzjoni.
Madankollu, id-dikjarant jista’ jitlob eżami jew teħid ta’ kampjuni ulterjuri mill-merkanzija jekk jidhirlu li r-riżultati tal-eżami parzjali, jew tal-analiżi jew tal-eżami tal-kampjuni meħuda, mhumiex validi fir-rigward tal-bqija tal-merkanzija dikjarata. It-talba għandha tintlaqa’ sakemm il-merkanzija ma kienitx rilaxxata jew, jekk tkun ġiet rilaxxata, id-dikjarant juri li bl-ebda mod ma sar tibdil fiha.
2. Għall-għanijiet tal-paragrafu 1, meta dikjarazzjoni doganali tkopri l-merkanzija li taqa' taħt żewġ oġġetti jew aktar, id-dettalji marbuta mal-merkanzija li taqa' taħt kull oġġett għandhom jitqiesu li jiffurmaw dikjarazzjoni separata.
Artikolu 191
Rizultati tal-verifika
1. Ir-riżultati tal-verifika tad-dikjarazzjoni doganali għandhom jintużaw għall-applikazzjoni tal-provvedimenti li jirregolaw il-proċedura doganali li taħtha titqiegħed il-merkanzija.
2. Fejn ma tkunx verifikata d-dikjarazzjoni doganali, il-paragrafu 1 għandu japplika abbażi tad-dettalji li hemm f'dik id-dikjarazzjoni.
3. Ir-riżultati tal-verifika magħmula mill-awtoritajiet doganali għandu jkollhom l-istess forza konklussiva f’kull parti tat-territorju doganali tal-Unjoni.
Artikolu 192
Miżuri ta' identifikazzjoni
1. L-awtoritajiet doganali jew, fejn xieraq, operaturi ekonomiċi awtorizzati li jagħmlu hekk mill-awtoritajiet doganali, għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jidentifikaw il-merkanzija fejn tkun meħtieġa l-identifikazzjoni sabiex jiżguraw il-konformità mal-provvedimenti li jirregolaw il-proċedura doganali li għaliha kienet iddikjarata dik il-merkanzija.
Dawk il-miżuri ta’ identifikazzjoni għandu jkollhom l-istess effett legali f’kull parti tat-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Il-mezzi ta’ identifikazzjoni mwaħħla mal-merkanzija, mal-imballaġġ jew mal-mezzi tat-trasport jistgħu jitneħħew jew jinqerdu biss mill-awtoritajiet doganali jew, fejn l-awtoritajiet doganali jawtorizzawhom biex jagħmlu dan, mill-operaturi ekonomiċi, ħlief meta, minħabba ċirkostanzi imprevedibbli jew force majeure, it-tneħħija jew il-qerda tagħhom tkun essenzjali biex jiżguraw li l-ħarsien tal-merkanzija jew il-mezzi tat-trasport.
Artikolu 193
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’-atti ta' implimentazzjoni, miżuri dwar il-verifika tad-dikjarazzjoni doganali, l-eżami tal-merkanzija u t-teħid ta' kampjuni minnha u r-riżultati tal-verifika.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Rilaxx
Artikolu 194
Rilaxx tal-merkanzija
1. Fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet biex il-merkanzija titqiegħed taħt il-proċedura kkonċernata u sakemm kwalunkwe restrizzjoni tkun ġiet applikata u l-merkanzija mhijiex soġġetta għal kwalunkwe projbizzjoni, l-awtoritajiet doganali għandhom jirrilaxxaw il-merkanzija hekk kif ikunu verifikati jew aċċettati mingħajr verifika d-dettalji li jkun hemm fid-dikjarazzjoni doganali.
L-ewwel subparagrafu għandu japplika wkoll fejn il-verifika kif imsemmija fl-Artikolu 188 ma tistax tintemm fi żmien raġonevoli u l-merkanzija mhix aktar meħtieġa li tkun preżenti għall-għanijiet tal-verifika.
2. Il-merkanzija kollha koperta mill-istess dikjarazzjoni għandha tkun rilaxxata fl-istess ħin.
Għall-għanijiet tal-ewwel subparagrafu, fejn dikjarazzjoni doganali tkopri merkanzija li taqa' taħt żewġ oġġetti jew aktar, id-dettalji marbuta mal-merkanzija li taqa' taħt kull oġġett għandhom jitqiesu li jiffurmaw dikjarazzjoni doganali separata.
Artikolu 195
Ir-rilaxx li jiddipendi mill-ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali jew mill-għoti ta’ garanzija
1. Fejn t-tqegħid ta’ merkanzija taħt proċedura doganali joħloq dejn doganali, ir-rilaxx tal-merkanzija għandu jkun soġġett għal ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni li jikkorrispondi għad-dejn doganali jew għall-għoti ta’ garanzija biex ikopri dak id-dejn.
Madankollu, mingħajr ħsara għat-tielet subparagrafu, l-ewwel subparagrafu m’għandux japplika għal dħul temporanju b’eżenzjoni parzjali mid-dazju tal-importazzjoni.
Fejn, skont il-provvedimenti li jirregolaw il-proċedura doganali li għaliha hija iddikjarata l-merkanzija, l-awtoritajiet doganali jitolbu li tingħata garanzija, dik il-merkanzija m’għandhiex tkun rilaxxata biex tgħaddi mill-proċedura doganali inkwistjoni qabel ma tingħata tali garanzija.
2. F'każijiet speċifiċi, ir-rilaxx tal-merkanzija m'għandhux ikun kondizzjonata mill-għoti ta' garanzija fir-rigward ta' merkanzija li hija soġġetta għal talba fuq kwota tariffarja.
3. Fejn tintuża simplifikazzjoni kif imsemmija fl-Artikoli 166, 182 u 185 u tingħata garanzija komprensiva, ir-rilaxx tal-merkanzija m'għandux ikun soġġett għal sorveljanza tal-garanzija mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 196
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-każijiet imsemmijin fl-Artikolu 195(2).
KAPITOLU 4
Tneħħija ta' merkanzija
Artikolu 197
Qerda ta' merkanzija
Fejn l-awtoritajiet doganali jkollhom motivi raġonevoli biex jagħmlu hekk, jistgħu jordnaw li tinqered merkanzija ppreżentata lid-dwana u għandhom jinfurmaw lid-detentur tal-merkanzija dwar dan. L-ispejjeż tal-qerda għandhom jitħallsu mid-detentur tal-merkanzija.
Artikolu 198
Mizuri li għandhom jittieħdu mill-awtoritajiet doganali
1. L-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu kwalunkwe miżura meħtieġa, inkluż il-konfiska u l-bejgħ, jew il-qerda, biex jeħilsu minn merkanzija fil-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn wieħed mill-obbligi stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali dwar id-dħul ta’ merkanzija mhux tal-Unjoni fit-territorju doganali tal-Unjoni ma jkunx ġie sodisfatt, jew il-merkanzija tkun ġiet miżmuma mis-superviżjoni doganali;
(b)
fejn il-merkanzija ma tistax tkun rilaxxata minħabba kwalunkwe minn dawn ir-raġunijiet li ġejjin:
(i)
ma kienx possibbli, minħabba xi raġunijiet dovuti lid-dikjarant, li tkun eżaminata jew li tkompli tkun eżaminata l-merkanzija fil-perijodu stabbilit mill-awtoritajiet doganali,
(ii)
id-dokumenti li jridu jkunu pprovduti qabel ma l-merkanzija tista’ titqiegħed taħt, jew tkun rilaxxata għall-għanijiet ta', il-proċedura doganali mitluba ma kienux ipprovduti;
(iii)
il-ħlasijiet jew il-garanzija li suppost saru jew ingħataw fir-rigward ta’ dazju tal-importazzjoni jew esportazzjoni, kif ikun il-każ, ma sarux jew ma ngħatawx fiż-żmien preskritt,
(iv)
il-merkanzija hija soġġetta għal projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet;
(c)
fejn il-merkanzija ma tneħħietx fi żmien raġonevoli wara r-rilaxx tagħha;
(d)
meta wara r-rilaxx tagħha, instab li l-merkanzija ma ssodisfatx il-kondizzjonijiet għal dak ir-rilaxx; jew
(e)
fejn il-merkanzija hija abbandunata f'idejn l-Istat skont l-Artikolu 199.
2. Merkanzija mhux tal-Unjoni li tkun abbandunata f'idejn l-Istat, kienet issekwestrata jew konfiskata għandha titqies li tqiegħdet taħt il-proċedura ta’ ħażna doganali. Hija għandha tiddaħħal fil-kotba tal-operatur tal-ħażna doganali, jew, meta tinżamm mill-awtoritajiet doganali, minn dawn tal-aħħar.
Fejn il-merkanzija li għandha tinqered, tkun abbandunata f'idejn l-Istat, tkun issekwestrata jew ikkonfiskata, tkun diġà soġġetta għal dikjarazzjoni doganali, il-kotba għandhom jinkludu referenza għad-dikjarazzjoni doganali. L-awtoritajiet doganali għandhom jinvalidaw dik id-dikjarazzjoni doganali.
3. L-ispejjeż tal-miżuri msemmijin fil-paragrafu 1 għandhom jitħallsu minn:
(a)
fil-każ imsemmi fil-punt (a) tal-paragrafu 1, kwalunkwe persuna li kienet meħtieġa tissodisfa l-obbligi kkonċernati jew li żammet il-merkanzija mis-superviżjoni tad-dwana;
(b)
fil-każijiet imsemmijin fil-punti (b) u (c) tal-paragrafu 1, id-dikjarant;
(c)
fil-każ imsemmi fil-punt (d) tal-paragrafu 1, mill-persuna li hija meħtieġa tikkonforma mal-kondizzjonijiet li jirregolaw ir-rilaxx tal-merkanzija;
(d)
fil-każ imsemmi fil-punt (e) tal-paragrafu 1, mill-persuna li tabbanduna l-merkanzija f'idejn l-Istat.
Artikolu 199
Abbandun
Merkanzija mhux tal-Unjoni u merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura tal-użu aħħari tista' bil-permess minn qabel tal-awtoritajiet doganali tkun abbandunata f’idejn l-Istat mid-detentur tal-proċedura jew, fejn applikabbli, id-detentur tal-merkanzija.
Artikolu 200
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura dwar:
(a)
il-qerda tal-merkanzija, kif imsemmi fl-Artikolu 197;
(b)
il-bejgħ tal-merkanzija, kif imsemmi fl-Artikolu 198(1);
(c)
l-abbandun tal-merkanzija f'idejn l-Istat, skont l-Artikolu 199.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
TITOLU VI
RILAXX GĦAL ĊIRKOLAZZJONI ĦIELSA U EŻENZJONI MID-DAZJU TAL-IMPORTAZZJONI
KAPITOLU 1
Rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa
Artikolu 201
Kamp ta' applikazzjoni u effett
1. Merkanzija mhux tal-Unjoni intiża li titqiegħed fis-suq tal-Unjoni jew intiża għall-użu privat jew għall-konsum fit-territorju doganali tal-Unjoni għandha titqiegħed taħt rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa.
2. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa għandu jinvolvi dan li ġej:
(a)
il-ġbir ta’ kwalunkwe dazju tal-importazzjoni dovut;
(b)
il-ġbir, kif xieraq, ta’ imposti oħrajn, kif ipprovdut mill-provvedimenti rilevanti fis-seħħ marbuta mal-ġbir ta’ dawk l-imposti;
(c)
l-applikazzjoni ta’ miżuri ta’ politika kummerċjali u projbizzjonijiet u restrizzjonijiet sakemm ma jkunux iridu jkunu applikati fi stadju iktar bikri; u
(d)
it-twettiq tal-formalitajiet l-oħrajn stabbiliti fir-rigward tal-importazzjoni tal-merkanzija.
3. Ir-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa jagħti lill-merkanzija mhux tal-Unjoni l-istatus doganali ta’ merkanzija tal-Unjoni.
Artikolu 202
Miżuri ta' politika kummerċjali
1. Fejn prodotti pproċessati miksubin taħt il-proċedura ta' pproċessar attiv jkunu rilaxxati għal ċirkolazzjoni ħielsa u l-kalkolu tal-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jsir skont l-Artikolu 86(3), il-miżuri ta' politika kummerċjali li għandhom jkunu applikati għandhom ikunu dawk applikabbli għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa tal-merkanzija li tqiegħdet taħt ipproċessar attiv.
2. Il-paragrafu 1 m'għandux japplika għal skart u oġġetti skrappjati.
3. Fejn prodotti pproċessati miksubin taħt il-proċedura ta' pproċessar attiv jkunu rilaxxati għal ċirkolazzjoni ħielsa u l-kalkolu tal-ammont ta' dazju tal-importazzjoni jsir skont l-Artikolu 85(1), il-miżuri tal-politika kummerċjali applikabbli għal dik il-merkanzija għandhom jkunu applikati biss fejn il-merkanzija li tqiegħdet taħt ipproċessar attiv tkun soġġetta għal dawk il-miżuri.
