ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 22. ledna 2013,
kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí
(2013/52/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 329 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na žádosti podané Belgickým královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Italskou republikou, Rakouskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko a Slovenskou republikou,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vytváří Unie vnitřní trh.
(2)
Podle článku 113 Smlouvy o fungování Evropské unie přijme Rada ustanovení k harmonizaci právních předpisů týkajících se daní z obratu, spotřebních daní a jiných nepřímých daní v rozsahu, v jakém je tato harmonizace nezbytná pro vytvoření a fungování vnitřního trhu a zabránění narušení hospodářské soutěže.
(3)
V roce 2011 vzala Komise na vědomí diskusi, která probíhala na všech úrovních, o dalším zdanění finančního sektoru. Tato diskuse pramení z přání, aby se finanční sektor spravedlivě a podstatně podílel na nákladech krize a aby byl do budoucna zdaněn spravedlivě ve srovnání s ostatními sektory, aby byly finanční instituce demotivovány od nadměrně rizikových činností, aby se doplnila regulační opatření zaměřená na předcházení budoucím krizím a aby se vytvořily dodatečné příjmy pro veřejné rozpočty nebo pro účely zvláštních politik.
(4)
V tomto kontextu přijala Komise dne 28. září 2011 návrh směrnice Rady o společném systému daně z finančních transakcí a změně směrnice 2008/7/ES (1). Hlavním cílem uvedeného návrhu bylo zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit narušení hospodářské soutěže.
(5)
Na zasedání Rady dne 22. června 2012 se ukázalo, že společný systém daně z finančních transakcí, jak jej navrhla Komise, nemá jednomyslnou podporu. Evropská rada dospěla dne 29. června 2012 k závěru, že navrženou směrnici Rada v přiměřené lhůtě nepřijme. Na zasedání Rady dne 10. července 2012 bylo konstatováno, že i nadále přetrvávají zásadní názorové rozdíly, pokud jde o potřebu vytvořit společný systém daně z finančních transakcí na úrovni Unie, a potvrdilo se, že zásada harmonizovaného zdanění finančních transakcí si v Radě v dohledné budoucnosti nezíská jednomyslnou podporu.
(6)
Za těchto okolností zaslalo jedenáct členských států, jmenovitě Belgie, Německo, Estonsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Rakousko, Portugalsko, Slovinsko a Slovensko, Komisi dopisy, došlé mezi 28. zářím a 23. říjnem 2012, s žádostmi, v nichž uvedly, že hodlají mezi sebou navázat posílenou spolupráci v oblasti daně z finančních transakcí. Tyto členské státy požádaly, aby oblast působnosti a cíle posílené spolupráce vycházely z návrhu směrnice, který Komise předložila dne 28. září 2011. Kromě toho byla zejména zdůrazněna nutnost zabránit vyhýbání se daňovým povinnostem, narušení trhu a převodům do oblastí s jiným právním řádem.
(7)
Posílená spolupráce by měla stanovit potřebný právní rámec pro zavedení společného systému daně z finančních transakcí v zúčastněných členských státech a zajistit, aby tato daň byla v základních rysech harmonizována. Mělo by se tak co nejvíce zamezit pobídkám pro daňovou arbitráž, narušení alokace mezi finančními trhy, možnostem dvojího zdanění či nezdanění a také vyhýbání se daňovým povinnostem.
(8)
Podmínky stanovené v článku 20 Smlouvy o Evropské unii a v článcích 326 a 329 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou splněny.
(9)
Na zasedání Rady dne 29. června 2012 bylo konstatováno a dne 10. července 2012 potvrzeno, že cíle přijmout společný systém daně z finančních transakcí nemůže Unie jako celek v přiměřené lhůtě dosáhnout. Je tak splněn požadavek stanovený v čl. 20 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, podle kterého lze posílenou spolupráci navázat až jako poslední prostředek.
(10)
Věcná oblast, v níž by se posílená spolupráce uskutečnila, totiž zavedení společného systému daně z finančních transakcí v rámci Unie, je oblast uvedená v článku 113 Smlouvy o fungování Evropské unie, a tedy ve Smlouvách.
(11)
Cílem posílené spolupráce v oblasti zavedení společného systému daně z finančních transakcí je zajistit řádné fungování vnitřního trhu. Díky spolupráci tohoto rozsahu nedochází k souběžnému uplatňování odlišných systémů v jednotlivých státech, a tedy k nežádoucí roztříštěnosti trhu, ani k problémům z toho plynoucím, tedy k narušení hospodářské soutěže, odklonu obchodu mezi produkty, hospodářskými subjekty i geografickými oblastmi, a k pobídkám pro hospodářské subjekty, aby se zdanění vyhnuly prostřednictvím operací s nízkou hospodářskou hodnotou. Tyto otázky jsou v předmětné oblasti zvláště důležité, neboť ta se vyznačuje vysoce mobilní daňovou základnou. Zamýšlená spolupráce tak v souladu s čl. 20 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii podporuje cíle Unie, chrání její zájmy a posiluje její proces integrace.