4. Fejn il-leġislazzjoni tal-Unjoni tistabbilixxi miżuri ta' politika kummerċjali fuq ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa, dawn il-miżuri ma għandhomx japplikaw għal prodotti pproċessati rilaxxati għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa wara pproċessar passiv fejn:
(a)
il-prodotti pproċessati jżommu l-oriġini tal-Unjoni tagħhom fit-tifsira tal-Artikolu 60;
(b)
l-ipproċessar passiv jinvolvi tiswija, inkluż is-sistema ta' skambju standard imsemmija fl-Artikolu 261; jew
(c)
l-ipproċessar passiv isegwi operazzjonijiet ta' pproċessar ulterjuri skont l-Artikolu 258.
KAPITOLU 2
Eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni
Taqsima 1
Merkanzija rritornata
Artikolu 203
Kamp ta' applikazzjoni u effett
1. Merkanzija mhux tal-Unjoni li, wara li oriġinarjament kienet esportata mit-territorju doganali tal-Unjoni bħala merkanzija tal-Unjoni, tinġieb lura f'dak it-territorju fi żmien tliet snin u li tkun ddikjarata għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa għandha, wara applikazzjoni mill-persuna kkonċernata, tkun eżentata mid-dazju tal-importazzjoni.
L-ewwel subparagrafu japplika anke fejn il-merkanzija rritornata tirrappreżenta biss parti mill-merkanzija esportata preċedentement 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Il-perijodu ta’ tliet snin imsemmi fil-paragrafu 1 jista' jinqabeż sabiex ikunu kkunsidrati ċirkostanzi speċjali.
3. Fejn, qabel l-esportazzjoni tagħha mit-territorju doganali tal-Unjoni, il-merkanzija rritornata kienet ġiet rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa mingħajr dazju jew b’rata mnaqqsa ta’ dazju tal-importazzjoni minħabba użu aħħari partikolari, l-eżenzjoni mid-dazju skont il-paragrafu 1 għandha tingħata biss jekk sejra tkun rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa għall-istess użu aħħari.
Fejn l-użu aħħari li għalih il-merkanzija msemmija ser tkun rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa m’għadux l-istess, l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni għandu jitnaqqas bi kwalunkwe ammont li nġabar fuq il-merkanzija l-ewwel darba li kienet rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa. Jekk l-ammont tal-aħħar ikun ogħla minn dak miġbur għar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa tal-merkanzija rritornata, m’għandu jingħata l-ebda ħlas lura.
4. Meta merkanzija tal-Unjoni tkun tilfet l-istatus doganali tagħha bħala merkanzija tal-Unjoni skont l-Artikolu 154 u hija sussegwentement rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa, il-paragrafi 1, 2 u 3 għandhom japplikaw.
5. L-eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni għandha tingħata biss jekk il-merkanzija tinġieb lura fl-istat li fih kienet esportata.
6. L-eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni għandha tkun appoġġata minn informazzjoni li tistabbilixxi li l-kondizzjonijiet għall-eżenzjoni huma sodisfatti.
Artikolu 204
Merkanzija li bbenefikat minn miżuri stabbiliti taħt il-politika agrikola komuni
L-eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni msemmija fl-Artikolu 203 ma tingħatax għall-merkanzija li tkun ibbenefikat mill-miżuri stipulati skont il-politika agrikola komuni li jinvolvu l-esportazzjoni tagħha 'l barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, għajr f'każijiet speċifiċi fejn jkun pprovdut mod ieħor.
Artikolu 205
Merkanzija li qabel kienet tqiegħdet taħt il-proċedura ta’ pproċessar attiv
1. L-Artikolu 203 għandu japplika għal prodotti pproċessati li oriġinarjament kienu esportati mill-ġdid mit-territorju doganali tal-Unjoni wara proċedura ta’ pproċessar attiv.
2. Wara applikazzjoni mid-dikjarant u dejjem sakemm id-dikjarant jissottometti l-informazzjoni meħtieġa, l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni tal-merkanzija koperta mill-paragrafu 1 għandu jkun determinat skont l-Artikolu 86(3). Id-data ta’ meta tkun aċċettata d-dikjarazzjoni tal-esportazzjoni mill-ġdid għandha titqies bħala d-data tar-rilaxx għal ċirkolazzjoni ħielsa.
3. L-eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni prevista fl-Artikolu 203 m’għandhiex tingħata fuq prodotti proċessati li kienu esportati skont il-punt (c) tal-Artikolu 223(2), jekk ma jkunx żgurat li l-ebda merkanzija mhu se titqiegħed taħt il-proċedura ta’ pproċessar attiv.
Artikolu 206
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw/sabiex tiddetermina:
(a)
il-każijiet fejn jitqies li l-merkanzija nġiebet lura fl-istat li fih kienet esportata;
(b)
il-każijiet speċifiċi msemmija fl-Artikolu 204.
Artikolu 207
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għall-għoti ta' informazzjoni msemmija fl-Artikolu 203(6).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Sajd fil-baħar u prodotti meħuda mill-baħar
Artikolu 208
Il-prodotti tas-sajd fil-baħar u prodotti oħra meħuda mill-baħar
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 60(1), dawn li ġejjin għandhom jingħataw eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni meta jkunu rilaxxati għal ċirkolazzjoni ħielsa:
(a)
prodotti tas-sajd fil-baħar u prodotti oħra meħuda mill-baħar territorjali ta’ pajjiż jew territorju barra t-territorju doganali tal-Unjoni permezz ta’ inġenji tal-baħar irreġistrati jew dokumentati fi Stat Membru biss u li jtajru l-bandiera ta’ dak l-Istat;
(b)
prodotti ottenuti mill-prodotti msemmija fil-punt (a) abbord vapuri għall-ipproċessar tal-qbid li jissodisfaw il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak il-punt.
2. L-eżenzjoni mid-dazju tal-importazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tkun appoġġata minn provi li juru li l-kondizzjonijiet stabbiliti f'dak il-paragrafu huma sodisfatti.
Artikolu 209
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għall-għoti tal-provi msemmija fl-Artikolu 208(2).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
TITOLU VII
PROĊEDURI SPEĊJALI
KAPITOLU 1
Provvedimenti ġenerali
Artikolu 210
Kamp ta' applikazzjoni
Il-merkanzija tista’ titqiegħed taħt xi waħda minn dawn il-kategoriji li ġejjin ta’ proċeduri speċjali:
(a)
tranżitu, li jinkludi tranżitu estern u intern;
(b)
ħżin, li jinkludi ħażna doganali u żoni ħielsa;
(c)
użu speċifiku, li jinkludi dħul temporanju u użu aħħari;
(d)
ipproċessar, li jinkludi pproċessar attiv u passiv.
Artikolu 211
Awtorizzazzjoni
1. Awtorizzazzjoni mill-awtoritajiet doganali hija meħtieġa għal dan li ġej:
(a)
l-użu tal-proċedura tal-ipproċessar attiv jew passiv, tal-proċedura ta’ dħul temporanju jew tal-użu aħħari;
(b)
l-operat tal-faċilitajiet ta’ ħażna għall- ħażna doganali tal-merkanzija, minbarra fejn l-operatur tal-faċilità ta’ ħażna hija l-awtorità doganali nnifisha.
Il-kondizzjonijiet li bihom jitħalla l-użu ta' proċedura waħda jew aktar minn dawk imsemmijin fl-ewwel subparagrafu jew l-operat ta’ faċilitajiet ta’ ħażna għandhom ikunu stabbiliti fl-awtorizzazzjoni.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom jagħtu awtorizzazzjoni b'effett retroattiv, fejn ikunu sodisfatti l-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikun hemm ħtieġa ekonomika ippruvata;
(b)
l-applikazzjoni ma tkunx relatata ma' attentat ta' qerq;
(c)
l-applikant, abbażi ta' kontijiet jew ta' kotba, ta prova li:
(i)
ir-rekwiżiti kollha tal-proċedura huma sodisfatti;
(ii)
fejn xieraq, il-merkanzija tista' tkun identifikata għall-perijodu involut;
(iii)
tali kontijiet jew kotba jippermettu li l-proċedura tkun kkontrollata;
(d)
il-formalitajiet kollha meħtieġa sabiex tkun regolarizzata s-sitwazzjoni tal-merkanzija jistgħu jitwettqu, inkluż, fejn meħtieġ, l-invalidazzjoni tad-dikjarazzjonijiet doganali kkonċernati;
(e)
ma tkun ingħatat l-ebda awtorizzazzjoni b'effett retroattiv lill-applikant fi żmien tliet snin mid-data li fiha kienet aċċettata l-applikazzjoni;
(f)
eżami tal-kondizzjonijiet ekonomiċi mhux meħtieġ minbarra fejn applikazzjoni tikkonċerna t-tiġdid ta' awtorizzazzjoni għall-istess tip ta' operazzjoni u ta' merkanzija;
(g)
l-applikazzjoni ma tikkonċernax l-operat ta' faċilitajiet tal-ħżin għall-ħażna doganali ta' merkanzija;
(h)
meta applikazzjoni tikkonċerna t-tiġdid ta' awtorizzazzjoni għall-istess tip ta' operazzjoni u ta' merkanzija, l-applikazzjoni tkun ppreżentata fi żmien tliet snin mill-iskadenza tal-awtorizzazzjoni oriġinali.
L-awtoritajiet doganali jistgħu jagħtu awtorizzazzjoni b'effett retroattiv ukoll fejn il-merkanzija li tkun tqiegħdet taħt proċedura doganali ma tkunx għadha disponibbli fil-ħin meta l-applikazzjoni għal tali awtorizzazzjoni kienet aċċettata.
3. Minbarra fejn hu provdut mod ieħor, l-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tingħata biss lill-persuni li jissodisfaw il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
ikunu stabbiliti fit-territorji doganali tal-Unjoni;
(b)
jipprovdu l-assikurazzjoni meħtieġa tat-twettiq xieraq tal-operazzjonijiet; operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali jitqies li jkun issodisfa din il-kondizzjoni, sakemm l-attività li tappartjeni għall-proċedura speċjali kkonċernata tkun ikkunsidrata fl-awtorizzazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 38(2);
(c)
fejn dejn doganali jista’ jinħoloq jew imposti oħra jistgħu jiġġarrbu fuq merkanzija mqegħda taħt proċedura speċjali, jagħtu garanzija skont l-Artikolu 89;
(d)
fil-każ tad-dħul temporanju jew il-proċedura tal-ipproċessar attiv, jużaw il-merkanzija jew jirranġaw għall-użu tagħha jew ikunu jagħmlu operazzjonijiet ta’ ipproċessar fuq il-merkanzija jew jirranġaw biex dawn isiru, rispettivament.
4. Ħlief meta jkun provdut mod ieħor u b'żieda mal-paragrafu 3, l-awtorizzazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 għandha tingħata biss fejn jkunu sodisfatti dawn il-kondizzjonijiet kollha li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet doganali jkunu jistgħu jeżerċitaw superviżjoni doganali mingħajr ma jkollhom għalfejn jintroduċu arranġamenti amministrattivi li mhumiex proporzjonali għall-ħtiġijiet ekonomiċi involuti;
(b)
l-interessi essenzjali tal-produtturi tal-Unjoni ma jkunux affettwati ħazin minn awtorizzazzjoni għal proċedura tal-ipproċessar (kondizzjonijiet ekonomiċi).
5. L-interessi essenzjali tal-produtturi tal-Unjoni għandhom jitqiesu li m’humiex affettwati ħażin, kif imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 4, ħlief fejn teżisti prova li turi l-kontra jew fejn il-kondizzjonijiet ekonomiċi jitqiesu li ntlaħqu.
6. Fejn teżisti prova li l-interessi essenzjali tal-produtturi tal-Unjoni x’aktarx ikunu affettwati ħażin, għandu jsir eżami tal-kondizzjonijiet ekonomiċi fil-livell tal-Unjoni.
Artikolu 212
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jispeċifikaw:
(a)
il-kondizzjonijiet għall-għoti tal-awtorizzazzjoni għall-proċeduri msemmija fl-Artikolu 211(1);
(b)
l-eċċezzjonijiet għall-kondizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 211(3) u (4);
(c)
il-każijiet fejn jitqies li l-kondizzjonijiet ekonomiċi jkunu sodisfatti kif imsemmi fl-Artikolu 211(5).
Artikolu 213
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għall-eżami tal-kondizzjonijiet ekonomiċi msemmijin fl-Artikolu 211(6).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 214
Kotba
1. Ħlief għall-proċedura ta’ tranżitu, jew fejn hu provdut mod ieħor, id-detentur tal-awtorizzazzjoni, id-detentur tal-proċedura, u l-persuni kollha li jeżerċitaw attività li tinvolvi l-ħażna, it-tħaddim jew l-ipproċessar ta’ merkanzija, jew il-bejgħ jew ix-xiri ta’ merkanzija f’żoni ħielsa, għandhom iżommu kotba xierqa f’forma approvata mill-awtoritajiet doganali.
Il-kotba ikunu jinkludu l-informazzjoni u d-dettalji li jippermettu lill-awtoritajiet doganali li jissorveljaw il-proċedura kkonċernata, b’mod partikolari fir-rigward tal-identifikazzjoni tal-merkanzija mqiegħda taħt dik il-proċedura, l-istatus doganali tagħha u l-movimenti tagħha.
2. Operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali jitqies li jkun konformi mal-obbligu stipulat fil-paragrafu 1 sakemm il-kotba tiegħu jkunu xierqa għall-għan tal-proċedura speċjali kkonċernata.
Artikolu 215
L-għeluq ta' proċedura speċjali
1. Minbarra fil-każ tal-proċedura ta’ tranżitu, u mingħajr ħsara għall-Artikolu 254, proċedura speċjali għandha tingħalaq meta l-merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura, jew il-prodotti pproċessati, jitqiegħdu taħt proċedura doganali sussegwenti, ikunu ttieħdu 'l barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, jew inqerdu u ma tħalla l-ebda skart, jew huma abbandunati f'idejn l-Istat taħt l-Artikolu 199.
2. Il-proċedura ta’ tranżitu għandha tingħalaq mill-awtoritajiet doganali meta jkunu f’pożizzjoni li jistabbilixxu, abbażi ta’ tqabbil tad-data disponibbli lill-uffiċċju doganali tat-tluq u dik disponibbli lill-uffiċċju doganali tad-destinazzjoni, li l-proċedura ntemmet sew.
3. L-awtoritajiet doganali għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jirregolarizzaw is-sitwazzjoni tal-merkanzija li rigward tagħha ma kienitx magħluqa proċedura taħt il-kondizzjonijiet preskritti.
4. Il-proċedura għandha tingħalaq f'ċertu limitu ta' żmien, sakemm ma jkunx ipprovdut mod ieħor.
Artikolu 216
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminawil-limitu ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 215(4).
Artikolu 217
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għall-għeluq ta' proċedura speċjali, imsemmijin fl-Artikolu 216.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 218
Trasferiment ta’ drittijiet u obbligi
Id-drittijiet u l-obbligi tad-detentur ta' proċedura fir-rigward ta’ merkanzija li tqiegħdet taħt proċedura speċjali minbarra dik tat-tranżitu jistgħu jkunu trasferiti kollha kemm huma jew parzjalment lil persuna oħra li tissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti għall-proċedura kkonċernata.
Artikolu 219
Moviment ta' merkanzija
F'każijiet speċifiċi, merkanzija mqiegħda taħt proċedura speċjali minbarradik tat-tranżitu jew f’żona ħielsa tista’ timxi bejn postijiet differenti fit-territorju doganali tal-Unjoni.
Artikolu 220
Forom użwali ta’ maniġġar
Merkanzija mqiegħda taħt ħażna doganali jew proċedura tal-ipproċessar jew f’żona ħielsa tista’ tgħaddi minn taħt forom użwali ta’ maniġġar intenzjonati li jżommuwha fi stat tajjeb, itejbu d-dehra jew il-kwalità tagħha għas-suq jew jippreparawha għad-distribuzzjoni jew għall-bejgħ mill-ġdid.
Artikolu 221
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 284:
(a)
li jiddeterminaw il-każijiet u l-kondizzjonijiet għall-moviment tal-merkanzija mqiegħda taħt proċedura speċjali minbarra dik tat-tranżitu jew f'żona ħielsa, skont l-Artikolu 219;
(b)
li jiddeterminaw il-forom użwali ta' maniġġar tal-merkanzija mqiegħda taħt proċedura ta' ħażna doganali jew taħt proċedura tal-ipproċessar jew f’żona ħielsa kif imsemmi fl-Artikolu 220.
Artikolu 222
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għal:
(a)
it-trasferiment tad-drittijiet u l-obbligi tad-detentur tal-proċedura fir-rigward ta’merkanzija li tqiegħdet taħt proċedura speċjali minbarra dik tat-tranżitu skont l-Artikolu 218;
(b)
il-moviment ta’ merkanzija mqiegħda taħt proċedura speċjali minbarra dik tat-tranżitu jew f'żona ħielsa, skont l-Artikolu 219.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Artikolu 223
Merkanzija ekwivalenti
1. Merkanzija ekwivalenti għandha tikkonsisti f'merkanzija tal-Unjoni li tkun maħżuna, użata jew ipproċessata minflok il-merkanzija mqiegħda taħt proċedura speċjali.
Taħt il-proċedura tal-ipproċessar passiv, il-merkanzija ekwivalenti hija merkanzija mhux tal-Unjoni li hi pproċessata minflok merkanzija tal-Unjoni mqiegħda taħt il-proċedura ta’ ipproċessar passiv.
Ħlief fejn ipprovdut mod ieħor, il-merkanzija ekwivalenti għandu jkollha l-istess kodiċi bi tmien numri tan-Nomenklatura Magħquda, l-istess kwalità kummerċjali u l-istess karatteristiċi tekniċi bħall-merkanzija li tkun qed tissostitwixxi.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom, wara applikazzjoni, jawtorizzaw dawn li ġejjin, sakemm ikun żgurat it-twettiq xieraq tal-proċedura, b’mod partikolari fir-rigward ta’ superviżjoni doganali:
(a)
l-użu ta’ merkanzija ekwivalenti taħt proċedura ta' ħażna doganali, żoni ħielsa, ta' użu aħħari u tal-ipproċessar;
(b)
l-użu ta' merkanzija ekwivalenti taħt il-proċedura ta' dħul temporanju, f'każijiet speċifiċi;
(c)
fil-każ tal-proċedura tal-ipproċessar attiv, l-esportazzjoni tal-prodotti pproċessati ottenuti minn merkanzija ekwivalenti qabel l-importazzjoni tal-merkanzija li qed jieħdu postha;
(d)
fil-każ tal-proċedura tal-ipproċessar passiv, l-importazzjoni ta’ prodotti pproċessati ottenuti minn merkanzija ekwivalenti qabel l-esportazzjoni ta’ merkanzija li qed jieħdu postha.
Operatur ekonomiku awtorizzat għas-simplifikazzjonijiet doganali jitqies li jissodisfa l-kondizzjoni li jkun żgurat it-twettiq xieraq tal-proċedura, sakemm l-attività li tappartjeni għall-użu ta' merkanzija ekwivalenti għall-proċedura kkonċernata hija kkunsidrata fl-awtorizzazzjoni msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 38(2).
3. L-użu ta’ merkanzija ekwivalenti m’għandhiex tkun awtorizzata fi kwalunkwe mill-każijiet li ġejjin:
(a)
fejn taħt il-proċedura tal-ipproċessar attiv jitwettqu biss forom użwali ta’ maniggar kif definiti fl-Artikolu 220
(b)
fejn projbizzjoni fuq ħlas lura ta’ dazju tal-importazzjoni, jew eżenzjoni minnu japplikaw għal merkanzija mhux oriġinarja użata fil-manifattura ta’ prodotti proċessati taħt il-proċedura tal-ipproċessar attiv, li għaliha prova dwar l-oriġini nħarġet jew saret fil-qafas ta’ arranġament preferenzjali bejn l-Unjoni u ċerti pajjiżi jew territorji barra t-territorju doganali tal-Unjoni jew gruppi ta’ tali pajjiżi jew territorji;
(c)
fejn dan ikun iwassal għal vantaġġ mhux ġustifikat fir-rigward tad-dazju tal-importazzjoni, jew fejn ikun provdut fil-leġislazzjoni tal-Unjoni.
4. Fil-każ imsemmi fil-punt (c) tal-paragrafu 2, u fejn il-prodotti pproċessati jkunu soġġetti għal dazju tal-esportazzjoni kieku ma kienux qed ikunu esportati fil-kuntest tal-proċedura tal-ipproċessar attiv, id-detentur tal-awtorizzazzjoni għandu jagħti garanzija biex jiżgura l-ħlas tad-dazju tal-esportazzjoni jekk il-merkanzija li mhux tal-Unjoni ma tkunx importata fil-perijodu msemmi fl-Artikolu 257(3).
Artikolu 224
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
l-eċċezzjonijiet għat-tielet subparagrafu tal-Artikolu 223(1);
(b)
il-kondizzjonijiet li taħthom tintuża merkanzija ekwivalenti skont l-Artikolu 223(2);
(c)
il-każijiet speċifiċi fejn merkanzija ekwivalenti tintuża taħt il-proċedura ta' dħul temporanju, skont il-punt (b) tal-Artikolu 223(2);
(d)
il-każijiet fejn l-użu ta' merkanzija ekwivalenti mhuwiex awtorizzat skont il-punt (c) tal-Artikolu 223(3).
Artikolu 225
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għall-użu ta' merkanzija ekwivalenti awtorizzat skont l-Artikolu 223(2).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 2
Tranżitu
Taqsima 1
Tranżitu estern u intern
Artikolu 226
Tranżitu estern
1. Taħt il-proċedura ta’ tranżitu estern, merkanzija mhux tal-Unjoni tista' titmexxa minn punt għall-ieħor fit-territorju doganali tal-Unjoni mingħajr ma tkun soġġetta għal kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
dazju tal-importazzjoni;
(b)
imposti oħrajn kif ipprovdut minn provvedimenti rilevanti oħra fis-seħħ;
(c)
miżuri ta’ politika kummerċjali, sakemm dawn ma jipprojbixxux id-dħul ta’ merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni jew il-ħruġ tagħha minnu.
2. F'każijiet speċifiċi, merkanzija tal-Unjoni għandha titqiegħed taħt il-proċedura ta' tranżitu estern.
3. Il-moviment kif imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jseħħ f’wieħed minn dawn il-modi li ġejjin:
(a)
taħt il-proċedura ta’ tranżitu estern tal-Unjoni;
(b)
skont il-Konvenzjoni tat-TIR, sakemm tali moviment:
(i)
beda jew għandu jintemm barra t-territorju doganali tal-Unjoni;
(ii)
isir bejn żewġ punti fit-territorju doganali tal-Unjoni u jkun għadda mit-territorju ta’ pajjiż jew territorju barra t-territorju doganali tal-Unjoni;
(c)
skont il-Konvenzjoni tal-ATA/Konvenzjoni ta’ Istanbul, fejn iseħħ moviment ta’ tranżitu;
(d)
kopert bil-Manifest tar-Rhine (Artikolu 9 tal-Konvenzjoni Riveduta għan-Navigazzjoni fuq ir-Rhine);
(e)
kopert bil-formola 302 prevista fil-Ftehim bejn il-Partijiet tat-Trattat tal-Atlantiku tat-Tramuntana rigward l-Istatus tal-Forzi tagħhom, iffirmat f’Londra fid-19 ta’ Ġunju 1951;
(f)
taħt is-sistema postali skont l-atti tal-Unjoni Universali tal-Posta, meta l-merkanzija tinġarr minn jew għad-detenturi ta’ drittijiet u obbligi taħt tali atti.
Artikolu 227
Tranżitu intern
1. Taħt il-proċedura ta’ tranżitu intern, u taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 2, il-merkanzija tal-Unjoni tista’ titmexxa minn punt għall-ieħor fit-territorju doganali tal-Unjoni, u tgħaddi minn pajjiż jew territorju barra dak it-territorju doganali, mingħajr l-ebda bidla fl-istatus doganali tagħha.
2. Il-moviment imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jseħħ b’wieħed minn dawn il-modi li ġejjin:
(a)
taħt il-proċedura ta' tranżitu intern fl-Unjoni, sakemm ikun hemm provvediment għal dik il-possibbiltà fi ftehim internazzjonali;
(b)
skont il-Konvenzjoni tat-TIR;
(c)
skont il-Konvenzjoni tal-ATA/Konvenzjoni ta’ Istanbul, fejn iseħħ moviment ta’ tranżitu;
(d)
kopert bil-Manifest tar-Rhine (Artikolu 9 tal-Konvenzjoni Riveduta għan-Navigazzjoni fuq ir-Rhine);
(e)
kopert bil-formola 302 kif provdut fil-Ftehim bejn il-Partijiet fit-Trattat tal-Atlantiku tat-Tramuntana rigward l-istatus tal-Forzi tagħhom, iffirmat f’Londra fid-19 ta’ Ġunju 1951;
(f)
taħt is-sistema postali skont l-atti tal-Unjoni Universali tal-Posta, meta l-merkanzija tinġarr minn jew għad-detenturi ta’ drittijiet u obbligi taħt tali atti.