(12)
Zavedení společného harmonizovaného systému daně z finančních transakcí nepatří mezi oblasti výlučné pravomoci Unie uvedené v čl. 3 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jelikož tento systém v souladu s článkem 113 Smlouvy o fungování Evropské unie slouží fungování vnitřního trhu, patří mezi sdílené pravomoci Unie ve smyslu článku 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, a nachází se tedy v rámci nevýlučných pravomocí Unie.
(13)
Posílená spolupráce v této oblasti je v souladu se Smlouvami a právem Unie, jak vyžaduje čl. 326 první pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie. V souladu s čl. 326 druhým pododstavcem uvedené smlouvy nebude tato spolupráce narušovat vnitřní trh ani hospodářskou, sociální a územní soudržnost a nebude vytvářet překážku ani diskriminaci v obchodu mezi členskými státy, ani mezi nimi vyvolávat narušení hospodářské soutěže.
(14)
Posílená spolupráce v dané oblasti zachovává pravomoci, práva a povinnosti nezúčastněných členských států, jak vyžaduje článek 327 Smlouvy o fungování Evropské unie. Uvedený systém by nezúčastněným členským státům nijak nebránil, aby zachovaly nebo zavedly daň z finančních transakcí na základě neharmonizovaných vnitrostátních předpisů. Společný systém daně z finančních transakcí by přisuzoval práva na zdanění zúčastněným členským státům pouze na základě vhodných hraničních určovatelů.
(15)
S výhradou dodržení všech podmínek účasti stanovených v tomto rozhodnutí je posílená spolupráce v oblasti uvedené v tomto rozhodnutí kdykoli otevřena všem členským státům, které projeví ochotu dodržovat akty již přijaté v jejím rámci, jak stanoví článek 328 Smlouvy o fungování Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Belgickému království, Spolkové republice Německo, Estonské republice, Řecké republice, Španělskému království, Francouzské republice, Italské republice, Rakouské republice, Portugalské republice, Republice Slovinsko a Slovenské republice se povoluje navázat mezi sebou posílenou spolupráci v oblasti zavedení společného systému daně z finančních transakcí při použití příslušných ustanovení Smluv.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 22. ledna 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Jannar 2013
li tawtorizza kooperazzjoni msaħħa fil-qasam tat-taxxa fuq it-tranżazzjonijiet finanzjarji
(2013/52/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 329(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra t-talbiet magħmula mir-Renju tal-Belġju, ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja, ir-Repubblika tal-Estonja, ir-Repubblika Ellenika, ir-Renju ta’ Spanja, ir-Repubblika Franċiża, ir-Repubblika Taljana, ir-Repubblika tal-Awstrija, ir-Repubblika Portugiża, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-kunsens tal-Parlament Ewropew,
Billi:
(1)
B’konformità mal-Artikolu 3(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), l-Unjoni għandha tistabbilixxi suq intern.
(2)
B’konformità mal-Artikolu 113 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE), il-Kunsill għandu jadotta dispożizzjonijiet għall-armonizzazzjoni ta’ leġislazzjoni li tittratta dwar taxxi fuq it-turnover, dazji tas-sisa u forom oħra ta’ tassazzjoni indiretta sa fejn tali armonizzazzjoni tkun neċessarja sabiex tiżgura l-istabbiliment u l-funzjonament tas-suq intern u tevita d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni.
(3)
Fl-2011, il-Kummissjoni nnutat id-dibattitu li kien għaddej fil-livelli kollha dwar it-tassazzjoni addizzjonali tas-settur finanzjarju. Dan id-dibattitu joriġina mix-xewqa li jiġi żgurat li s-settur finanzjarju jikkontribwixxi b’mod ġust u sostanzjali għall-ispejjeż tal-kriżi u li jiġi ntaxxat b’mod ekwu fil-konfront ta’ setturi oħrajn fil-ġejjieni, biex jiġu disinċentivati attivitajiet riskjużi wisq minn istituzzjonijiet finanzjarji, biex jiġu kkomplementati miżuri regolatorji maħsuba biex jiġu evitati kriżijiet futuri u biex jiġi ġġenerat dħul addizzjonali għall-baġits ġenerali jew għal skopijiet speċifiċi ta’ politika.
(4)
F’dan l-isfond, fit-28 ta’ Settembru 2011, il-Kummissjoni adottat proposta għal Direttiva tal-Kunsill dwar sistema komuni ta’ taxxa fuq it-tranżazzjonijiet finanzjarji u li temenda d-Direttiva 2008/7/KE (1). L-għan ewlieni ta’ dik il-proposta kien li jkun żgurat il-funzjonament korrett tas-suq intern u li tiġi evitata distorsjoni tal-kompetizzjoni.