Artikolu 228
Territorju uniku għall-għanijiet ta' tranżitu
Meta merkanzija titmexxa minn punt wieħed fit-territorju doganali tal-Unjoni għal ieħor taħt il-Konvenzjoni tat-TIR, il-Konvenzjoni tal-ATA / Konvenzjoni ta' Istanbul, koperta mill-formola 302 jew taħt is-sistema postali, it-territorju doganali tal-Unjoni, għall-għanijiet ta' tali trasport, għandu jkun kkunsidrat li jifforma territorju wieħed.
Artikolu 229
Esklużjoni ta' persuni mill-operazzjonijiet tat-TIR
1. Fejn l-awtoritajiet doganali ta' Stat Membru jiddeċiedu li jeskludu persuna mill-operazzjonijiet tat-TIR skont l-Artikolu 38 tal-Konvenzjoni tat-TIR, dik id-deċiżjoni għandha tapplika fit-territorju doganali kollu tal-Unjoni u l-kotba tat-TIR ippreżentati minn dik il-persuna m'għandhomx jkunu aċċettati minn kwalunkwe uffiċċju doganali.
2. Stat Membru għandu jikkomunika d-deċiżjoni tiegħu msemmija fil-paragrafu 1, flimkien mad-data tal-applikazzjoni tagħha, lill-Istati Membri l-oħra u lill-Kummissjoni.
Artikolu 230
Destinatarju awtorizzat għall-għanijiet tat-TIR
L-awtoritajiet doganali jistgħu, wara applikazzjoni, jawtorizzaw persuna, msejħa ‘destinatarju awtorizzat’, biex tirċievi merkanzija mmexxijja taħt il-Konvenzjoni tat-TIR f'post awtorizzat, sabiex il-proċedura tingħalaq skont il-l-punt (d) tal-Artikolu 1 tal-Konvenzjoni tat-TIR.
Artikolu 231
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-każijiet speċifiċi fejn il-merkanzija tal-Unjoni għandha titqiegħed taħt il-proċedura ta' tranżitu estern skont l-Artikolu 226(2);
(b)
il-kondizzjonijiet għall-għoti tal-awtorizzazzjoni msemmija fl-Artikolu 230c.
Artikolu 232
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura li għandhom japplikaw il-punti (b) sa (f) tal-Artikolu 226(3) u l-punti (b) sa (f) tal-Artikolu 227(2)tal-Unjoni, filwaqt li jikkonsidraw il-ħtiġijiet tal-Unjoni.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Tranżitu fl-Unjoni
Artikolu 233
L-obbligi tad-detentur tal-proċedura ta’ tranżitu fl-Unjoni u ta’ min iġorr u jirċievi l-merkanzija li titmexxa taħt il-proċedura ta’ tranżitu fl-Unjoni
1. Id-detentur tal-proċedura ta’ tranżitu fl-Unjoni jkun responsabbli għal dan kollu li ġej:
(a)
il-preżentazzjoni tal-merkanzija intatta u l-informazzjoni meħtieġa fl-uffiċċju doganali tad-destinazzjoni fiż-żmien preskritt u b'konformità mal-miżuri meħuda mill-awtoritajiet doganali biex jiżguraw l-identifikazzjoni tagħhom;
(b)
l-osservanza tal-provvedimenti doganali marbuta mal-proċedura;
(c)
sakemm mhux provdut mod ieħor fil-leġislazzjoni doganali, l-għoti ta’ garanzija biex ikun żgurat il-ħlas tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni jew l-esportazzjoni li jikkorrispondi għal kwalunkwe dejn doganali jew imposti oħrajn, kif previst taħt provvedimenti oħra rilevanti fis-seħħ, li jistgħu jinħolqu jew jiġġarrbu fir-rigward tal-merkanzija.
2. L-obbligu tad-detentur tal-proċedura għandu jintlaħaq u l-proċedura ta’ tranżitu tingħalaq meta l-merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura u l-informazzjoni meħtieġa jkunu disponibbli fl-uffiċċju doganali tad-destinazzjoni skont il-leġislazzjoni doganali.
3. Min iġorr jew jirċievi merkanzija u jaċċetta merkanzija meta jaf li din qed timxi taħt il-proċedura ta’ tranżitu fl-Unjoni jkun ukoll responsabbli għall-preżentazzjoni tal-merkanzija intatta fl-uffiċċju doganali tad-destinazzjoni fiż-żmien preskritt u b'konformità mal-miżuri meħuda mill-awtoritajiet doganali biex jiżguraw l-identifikazzjoni tagħhom.
4. Wara applikazzjoni, l-awtoritajiet doganali jistgħu jawtorizzaw kwalunkwe waħda mis-simplifikazzjonijiet li ġejjin li jirrigwardaw it-tqegħid tal-merkanzija taħt il-proċedura ta' tranżitu fl-Unjoni jew it-tmiem ta' dik il-proċedura:
(a)
l-istatus ta' konsenjatur awtorizzat, li jippermetti lid-detentur tal-awtorizzazzjoni biex iqiegħed merkanzija taħt proċedura ta' tranżitu fl-Unjoni mingħajr ma jippreżentaha lid-dwana;
(b)
l-istatus ta' destinatarju awtorizzat, li jippermetti lid-detentur tal-awtorizzazzjoni li jirċievi l-merkanzija mmexxijja taħt il-proċedura ta' tranżitu fl-Unjoni f'post awtorizzat, biex itemm il-proċedura skont l-Artikolu 233(2);
(c)
l-użu ta' siġilli ta' tip speċjali, meta s-siġillar huwa meħtieġ biex jiżgura l-identifikazzjoni tal-merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura ta' tranżitu fl-Unjoni;
(d)
l-użu ta' dikjarazzjoni doganali b'rekwiżiti ta' data mnaqqsa biex il-merkanzija titqiegħed taħt il-proċedura ta' tranżitu fl-Unjoni;
(e)
l-użu ta' dokument tat-trasport elettroniku bħala dikjarazzjoni doganali biex merkanzija titqiegħed taħt proċedura ta' tranżitu fl-Unjoni, bil-kondizzjoni li fiha d-dettalji ta' tali dikjarazzjoni u li dawk id-dettalji huma disponibbli għall-awtoritajiet doganali kemm fit-tluq kif ukoll fid-destinazzjoni biex ikunu possibbli s-superviżjoni doganali tal-merkanzija u l-għeluq tal-proċedura.
Artikolu 234
Merkanzija li tgħaddi mit-territorju ta’ pajjiż jew territorju barra mit-territorju doganali tal-Unjoni taħt il-proċedura ta’ tranżitu estern tal-Unjoni
1. Il-proċedura ta’ tranżitu estern tal-Unjoni tapplika għall-merkanzija li tgħaddi minn pajjiż jew territorju barra t-territorju doganali tal-Unjoni jekk tkun sodisfatta waħda mill-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
isir provvediment għal dak il-għan taħt ftehim internazzjonali;
(b)
il-ġarr minn dak il-pajjiż jew territorju jsir taħt kopertura ta' dokument wieħed tat-trasport imfassal fit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Fil-każ imsemmi fil-punt (b) tal-paragrafu 1, l-operazzjoni tal-proċedura ta’ tranżitu estern tal-Unjoni għandha tkun sospiża waqt li l-merkanzija tkun barra t-territorju doganali tal-Unjoni.
Artikolu 235
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw il-kondizzjonijiet għall-għoti tal-awtorizzazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 233(4).
Artikolu 236
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura dwar:
(a)
it-tqegħid ta' merkanzija taħt il-proċedura ta' tranżitu tal-Unjoni u l-għeluq ta' dik il-proċedura;
(b)
l-operazzjoni tas-simplifikazzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 233(4);
(c)
is-superviżjoni doganali tal-merkanzija li tgħaddi mit-territorju ta’ pajjiż jew territorju barra mit-territorju doganali tal-Unjoni taħt il-proċedura ta’ tranżitu estern tal-Unjoni, imsemmija fl-Artikolu 234.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu285(4).
KAPITOLU 3
Ħażna
Taqsima 1
Provvedimenti komuni
Artikolu 237
Kamp ta' applikazzjoni
1. Permezz tal-proċedura ta’ ħażna, il-merkanzija li mhix tal-Unjoni tista’ tinħażen fit-territorju doganali tal-Unjoni mingħajr ma tkun soġġetta għal kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
dazju tal-importazzjoni;
(b)
imposti oħrajn kif ipprovdut minn provvedimenti rilevanti oħra fis-seħħ;
(c)
miżuri ta’ politika kummerċjali, sakemm dawn ma jipprojbixxux id-dħul ta’ merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni jew il-ħruġ tagħha minnu.
2. Merkanzija tal-Unjoni tista’ titqiegħed taħt il-proċedura ta’ ħażna doganali jew żona ħielsa skont il-leġislazzjoni tal-Unjoni li tirregola oqsma speċifiċi, jew sabiex tibbenefika minn deċiżjoni li tagħti ħlas lura jew eżoneru minn dazju tal-importazzjoni.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu, fejn ikun hemm bżonn ekonomiku u ma jkunx hemm effetti negattivi fuq is-superviżjoni doganali, jawtorizzaw li l-merkanzija tal-Unjoni tinħażen f'faċilità għal ħażna doganali. Dik il-merkanzija ma tkunx ikkunsidrata bħala li qegħda taħt il- proċedura għal ħażna doganali.
Artikolu 238
Dewmien ta' proċedura tal-ħażna
1. Ma hemmx limitu fuq it-tul ta’ żmien li l-merkanzija tista’ tibqa’ taħt proċedura ta’ ħażna.
2. F'każijiet eċċezzjonali l-awtoritajiet doganali jistgħu jistabbilixxu limitu ta' żmien li fih proċedura ta' ħażna tingħalaq b'mod partikolari fejn it-tip u n-natura tal-merkanzija jistgħu, fil-każ ta' ħażna għal żmien twil, jkunu ta' theddid għas-saħħa tal-bniedem, tal-annimali jew tal-pjanti, jew għall-ambjent.
Artikolu 239
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għat-tqegħid ta' merkanzija tal-Unjoni taħt il-proċedura tal-ħażna doganali jew ta' żona ħielsa kif imsemmi fl-Artikolu 237(2).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Taqsima 2
Ħażna doganali
Artikolu 240
Ħażna f'imħażen doganali
1. Taħt il-proċedura ta’ ħażna doganali l-merkanzija mhux tal-Unjoni tista' tinħażen f'bini jew fi kwalunkwe post ieħor awtorizzat għal dik il-proċedura mill-awtoritajiet doganali u taħt is-superviżjoni doganali ('imħażen doganali').
2. L-imħażen doganali jistgħu jkunu disponibbli għall-użu minn kwalunkwe persuna għal ħażna doganali ta’ merkanzija ('imħażen doganali pubbliċi'), jew għall-ħażna ta’ merkanzija mid-detentur ta’ awtorizzazzjoni għall-ħżin fl-imħażen doganali ('imħażen doganali privati').
3. Merkanzija mqiegħda taħt proċedura ta’ ħażna doganali tista’ titneħħa temporanjament mill-imħażen doganali. Tali tneħħija, minbarra f’każ ta’ force majeure, għandha tkun awtorizzata bil-quddiem mill-awtoritajiet doganali.
Artikolu 241
L-ipproċessar
1. L-awtoritajiet doganali jistgħu, fejn teżisti ħtieġa ekonomika u s-superviżjoni doganali ma tkunx affettwata ħażin, jawtorizzaw li l-ipproċessar ta' merkanzija taħt il-proċedura ta' pproċessar attiv jew dik tal-użu aħħari jsir f'maħżen doganali, soġġett għall-kondizzjonijiet previsti minn dawk il-proċeduri.
2 Il-merkanzija msemmija fil-paragrafu 1 ma titqiesx bħala li qiegħda taħt il-proċedura ta’ ħażna doganali.
Artikolu 242
Responsabbiltajiet tad-detentur tal-awtorizzazzjoni jew tal-proċedura
1. Id-detentur tal-awtorizzazzjoni u d-detentur tal-proċedura għandhom ikunu responsabbli għal dawn li ġejjin:
(a)
jiżguraw li l-merkanzija taħt il-proċedura ta’ ħażna doganali ma titneħħix minn taħt is-superviżjoni doganali; u
(b)
jissodisfaw l-obbligazzjonijiet li joħorġu mill-ħażna ta' merkanzija koperta mill-proċedura tal-ħażna doganali.
2. B’deroga mill-paragrafu 1, fejn l-awtorizzazzjoni tikkonċerna maħżen doganali pubbliku, tista’ tipprovdi li r-responsabbiltajiet imsemmija fil-punti (a) jew (b) tal-paragrafu 1 jaqgħu esklussivament fuq id-detentur tal-proċedura.
3. Id-detentur tal-proċedura għandu jkun responsabbli għall-qadi tal-obbligi li jinħolqu mit-tqegħid tal-merkanzija taħt il-proċedura ta’ ħażna doganali.
Taqsima 3
Żoni ħielsa
Artikolu 243
Nominazzjoni ta' żoni ħielsa
1. L-Istati Membri jistgħu jinnominaw partijiet mit-territorju doganali tal-Unjoni bħala żoni ħielsa.
Għal kull żona ħielsa l-Istat Membru għandu jiddetermina ż-żona koperta u jiddefinixxi l-punti tad-dħul u tal-ħruġ.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni l-informazzjoni dwar iż-żoni ħielsa tagħhom li jkunu qed joperaw.
3. Iż-żoni ħielsa għandhom jikunu magħluqin minn kull naħa.
Il-perimetru u l-punti tad-dħul u tal-ħruġ tal-firxa taż-żoni ħielsa għandhom jikunu soġġetti għal superviżjoni doganali.
4. Persuni, merkanzija u mezzi tat-trasport li jidħlu fiż-żoni ħielsa jew li jitilqu minnhom jistgħu jkunu soġġetti għal kontrolli doganali.
Artikolu 244
Bini u attivitajiet f’żoni ħielsa
1. Il-kostruzzjoni ta’ kwalunkwe bini f’żona ħielsa teħtieġ approvazzjoni minn qabel mill-awtoritajiet doganali.
2. Soġġett għal-leġislazzjoni doganali, għandha titħalla li ssir kwalunkwe attività industrijali, kummerċjali jew ta’ servizz f’żona ħielsa. L-eżerċizzju ta’ tali attivitajiet għandu jkun soġġett għal notifika, bil-quddiem, lill-awtoritajiet doganali.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu jimponu projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet fuq l-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 2, skont in-natura tal-merkanzija kkonċernata, jew il-ħtiġijiet ta’ superviżjoni doganali, jew il-ħtiġijiet dwar sigurtà u sikurezza.
4. L-awtoritajiet doganali jistgħu jipprojbixxu persuni li ma jipprovdux il-garanziji meħtieġa b’konformità mal-provvedimenti doganali milli jeżerċitaw attività f’żona ħielsa.
Artikolu 245
Preżentazzjoni ta' merkanzija u t-tqegħid tagħha taħt il-proċedura
1. Merkanzija li tiddaħħal f’żona ħielsa trid tkun ippreżentata lid-dwana u tgħaddi mill-formalitajiet doganali preskritti fi kwalunkwe waħda minn dawn il-każijiet li ġejjin:
(a)
meta tiddaħħal f’żona ħielsa direttament minn barra t-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
meta tqegħedet taħt proċedura doganali li tintemm jew tingħalaq meta titqiegħed taħt il-proċedura ta’ żona ħielsa;
(c)
meta titqiegħed taħt il-proċedura ta’ żona ħielsa sabiex tkunu tista’ tibbenefika minn deċiżjoni dwar ħlas lura jew maħfra ta’ dazju tal-importazzjoni;
(d)
fejn leġislazzjoni għajr dik doganali tipprovdi għal tali formalitajiet.
2. Merkanzija li tiddaħħal f’żona ħielsa f’ċirkustanzi oħra barra dawk koperti mill-paragrafu 1 m’għandhiex għalfejn tkun ippreżentata lid-dwana.
3. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 246, il-merkanzija mdaħħla f’żona ħielsa hija meqjusa li tqiegħdet taħt il-proċedura ta' żona ħielsa:
(a)
fil-mument tad-dħul tagħha f'żona ħielsa, sakemm ma tkunx diġà tqiegħdet taħt proċedura oħra doganali; jew
(b)
fil-mument meta proċedura ta’ tranżitu tintemm, sakem ma tkunx imqiegħda immedjatament taħt proċedura doganali sussegwenti.
Artikolu 246
Merkanzija tal-Unjoni f'żoni ħielsa
1. Merkanzija tal-Unjoni tista' tiddaħħal, tinħażen, titmexxa, tintuża, tkun ipproċessata jew ikkonsmata f’żona ħielsa. F’tali każijiet il-merkanzija m’għandhiex tkun meqjusa li qiegħda taħt il-proċedura ta’ żona ħielsa.
2. Wara applikazzjoni mill-persuna kkonċernata, l-awtoritajiet doganali għandhom jistabbilixxu l-istatus doganali bħala merkanzija tal-Unjoni ta' kwalunkwe mill-merkanzija li ġejja:
(a)
merkanzija tal-Unjoni li tidħol f’żona ħielsa;
(b)
merkanzija tal-Unjoni li għaddiet minn operazzjonijiet ta’ ipproċessar f’żona ħielsa;
(c)
merkanzija li kienet rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa f’żona ħielsa.
Artikolu 247
Merkanzija mhux tal-Unjoni f'żoni ħielsa
1 Merkanzija mhux tal-Unjoni, filwaqt li tibqa' f’żona ħielsa, tista' tinħeles għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa jew titqiegħed taħt proċedura ta' proċessar attiv, dħul temporanju jew ta' użu aħħari, taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti għal dawk il-proċeduri.
F’tali każijiet il-merkanzija ma tkunx meqjusa li qiegħda taħt il-proċedura ta’ żona ħielsa.
2. Mingħajr ħsara għall-provvedimenti applikabbli għall-fornituri jew għall-ħażna ta’ provvisti, fejn il-proċedura kkonċernata hekk tipprovdi, il-paragrafu 1 m’għandux jeskludi l-użu jew il-konsum ta’ merkanzija li r-rilaxx tagħha għal ċirkolazzjoni ħielsa jew dħul temporanju ma jirrikjedix l-applikazzjoni ta’ dazju tal-importazzjoni jew ta' miżuri stabbilit taħt linji ta’ politika komuni agrikoli jew kummerċjali.
Fil-każ ta’ tali użu jew konsum, mhija meħtieġa l-ebda dikjarazzjoni doganali għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa jew għall-proċedura ta’ dħul temporanju.
Tali dikjarazzjoni, madankollu, tkun meħtieġa jekk tali merkanzija hija soġġetta għal kwota jew limitu tariffarju.
Artikolu 248
Ħruġ ta' merkanzija 'l barra minn żona ħielsa
1. Mingħajr ħsara għal-leġislazzjoni f’oqsma oħra minbarra d-dwana, il-merkanzija f’żona ħielsa tista’ tkun esportata jew esportata mill-ġdid mit-territorju doganali tal-Unjoni, jew tiddaħħal f’parti oħra tat-territorju doganali tal-Unjoni.
2. L-Artikoli 134 sa 149 għandhom japplikaw għal merkanzija maħruġa 'l barra minn zona ħielsa u mdaħħla f'partijiet oħra tat-territorju doganali tal-Unjoni.
Artikolu 249
Status doganali
Fejn merkanzija tinħareġ 'il barra minn żona ħielsa u tiddaħħal f’parti oħra tat-territorju doganali tal-Unjoni jew titqiegħed taħt proċedura doganali, titqies bħala merkanzija mhux tal-Unjoni sakemm l-istatus doganali tagħha bħala merkanzija tal-Unjoni ma kienx ippruvat.
Madankollu, għall-għanijiet tal-applikazzjoni ta’ dazju tal-esportazzjoni u liċenzji ta’ esportazzjoni jew miżuri ta’ kontroll tal-esportazzjoni stabbiliti taħt il-linji ta’ politika komuni agrikoli jew kummerċjali, tali merkanzija titqies bħala merkanzija tal-Unjoni, sakemm ma jkunx stabbilit li m’għandhiex status doganali ta’ merkanzija tal-Unjoni.
KAPITOLU 4
Użu speċifiku
Taqsima 1
Dħul temporanju
Artikolu 250
Kamp ta' applikazzjoni
1. Taħt il-proċedura ta’ dħul temporanju, il-merkanzija li mhix tal-Unjoni intiża għall-esportazzjoni mill-ġdid tista’ tkun soġġetta għal użu speċifiku fit-territorju doganali tal-Unjoni, b’eżenzjoni sħiħa jew parzjali mid-dazju tal-importazzjoni u mingħajr ma tkun soġġetta għal kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
imposti oħrajn kif ipprovdut minn provvedimenti rilevanti oħra fis-seħħ;
(b)
miżuri ta’ politika kummerċjali, sakemm dawn ma jipprojbixxux id-dħul ta’ merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni jew il-ħruġ tagħha minnu.
2. Il-proċedura ta’ dħul temporanju tista' tintuża biss jekk jintlaħqu dawn il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-merkanzija mhix maħsuba li tgħaddi minn xi bidliet, ħlief minn inżul fil-valur tagħha minħabba l-użu li jsir minnha;
(b)
ikun possibbli li jkun żgurat li l-merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura tista' tkun identifikata, ħlief meta, fid-dawl tan-natura tal-merkanzija jew tal-użu intiż, in-nuqqas ta' miżuri ta' identifikazzjoni ma jistax iwassal għal kwalunkwe abbuż tal-proċedura jew, fil-każ imsemmi fl-Artikolu 223, fejn il-konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fir-rigward ta' merkanzija ekwivalenti tista' tkun ivverifikata;
(c)
id-detentur tal-proċedura huwa stabbilit barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, minbarra fejn ikun ipprovdut mod ieħor;
(d)
ir-rekwiżiti għall-eżenzjoni totali jew parzjali mid-dazji stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali huma milħuqa.
Artikolu 251
Perijodu li matulu l-merkanzija tista' tibqa' taħt il-proċedura ta' dħul temporanju
1. L-awtoritajiet doganali għandhom jiddeterminaw il-perijodu li fih merkanzija mqiegħda taħt proċedura ta’ dħul temporanju għandha tkun esportata mill-ġdid jew imqiegħda taħt proċedura doganali sussegwenti. Tali perijodu irid ikun twil biżżejjed biex jintlaħaq l-għan ta’ użu awtorizzat.
2. Minbarra fejn ikun ipprovdut mod ieħor, il-perijodu massimu li matulu l-merkanzija tista’ tibqa’ taħt il-proċedura ta’ dħul temporanju għall-istess għan u taħt ir-responsabbiltà tal-istess detentur tal-awtorizzazzjoni għandu jkun 24 xahar, anki fejn il-proċedura nħelset bit-tqegħid tal-merkanzija taħt proċedura speċjali oħra u sussegwentement tqiegħdet mill-ġdid taħt il-proċedura ta’ dħul temporanju mill-ġdid.
3. Fejn, f’ċirkustanzi eċċezzjonali, l-użu awtorizzat ma jistax jintlaħaq fil-perijodu msemmi fil-paragrafi 1 u 2, l-awtoritajiet doganali jistgħu jtawlu dak il-perijodu bi żmien raġonevoli, wara applikazzjoni ġustifikata mid-detentur tal-awtorizzazzjoni.
4. Il-perijodu totali li matulu l-merkanzija tista' tibqa' taħt il-proċedura ta' dħul temporanju ma għandux jaqbeż għaxar snin, ħlief fil-każ ta' avveniment imprevidibbli.
Artikolu 252
L-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni fil-każ ta’ dħul temporanju b’eżenzjoni parzjali mid-dazju tal-importazzjoni
1. L-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni fir-rigward ta' merkanzija taħt il-proċedura ta’ dħul temporanju b’eżenzjoni parzjali mid-dazju tal-importazzjoni għandu jkun ta' 3 % tal-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni li kien ikollu jitħallas kieku dik il-merkanzija kienet rilaxxata għal ċirkolazzjoni ħielsa fid-data ta' meta tpoġġiet taħt il-proċedura ta’ dħul temporanju.
Dak l-ammont għandu jitħallas għal kull xahar jew parti minn xahar li matulu l-merkanzija tqiegħdet taħt il-proċedura ta' dħul temporanju b’eżenzjoni parzjali mid-dazju tal-importazzjoni.
2. L-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni m’għandux jeċċedi dak li kien ikollu jitħallas kieku l-merkanzija kkonċernata kienet rilaxxata għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa fid-data li tqiegħdet taħt il-proċedura ta’ dħul temporanju.
Artikolu 253
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 243, li jiddeterminaw:
(a)
l-użu speċifiku msemmi fl-Artikolu 250(1);
(b)
ir-rekwiżiti msemmija fil-punt (d) tal-Artikolu 250(2).
Taqsima 2
Użu aħħari
Artikolu 254
Proċedura ta' użu aħħari
1. Taħt il-proċedura ta’ użu aħħari, il-merkanzija tista’ tkun rilaxxata għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa taħt eżenzjoni mid-dazju jew b’rata mnaqqsa ta’ dazju minħabba l-użu speċifiku tagħha.
2. Fejn il-merkanzija tkun fi stadju ta' produzzjoni li ekonomikament tippermetti l-użu aħħari preskritt biss, l-awtoritajiet doganali jistgħu jistabbilixxu fl-awtorizzazzjoni l-kondizzjonijiet li skonthom il-merkanzija għandha titqies li ntużat għall-għanijiet stabbiliti għall-applikazzjoni tal-eżenzjoni tad-dazju jew ta' rata mnaqqsa tad-dazju
3. Fejn il-merkanzija hija adattata għal użu ripetut u l-awtoritajiet doganali jqisuh li huwa xieraq sabiex ikun evitat abbuż, is-superviżjoni doganali għandha tkompli għal perijodu li ma jaqbiżx sentejn wara d-data tal-ewwel użu tagħha għall-għanijiet stabbiliti għall-applikazzjoni ta' eżenzjoni mid-dazju jew ta' rata mnaqqsa ta' dazju.
4. Is-superviżjoni doganali taħt il-proċedura ta' użu aħħari għandha tintemm fi kwalunkwe waħda minn dawn il-każijiet:
(a)
fejn il-merkanzija ntużat għall-għanijiet stabbiliti għall-applikazzjoni tal-eżenzjoni mid-dazju jew tar-rata mnaqqsa ta’ dazju;
(b)
fejn il-merkanzija tkun inħarġet 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, tkun inqerdet jew abbandunata f'idejn l-Istat;
(c)
fejn il-merkanzija ntużat għal skopijiet oħra barra dawk stabbiliti għall-applikazzjoni tal-eżenzjoni mid-dazju jew tar-rata ta’ dazju mnaqqsa u d-dazju tal-importazzjoni applikabbli jkun tħallas.
5. Fejn rata ta’ rendiment hija meħtieġa, l-Artikolu 255 għandu japplika għall-proċedura ta’ użu aħħari.
6. L-iskart u skrapp li jirriżulta mit-tħaddim jew mill-ipproċessar tal-merkanzija skont l-użu aħħari preskritt u t-telf dovut għal raġunijiet naturali jkunu kkunsidrati bħala merkanzija użata skont l-użu aħħari preskritt.
7. L-iskart u skrapp li jirriżulta mill-qerda ta' merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura ta' użu aħħari jitqies bħala li tqiegħed taħt il-proċedura ta' ħażna doganali.
KAPITOLU 5
Proċessar
Taqsima 1
Provvedimenti ġenerali
Artikolu 255
Rata ta' rendiment
Ħlief meta tkun speċifikata rata ta' rendiment fil-leġislazzjoni tal-Unjoni li tirregola oqsma speċifiċi, l-awtoritajiet doganali għandhom jistabbilixxu jew ir-rata ta' rendiment jew ir-rata medja ta' rendiment tal-operazzjoni ta' ipproċessar jew fejn hu xieraq, il-metodu biex tkun determinata tali rata.
Ir-rata ta’ rendiment jew ir-rata medja ta’ rendiment għandha tkun determinata abbażi taċ-ċirkustanzi attwali li fihom jitwettqu operazzjonijiet ta’ ipproċessar, jew li fihom iridu jitwettqu. Dik ir-rata tista' tkun aġġustata, fejn xieraq, skont l-Artikolu 28.
Taqsima 2
Proċessar attiv
Artikolu 256
Kamp ta' applikazzjoni
1. Mingħajr ħsara għall-Artikolu 223, taħt il-proċedura ta' pproċessar attiv merkanzija mhux tal-Unjoni tista' tintuża fit-territorju doganali tal-Unjoni f'operazzjoni waħda jew aktar ta' proċessar mingħajr ma merkanzija bħal din tkun soġġetta għal kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
dazju tal-importazzjoni;
(b)
imposti oħrajn kif ipprovdut minn provvedimenti rilevanti oħra fis-seħħ;
(c)
miżuri ta’ politika kummerċjali, sakemm dawn ma jipprojbixxux id-dħul ta’ merkanzija fit-territorju doganali tal-Unjoni jew il-ħruġ tagħha minnu.
2. Il-proċedura ta’ pproċessar attiv tista’ tintuża biss f’każijiet li mhumiex ta' tiswija u qerda biss meta, mingħajr ħsara għall-użu ta’ aċċessorji tal-produzzjoni, il-merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura tista’ tkun identifikata fil-prodotti pproċessati.
Fil-każ imsemmi fl-Artikolu 223, il-proċedura tista’ tintuża fejn il-konformità mal-kondizzjonijiet stabbiliti fir-rigward ta' merkanzija ekwivalenti tista’ tkun vverifikata.
3. Barra mill-paragrafi 1 u 2, il-proċedura ta’ pproċessar attiv tista’ tintuża wkoll għall-merkanzija li ġejja:
(a)
merkanzija maħsuba li tgħaddi minn operazzjonijiet biex tkun żgurata l-konformità tagħha ma’ ħtiġijiet tekniċi għar-rilaxx tagħha għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa;
(b)
merkanzija li għandha tgħaddi mill-forom użwali ta’ maniġġar skont l-Artikolu 220.
Artikolu 257
Il-perijodu għall-għeluq
1. L-awtoritajiet doganali għandhom jispeċifikaw il-perijodu li fih il-proċedura ta’ pproċessar attiv għandha tingħalaq, skont l-Artikolu 216.
Dak il-perijodu għandu jibda mid-data meta l-merkanzija mhux tal-Unjoni titqiegħed taħt il-proċedura u għandu jikkunsidra ż-żmien meħtieġ biex jitwettqu l-operazzjonijiet ta’ proċessar u biex tingħalaq il-proċedura.
2. L-awtoritajiet doganali jistgħu jagħtu estensjoni, ta’ tul ta’ żmien raġonevoli, tal-perijodu speċifikat skont il-paragrafu 1, wara applikazzjoni ġustifikata mid-detentur tal-awtorizzazzjoni.
L-awtorizzazzjoni tista’ tispeċifika li perijodu li jibda waqt xahar, tliet xhur jew semestru għandha tintemm fl-aħħar ġurnata tax-xahar, tliet xhur jew semestru sussegwenti rispettivament.
3. Fil-każ ta' esportazzjoni minn qabel skont il-punt (c) tal-Artikolu 223(2), l-awtorizzazzjoni għandha tispeċifika l-perijodu li fih il-merkanzija mhux tal-Unjoni għandha tkun iddikjarata għall-proċedura attiva ta' proċessar, filwaqt li tikkunsidra ż-żmien meħtieġ għall-akkwist u t-trasport lejn it-territorju doganali tal-Unjoni.
Il-perijodu msemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jkun stabbilit f'xhur u ma għandux jaqbeż is-sitt xhur. Huwa għandu jibda minn meta tkun aċċettata d-dikjarazzjoni doganali għall-esportazzjoni marbuta mal-prodotti pproċessati ottenuti mill-merkanzija ekwivalenti korrispondenti.
4. Wara talba tad-detentur tal-awtorizzazzjoni, il-perijodu ta' sitt xhur imsemmi fil-paragrafu (3) jista' jittawwal anke wara l-iskadenza tiegħu, sakemm il-perijodu totali ma jaqbiżx it-tnax-il xahar.
Artikolu 258
Esportazzjoni mill-ġdid temporanja għal aktar proċessar
Wara applikazzjoni, l-awtoritajiet doganali jistgħu jawtorizzaw li xi wħud mill-oġġetti tal-merkanzija li tqiegħdu taħt il-proċedura ta’ pproċessar attiv, jew kollha kemm huma, jew il-prodotti pproċessati, jkunu temporanjament esportati mill-ġdid bl-għan ta’ aktar ipproċessar barra t-territorju doganali tal-Unjoni, skont il-kondizzjonijiet stabbiliti għall-proċedura tal-ipproċessar passiv.
Taqsima 3
Proċessar passiv
Artikolu 259
Kamp ta' applikazzjoni
1. Taħt il-proċedura ta’ ipproċessar passiv il-merkanzija tal-Unjoni tista’ tkun temporanjament esportata mit-territorju doganali tal-Unjoni sabiex tgħaddi mill-operazzjonijiet ta’ ipproċessar. Il-prodotti pproċessati li jirriżultaw minn dik il-merkanzija jistgħu jkunu rilaxxati għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa b'eżenzjoni sħiħa jew parzjali mid-dazju tal-importazzjoni wara applikazzjoni tad-detentur tal-awtorizzazzjoni jew ta' kwalunkwe persuna oħra stabbilita fit-territorju doganali tal-Unjoni sakemm dik il-persuna tkun kisbet il-kunsens tad-detentur tal-awtorizzazzjoni u l-kondizzjonijiet tal-awtorizzazzjoni ikunu sodisfatti.
2. L-ipproċessar passiv m’għandux jitħalla għal kwalunkwe mill-merkanzija tal-Unjoni li ġejja:
(a)
merkanzija li l-esportazzjoni tagħha twassal għall-ħlas lura jew għal maħfra tad-dazju tal-importazzjoni;
(b)
merkanzija li, qabel ma kienet esportata, kienet rilaxxata għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa taħt eżenzjoni mid-dazju jew b’rata mnaqqsa ta’ dazju bis-saħħa tal-użu aħħari tagħha, sakemm ma jintlaħqux l-għanijiet ta’ dak l-użu aħħari, ħlief meta dik il-merkanzija għandha tgħaddi minn operazzjonijiet ta’ tiswija;
(c)
merkanzija li l-esportazzjoni tagħha twassal għall-għoti ta’ rimborż fuq l-esportazzjoni;
(d)
merkanzija li fir-rigward tagħha jingħata vantaġġ finanzjarju barra r-rimborżi msemmija fil-punt (c) taħt il-politika agrikola komuni bis-saħħa tal-esportazzjoni ta’ dik il-merkanzija.
3. L-awtoritajiet doganali għandhom jispeċifikaw il-perijodu li fih il-merkanzija li hija temporanjament esportata għandha tkun importata mill-ġdid fit-territorju doganali tal-Unjoni fil-forma ta’ prodotti pproċessati, u rrilaxxati għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa, sabiex tkun tista’ tgawdi minn eżenzjoni sħiħa jew parzjali mid-dazju tal-importazzjoni. Huma jistgħu jtawlu dak il-perijodu b'ammont raġonevoli, wara applikazzjoni ġustifikata mid-detentur tal-awtorizzazzjoni.
Artikolu 260
Merkanzija msewwija bla ħlas
1. Fejn l-awtoritajiet doganali huma sodisfatti li l-merkanzija ssewwiet bla ħlas, jew minħabba obbligu kuntrattwali jew minħabba obbligu legali li joħroġ minn garanzija jew minħabba xi difett ta’ manifattura jew materjal, hija għandha tkun eliġibbli għal eżenzjoni sħiħa mid-dazju tal-importazzjoni.
2. Il-paragrafu 1 m’għandux japplika fejn id-difett ta’ manifattura jew ta’ materjal kien ikkunsidrat fil-ħin meta l-merkanzija kkonċernata kienet rilaxxata għall-ewwel darba għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa.
Artikolu 261
Sistema standard ta' skambju
1. Taħt is-sistema standard ta’ skambju, prodott impurtat ('oġġett li jieħu post ieħor') jista’, skont il-paragrafi 2 sa 5, jieħu post prodott ipproċessat.
2. L-awtoritajiet doganali għandhom, wara applikazzjoni, jawtorizzaw li tintuża s-sistema standard ta’ skambju fejn l-operazzjoni ta’ ipproċessar tinvolvi t-tiswija ta’ merkanzija tal-Unjoni difettuża ħlief it-tiswija ta' dik li hija soġġetta għall-miżuri tal-politika agrikola komuni jew għall-arranġamenti speċifiċi applikabbli għal ċerta merkanzija li tirriżulta mill-ipproċessar ta’ prodotti agrikoli.
3. Il-prodotti sostituti għandu jkollhom l-istess kodiċi bi tmien numri tan-Nomenklatura Magħquda, l-istess kwalità kummerċjali u l-istess karatteristiċi tekniċi bħall-merkanzija difettuża li kieku din tal-aħħar kellha tissewwa.
4. Fejn il-merkanzija difettuża ntużat qabel l-esportazzjoni, il-prodotti sostituti wkoll iridu jkunu intużaw.
L-awtoritajiet doganali għandhom, madankollu, jagħtu eżoneru mir-rekwiżit stabbilit fl-ewwel subparagrafu jekk il-prodott sostitut kien fornut bla ħlas, jew minħabba xi obbligu kuntrattwali jew bil-liġi li joħroġ mill-garanzija jew minħabba xi difett materjali jew fil-manifattura.
5. Il-provvedimenti applikabbli għall-prodotti pproċessati għandhom japplikaw għall-prodotti sostituti.
Artikolu 262
Importazzjoni minn qabel ta’ prodotti sostituti
1. L-awtoritajiet doganali għandhom, taħt il-kondizzjonijiet li jistabbilixxu huma, u wara applikazzjoni mill-persuna kkonċernata, jawtorizzaw l-importazzjoni ta' prodotti sostituti qabel il-merkanzija difettuża tkun esportata.
Fil-każ ta’ tali importazzjoni minn qabel ta’ prodott sostitut, għandha tingħata garanzija li tkopri l-ammont ta’ dazju tal-importazzjoni li jkollu jitħallas kieku l-merkanzija difettuża ma tiġix esportata skont il-paragrafu 2.
2. Il-merkanzija difettuża għandha tkun esportata fi żmien xahrejn mid-data li fiha tkun aċċettata mill-awtoritajiet doganali d-dikjarazzjoni għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni ħielsa ta’ prodotti sostituti.
3. Fejn, f’ċirkustanzi eċċezzjonali, il-merkanzija difettuża ma tistax tkun esportata fil-perijodu msemmi fil-paragrafu 2, l-awtoritajiet doganali jistgħu jtawlu dak il-perijodu b'tul ta’ żmien raġonevoli, wara applikazzjoni ġustifikata mressqa mid-detentur tal-awtorizzazzjoni.
TITOLU VIII
MERKANZIJA MAĦRUĠA MIT-TERRITORJU DOGANALI TAL-UNJONI
KAPITOLU 1
Formalitajiet qabel il-ħruġ ta' merkanzija
Artikolu 263
Preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni ta' qabel it-tluq
1. Il-merkanzija li ser tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun koperta minn dikjarazzjoni ta' qabel it-tluq li għandha tkun ippreżentata fl-uffiċċju doganali kompetenti b'limitu ta' żmien speċifiku qabel ma l-merkanzija tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Għandu jingħata eżoneru mill-obbligu msemmi fil-paragrafu 1:
(a)
għall-mezzi tat-trasport u l-merkanzija li tinġarr fuqhom li jkunu biss għaddejjin mill-ilmijiet territorjali jew mill-ispazju tal-ajru tat-territorju doganali tal-Unjoni mingħajr waqfa f’dak it-territorju;
(b)
f'każijiet speċifiċi oħrajn, fejn ikun debitament ġustifikat permezz tat-tip ta' merkanzija jew traffiku jew fejn dan ikun meħtieġ minn ftehimiet internazzjonali.
3. Id-dikjarazzjoni ta’ qabel it-tluq għandha tieħu l-forma ta’ waħda minn dawn li ġejjin:
(a)
dikjarazzjoni doganali, fejn il-merkanzija li għandha tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni titqiegħed taħt proċedura doganali li teħtieġ tali dikjarazzjoni;
(b)
dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid skont l-Artikolu 270;
(c)
dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ, skont l-Artikolu 271.
4. Id-dikjarazzjoni ta' qabel it-tluq għandu jkun fiha id-dettalji meħtieġa għall-analiżi tar-riskju għal raġunijiet ta' sikurezza u sigurtà.
Artikolu 264
Analiżi tar-riskju
L-uffiċċju doganali li lilu għandha tkun ppreżentata d-dikjarazzjoni ta' qabel it-tluq msemmija fl-Artikolu 263 għandu jiżgura li, f'limitu ta' żmien speċifiku, jagħmel analiżi tar-riskju, l-aktar għal għanijiet ta' sikurezza u sigurtà, fuq il-bażi ta' dik id-dikjarazzjoni u għandu jieħu l-miżuri meħtieġa bbażati fuq ir-riżultati ta' dik l-analiżi tar-riskju.
Artikolu 265
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta atti delegati, skont l-Artikolu 284, li jiddeterminaw:
(a)
il-limitu ta' żmien speċifiku, imsemmi fl-Artikolu 263(1), li fih għandha tkun ippreżentata d-dikjarazzjoni ta' qabel it-tluq qabel ma l-merkanzija tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni filwaqt li jkun ikkunsidrat it-tip ta' traffiku;
(b)
il-każijiet speċifiċi fejn jingħata eżoneru mill-obbligu li tkun ppreżentata dikjarazzjoni ta' qabel it-tluq, skont il-punt (c) tal-Artikolu 263(2).
Artikolu 266
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, il-limitu ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 264, li fih għandha ssir l-analiżi tar-riskju filwaqt li jkun ikkunsidrat il-limitu ta' żmien imsemmi fl-Artikolu 263(1).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 2
Formalitajiet mal-ħruġ ta' merkanzija
Artikolu 267
Superviżjoni doganali u formalitajiet mal-ħruġ
1. Il-merkanzija li sejra tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun soġġetta għal superviżjoni doganali u tista' tkun soġġetta għall-kontrolli doganali. Fejn xieraq, l-awtoritajiet doganali jistgħu jiddeterminaw ir-rotta li għandha tintuża, u l-limitu ta' żmien li għandu jkun rispettat meta l-merkanzija għandha tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
2. Merkanzija li serja tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun ppreżentata lid-dwana mal-ħruġ minn waħda minn dawn il-persuni li ġejjin:
(a)
il-persuna li toħroġ il-merkanzija mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
il-persuna li f'isimha jew għan-nom tagħha taġixxi l-persuna li toħroġ il-merkanzija 'l barra mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(c)
il-persuna li tassumi r-responsabbiltà għall-ġarr tal-merkanzija qabel il-ħruġ tagħha mit-territorju doganali tal-Unjoni.
3. Merkanzija li sejra tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun soġġetta, kif xieraq, għal dawn li ġejjin:
(a)
il-ħlas lura jew il-maħfra tad-dazju tal-importazzjoni;
(b)
il-ħlas ta’ rimborżi fuq l-esportazzjoni;
(c)
il-ġbir ta’ dazju tal-esportazzjoni;
(d)
il-formalitajiet meħtieġa taħt provvedimenti fis-seħħ fir-rigward ta’ imposti oħra;
(e)
l-applikazzjoni ta’ projbizzjonijiet u restrizzjonijiet ġustifikati minn raġunijiet ta’, inter alia, moralità pubblika, politika pubblika jew sigurtà pubblika, il-protezzjoni ta saħħet u ħajjet il-bnedmin, l-annimali jew il-pjanti, il-protezzjoni tal-ambjent, il-protezzjoni ta’ wirt nazzjonali li għandu valur artistiku, storiku jew arkeoloġiku u l-protezzjoni ta’ proprjetà industrijali jew kummerċjali, inklużi dawk kontra l-prekursuri tad-drogi, il-merkanzija li tikser ċerti drittijiet tal-proprjetà intellettwali u l-flus kontanti, kif ukoll l-implimentazzjoni ta' miżuri ta' konservazzjoni u ġestjoni marbuta mas-sajd u ta’ miżuri ta’ politika kummerċjali.
4. Rilaxx għall-ħruġ għandu jingħata mill-awtoritajiet doganali b'kondizzjoni li l-merkanzija kkonċernata se tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni fl-istess kondizzjoni bħal meta:
(a)
id-dikjarazzjoni doganali jew ta' esportazzjoni mill-ġdid kienet aċċettata; jew
(b)
id-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ kienet ippreżentata.
Artikolu 268
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura dwar il-ħruġ imsemmija fl-Artikolu 267.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 3
Esportazzjoni u esportazzjoni mill-ġdid
Artikolu 269
Esportazzjoni ta' merkanzija tal-Unjoni
1. Il-merkanzija tal-Unjoni li sejra tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni għandha titqiegħed taħt il-proċedura tal-esportazzjoni.
2. Il-paragrafu 1 m’għandux japplika għal kwalunkwe mill-merkanzija tal-Unjoni li ġejja:
(a)
il-merkanzija mqiegħda taħt il- proċedura ta' proċessar passiv;
(b)
merkanzija li tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni wara li tkun tqiegħdet taħt proċedura tal-użu aħħari;
(c)
il-merkanzija kkonsenjata, b'eżenzjoni tal-VAT jew tad-dazju tas-sisa, bħala provvisti għall-inġenji tal-ajru jew tal-bastimenti, irrispettivament mid-destinazzjoni tal-inġenju tal-ajru jew tal-bastiment, li għalih hija meħtieġa prova ta' provvista bħal din;
(d)
merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura ta' tranżitu intern;
(e)
merkanzija maħruġa temporanjament 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni skont l-Artikolu 155.
3. Il-formalitajiet rigward id-dikjarazzjoni doganali ta' esportazzjoni stabbiliti fil-leġislazzjoni doganali għandhom japplikaw fil-każijiet imsemmijin fil-punti (a), (b) u (c) tal-paragrafi 2.
Artikolu 270
L-esportazzjoni mill-ġdid tal-merkanzija mhux tal-Unjoni
1. Il-merkanzija li mhux tal-Unjoni li sejra tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni għandha tkun soġġetta għal dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid li għandha tkun ppreżentata fl-uffiċċju doganali kompetenti.
2. L-Artikoli 158 sa 195 għandhom japplikaw għad-dikjarazzjoni għall-esportazzjoni mill-ġdid.
3. Il-paragrafu 1 m’għandux japplika għal kwalunkwe mill-merkanzija li ġejja:
(a)
merkanzija mqiegħda taħt il-proċedura ta’ tranżitu estern u li biss tgħaddi mit-territorju doganali tal-Unjoni;
(b)
merkanzija trasbordata f' żona ħielsa, jew esportata mill-ġdid direttament minnha;
(c)
merkanzija f'ħażna temporanja li hi esportata mill-ġdid direttament minn faċilità ta’ ħażna temporanja.
KAPITOLU 4
Dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ
Artikolu 271
Il-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ
1. Fejn il-merkanzija sejra tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni u dikjarazzjoni doganali jew dikjarazzjoni ta' esportazzjoni mill-ġdid mhijiex ippreżentata bħala dikjarazzjoni ta' qabel il-ħruġ, għandha tkun ppreżentata dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ fl- uffiċċju doganali tal-ħruġ.
L-awtoritajiet doganali jistgħu jippermettu li d-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ tkun ppreżentata f'uffiċċju doganali ieħor, sakemm dan tal-aħħar immedjatament jikkomunika jew jagħmel disponibbli elettronikament id-dettalji meħtieġa lill-uffiċċju doganali tal-ħruġ.
2. Id-dikjarazzjoni sommarja tal-ħruġ għandha tkun ppreżentata minn min iġorr.
Minkejja l-obbligi ta' min iġorr, id-dikjarazzjoni sommarja tal-ħruġ tista' tkun ppreżentata minflok minn waħda mill-persuni li ġejjin:
(a)
l-esportatur jew il-konsenjatur jew persuna oħra li f'isimha jew li għan-nom tagħha jaġixxi min iġorr;
(b)
kwalunkwe persuna li hi kapaċi tippreżenta l-merkanzija inkwistjoni jew li tara li tkun ppreżentata fl-uffiċċju doganali tal-ħruġ.
3. L-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw li sistemi ta' informazzjoni kummerċjali, portwali jew dwar it-trasport jistgħu jintużaw għall-preżentazzjoni ta' dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ sakemm ikun hemm fihom id-dettalji meħtieġa għal tali dikjarazzjoni u sakemm dawn id-dettalji jkunu disponibbli f'limitu ta' żmien speċifiku, qabel ma l-merkanzija tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
4. Minflok il-preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ, l-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw il-preżentazzjoni ta’ notifika u l-aċċess għad-dettalji ta' dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ fis-sistema tal-kompjuter tal-operatur ekonomiku.
Artikolu 272
L-emendar u l-invalidazzjoni tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ
1. Wara applikazzjoni minnu, id-dikjarant jista' jitħalla jemenda dettall wieħed jew aktar tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ wara li tkun ġiet ippreżentata.
L-ebda emenda ma għandha tkun possibbli wara kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet doganali jkunu infurmaw lill-persuna li ppreżentat id-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ li għandhom il-ħsieb li jeżaminaw il-merkanzija;
(b)
l-awtoritajiet doganali jkunu stabbilixxew li dettall wieħed jew aktar tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ mhumiex preċiżi jew kompluti;
(c)
l-awtoritajiet doganali diġà rrilaxxaw il-merkanzija għall-ħruġ.
2. Fejn il-merkanzija li għaliha kienet ippreżentata dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ ma tinħariġx mit-territorju doganali tal-Unjoni, l-awotritajiet doganali għandhom jinvalidaw dik id-dikjarazzjoni f'waħda mill-każijiet li ġejjin:
(a)
wara applikazzjoni mid-dikjarant;
(b)
fi żmien 150 jum wara l-preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni.
Artikolu 273
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għal:
(a)
preżentazzjoni tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ imsemmija fl-Artikolu 271;
(b)
emendar tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ, skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 272(1);
(c)
invalidazzjoni tad-dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ, skont l-Artikolu 272(2).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 5
Notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid
Artikolu 274
Il-preżentazzjoni ta' notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid
1. Fejn merkanzija mhux tal-Unjoni msemmija fil-punti (b) u (c) tal-Artikolu 270(3) tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni u jitneħħa l-obbligu li tkun ippreżentata dikjarazzjoni fil-qosor tal-ħruġ għal dik il-merkanzija, għandha tkun ppreżentata notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid.
2. In-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid għandha tkun ippreżentata fl-uffiċju doganali tal-ħruġ tal-merkanzija mill-persuna responsabbli mill-preżentazzjoni tal-merkanzija mal-ħruġ skont l-Artikolu 267(2).
3. In-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid għandu jkun fiha d-dettalji meħtieġa biex tingħalaq il-proċedura ta' żona ħielsa jew biex tintemm il-ħażna temporanja.
L-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw li sistemi ta' informazzjoni kummerċjali, portwali jew dwar it-trasport jistgħu jintużaw għall-preżentazzjoni ta' notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid, sakemm ikunu fihom id-dettalji meħtieġa għal notifika ta' dan it-tip u sakemm dawn id-dettalji jkunu disponibbli qabel ma l-merkanzija tinħareġ 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni.
4. Minflok il-preżentazzjoni ta' notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid, l-awtoritajiet doganali jistgħu jaċċettaw il-preżentazzjoni ta’ notifika u l-aċċess għad-dettalji ta' notifika ta' esportazzjoni mill-ġdid fis-sistema tal-kompjuter tal-operatur ekonomiku.
Artikolu 275
L-emendar u l-invalidazzjoni tan-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid
1. Wara li japplika, id-dikjarant jista' jitħalla jemenda wieħed mid-dettalji jew aktar tan-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid wara li tkun ġiet ippreżentata.
L-ebda emenda ma għandha tkun possibbli wara kwalunkwe minn dawn li ġejjin:
(a)
l-awtoritajiet doganali jkunu infurmaw lill-persuna li ppreżentat in-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid li għandhom il-ħsieb li jeżaminaw il-merkanzija;
(b)
l-awtoritajiet doganali jkunu stabbilixxew li dettall wieħed jew aktar tan-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid mhumiex preċiżi jew kompluti;
(c)
l-awtoritajiet doganali diġà rrilaxxaw il-merkanzija għall-ħruġ.
2. Fejn il-merkanzija li għaliha tkun ġiet ippreżentata notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid ma tinħariġx 'il barra mit-territorju doganali tal-Unjoni, l-awotritajiet doganali għandhom jinvalidaw dik in-notifika f'wieħed mill-każijiet li ġejjin:
(a)
wara applikazzjoni mid-dikjarant;
(b)
fi żmien 150 jum wara l-preżentazzjoni tan-notifika.
Artikolu 276
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tispeċifika, permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni, ir-regoli ta' proċedura għal:
(a)
il-preżentazzjoni tan-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid imsemmija fl-Artikolu 274;
(b)
l-emendar tan-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid, skont l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 275(1);
(c)
l-invalidazzjoni tan-notifika tal-esportazzjoni mill-ġdid skont l-Artikolu 275(2).
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 6
Eżenzjoni mid-dazju tal-esportazzjoni
Artikolu 277
L-eżenzjoni mid-dazju tal-esportazzjoni għall-merkanzija tal-Unjoni li tkun esportata fuq bażi temporanja
Mingħajr ħsara għall-Artikolu 259, merkanzija tal-Unjoni li tkun esportata fuq bażi temporanja mit-territorju doganali tal-Unjoni tibbenefika minn eżenzjoni mid-dazju tal-esportazzjoni, soġġetta għall-importazzjoni tagħha mill-ġdid.
TITOLU IX
SISTEMI ELETTRONIĊI, SIMPLIFIKAZZJONIJIET, ID-DELEGA TA' SETGĦA, IL-PROĊEDURA TA' KUMITAT U PROVVEDIMENTI FINALI
KAPITOLU 1
L-iżvilupp ta' sistemi elettroniċi
Artikolu 278
Miżuri tranżizzjonali
Jistgħu jintużaw fuq bażi tranżizzjonali mezzi għall-iskambju u l-ħażna ta' informazzjoni, minbarra t-tekniki elettroniċi tal-ipproċessar tad-data msemmija fl-Artikolu 6(1), sa mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2020, fejn is-sistemi elettroniċi li huma meħtieġa għall-applikazzjoni tal-provvedimenti tal-Kodiċi jkunu għadhom mhux operattivi.
Artikolu 279
Id-delega tas-setgħa
Il-Kummissjoni hija b'dan mogħtija s-setgħa li tadotta atti delegati skont l-Artikolu 284, li jispeċifikaw ir-regoli dwar l-iskambju u l-ħażna tad-data fis-sitwazzjoni msemmija fl-Artikolu 278.
Artikolu 280
Programm ta' ħidma
1. Sabiex tappoġġa l-iżvilupp tas-sistemi elettorniċi msemmija fl-Artikolu 278 u tirregola l-istabbiliment ta' perijodi tranżitorji, il-Kummissjoni għandha, sa 1 ta’ Mejju 2014, tfassal programm ta' ħidma dwar l-iżvilupp u l-użu tas-sistemi elettroniċi msemmija fl-Artikolu 16(1).
2. Il-programm ta' ħidma msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkollu l-prijoritajiet li ġejjin:
(a)
l-iskambju armonizzat ta' informazzjoni abbażi ta' mudelli ta’ data u formati ta’ messaġġi aċċettati internazzjonalment;
(b)
it-tfassil mill-ġdid ta' proċessi doganali u proċessi li għandhom x'jaqsmu mad-dwana bil-ħsieb tat-titjib tal-effiċjenza, l-effikaċja u l-applikazzjoni uniformi tagħhom u t-tnaqqis tal-ispejjeż tal-konformità; u
(c)
l-offerta lill-operaturi ekonomiċi ta' firxa wiesgħa ta’ servizzi doganali elettroniċi, li tippermettilhom li jinteraġixxu bl-istess mod mal-awtoritajiet doganali ta’ kwalunkwe Stat Membru.
3. Il-programm ta' ħidma msemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun aġġornat regolarment.
Artikolu 281
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, l-programm ta' ħidma msemmi fl-Artikolu 280.
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
Fejn il-kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni ma għandhiex tadotta l-atti ta' implimentazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
KAPITOLU 2
Simplifikazzjonijiet fl-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali
Artikolu 282
Provi
Il-Kummissjoni tista' tawtorizza lil Stat Membru wieħed jew aktar, fuq talba tagħhom, li għal perijodu ta' żmien limitat jippruvaw is-simplifikazzjonijiet fl-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali, speċjalment meta relatati mal-IT. Il-prova m'għandhiex taffettwa l-applikazzjoni tal-leġislazzjoni doganali f'dawk l-Istati Membri li ma jipparteċipawx f'tali prova u għandha tkun evalwata perjodikament.
Artikolu 283
L-għoti ta' setgħat ta' implimentazzjoni
Il-Kummissjoni għandha tadotta, permezz ta' atti ta' implimentazzjoni, id-deċiżjonijiet imsemmijin fl-Artikolu 282
Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom ikunu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 285(4).
KAPITOLU 3
Id-delega tas-setgħa u l-proċedura ta' kumitat
Artikolu 284
L-eżerċizzju tad-delega
1. Is-setgħa ta’ adozzjoni ta' atti ddelegati hija mogħtija lill-Kummissjoni, taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa li tadotta atti delegati msemmija fl-Artikoli 2, 7, 10, 20, 24, 31, 36, 40, 62, 65, 75, 88, 99, 106, 115, 122, 126, 131, 142, 151, 156, 160, 164, 168, 175, 180,183, 186, 196, 206, 212, 213, 221, 224, 231, 235, 253, 265, u 279 hija mogħtija lill-Kummissjoni għal perijodu ta' ħames snin minn30 ta’ Ottubru 2013. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport dwar id-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa' -xhur qabel it-tmiem tal-perijodu ta' ħames snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġi estiża b'mod taċitu għal perijodi ta' tul identiku, dment li l-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux tali estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta' kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikoli 2, 7, 10, 20,, 24, 31, 36, 40, 62, 65, 75, 88, 99, 106, 115, 122, 126, 131, 142, 151, 156, 160,, 164, 168, 175, 180,183, 186,,196, 206,, 212, 213, 221, 224, 231, 235,, 253, 265, u 279 tista’ tkun revokata fi kwalunkwe mument mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni li tirrevoka għandha ttemm id-delega tas-setgħa speċifikata f'dik id-deċiżjoni. Din għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tad-deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fiha. Hija m'għandhiex taffettwa l-validità ta’ kwalunkwe att delegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
5. Att delegat adottat taħt l-Artikoli 2, 7, 10, 20, 24, 31, 36, 40, 62, 65, 75, 88, 99, 106, 115, 122, 126, 131, 142, 151, 156, 160,, 164, 168, 175, 180,183, 186,,196, 206,, 212, 213, 221, 224, 231, 235,, 253, 265, u 279 għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġix espressa l-ebda oġġezzjoni mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi ta' dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu t-tnejn infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex se joġġezzjonaw. Dak il-perijodu jiġi estiż b'xahrejn fuq l-inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 285
Il-proċedura ta' kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun mgħejuna mill-Kumitat dwar il-Kodiċi Doganali. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat fis-sens tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn ikun hemm referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Fejn ikun hemm referenza għal dan il-paragrafu, għandhom japplikaw l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 flimkien mal-Artikolu 4 tiegħu.
4. Fejn ikun hemm referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
5. Fejn ikun hemm referenza għal dan il-paragrafu, għandhom japplikaw l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 flimkien mal-Artikolu 5 tiegħu.
6. F'każ li l-opinjoni tal-kumitat trid tingħata bi proċedura bil-miktub u ssir referenza għal dan il-paragrafu, dik il-proċedura tista' tkun terminata bla ma jkun inkiseb riżultat biss meta, fil-limitu taż-żmien stipulat għall-għoti tal-opinjoni, il-President tal-kumitat jiddeċiedi li għandu jsir hekk.
KAPITOLU 4
Provvedimenti finali
Artikolu 286
Tħassir u emendar tal-leġislazzjoni fis-seħħ
1. Ir-Regolament (KE) Nru 450/2008 huwa b'dan imħassar.
2. Ir-Regolament (KEE) Nru 3925/91, ir-Regolament (KEE) Nru 2913/92 u r-Regolament (KE) Nru 1207/2001 huma b'dan imħassrin mid-data msemmija fl-Artikolu 288(2).
3. Ir-referenzi għar-Regolamenti mħassrin għandhom jitqiesu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabelli ta’ korrelazzjoni li jinsabu fl-Anness.
4. Fis-sitt inċiż tal-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92, il-frażi 'u Mayotte' titħassar mill-1 ta' Jannar 2014.
5. L-ewwel inċiż tal-punt (a) tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87 jitħassar mid-data msemmija fl-Artikolu 288(2).
Artikolu 287
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 288
Applikazzjoni
1. L-Artikoli 2, 7, 8, 10, 11, 17, 20,21, 24, 25, 31, 32, 36, 37, 40, 41, 50, 52, 54, 58, 62, 63, 65, 66, 68, 75, 76, 88, 99, 100, 106, 107, 115, 122, 123, 126, 131, 132, 138, 142, 143, 151, 153, 156, 157, 160, 161, 164, 165, 168, 169, 175, 176, 178, 180, 181, 183, 184, 186, 187, 193, 196, 200,, 206, 207, 209, 212, 213, 216, 217, 221, 222, 224, 225, 231, 232, 235, 236, 239, 253, 265, 266, 268, 273, 276, 279, 280,281,283, 284, 285 u 286 għandhom japplikaw minn 30 ta’ Ottubru 2013.
2. L-Artikoli għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom japplikaw minn 1 ta’ Ġunju 2016.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, id-9 ta’ Ottubru 2013.