(5)
Fil-laqgħa tal-Kunsill tat-22 ta’ Ġunju 2012, ġie aċċertat li ma kienx hemm appoġġ unanimu għal sistema komuni ta’ taxxa fuq it-tranżazzjonijiet finanzjarji (TTF) kif proposta mill-Kummissjoni. Il-Kunsill Ewropew ikkonkluda fid-29 ta’ Ġunju 2012 li d-Direttiva proposta ma tiġix adottata mill-Kunsill fi żmien perijodu raġonevoli. Waqt il-laqgħa tal-Kunsill tal-10 ta’ Lulju 2012, saret referenza għad-differenzi persistenti u essenzjali fl-opinjonijiet fir-rigward tal-ħtieġa tat-twaqqif ta’ sistema komuni ta’ TTF fil-livell tal-Unjoni u ġie kkonfermat li l-prinċipju ta’ taxxa armonizzata fuq it-tranżazzjonijiet finanzjarji mhux se jirċievi appoġġ unanimu fil-Kunsill fil-futur prevedibbli.
(6)
F’dawn iċ-ċirkostanzi, 11-il Stat Membru, jiġifieri il-Belġju, il-Ġermanja, l-Estonja, il-Greċja, Spanja, Franza, l-Italja, l-Awstrija, il-Portugall, is-Slovenja u s-Slovakkja, indirizzaw talbiet lill-Kummissjoni b’ittri li waslu bejn it-28 ta’ Settembru u t-23 ta’ Ottubru 2012 fejn indikaw li xtaqu li jistabbilixxu bejniethom kooperazzjoni msaħħa bejniethom fil-qasam tat-TTF. Dawn l-Istati Membri talbu li l-ambitu u l-għanijiet tal-kooperazzjoni msaħħa tkun ibbażata fuq il-proposta tal-Kummissjoni għal Direttiva tat-28 ta’ Settembru 2011. Saret ukoll referenza b’mod partikolari għall-bżonn li jiġu evitati azzjonijiet evażivi, distorsjonijiet u trasferimenti lejn ġurisdizzjonijiet oħra.
(7)
Il-kooperazzjoni msaħħa għandha tipprovdi l-qafas legali meħtieġ għall-istabbiliment ta’ sistema komuni ta’ TTF fl-Istati Membri parteċipanti u tiżgura li l-karatteristiċi bażiċi tat-taxxa jkunu armonizzati. Safejn ikun possibbli, l-inċentivi għall-arbitraġġ dwar tassazzjoni u d-distorsjonijiet bejn is-swieq finanzjarji minħabba l-allokazzjoni, kif ukoll il-possibbiltajiet għal tassazzjoni doppja jew għal nuqqas ta’ tassazzjoni, kif ukoll azzjonijiet evażivi, għandhom b’hekk jiġu evitati.
(8)
Il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 20 tat-TUE u fl-Artikoli 326 u 329 tat-TFUE huma sodisfatti.
(9)
Fil-laqgħa tal-Kunsill tad-29 ta’ Ġunju 2012 ġie stabbilit, u kkonfermat fl-10 ta’ Lulju 2012, li l-għan li tiġi adottata sistema komuni ta’ TTF ma jistax jintlaħaq fi żmien perijodu raġonevoli mill-Unjoni komplessivament. Konsegwentement, il-kondizzjoni stabbilita fl-Artikolu 20(2) tat-TUE li l-kooperazzjoni msaħħa tista’ tiġi adottata bħala l-aħħar għażla hija sodisfatta.
(10)
Il-qasam sostantiv li fih isseħħ il-kooperazzjoni msaħħa, jiġifieri l-istabbiliment ta’ sistema komuni ta’ TTF fi ħdan l-Unjoni, huwa qasam kopert mill-Artikolu 113 tat-TFUE u għalhekk kopert mit-Trattati.
(11)
Il-kooperazzjoni msaħħa fil-qasam tal-istabbiliment ta’ sistema komuni ta’ TTF għandha l-għan li tiżgura l-funzjonament korrett tas-suq intern. Fuq l-iskala ta’ din il-kooperazzjoni, hija tevita l-koeżistenza ta’ reġimi nazzjonali differenti u għalhekk frammentazzjoni bla bżonn tas-suq, kif ukoll problemi sussegwenti fil-forma ta’ distorsjonijiet tal-kompetizzjoni, devjazzjonijiet ta’ kummerċ bejn prodotti, atturi u żoni ġeografiċi, u inċentivi għal operaturi biex jevitaw it-taxxi permezz ta’ operazzjonijiet b’valur ekonomiku baxx. Dawn il-kwistjonijiet huma ta’ relevanza partikolari fil-qasam konċernat, li huwa mmarkat minn bażijiet ferm mobbli ta’ tassazzjoni. Għaldaqstant, hija tiffavorixxi l-kisba tal-objettivi tal-Unjoni, tħares l-interessi tagħha u ssaħħaħ il-proċess tal-integrazzjoni tagħha b’konformità mal-Artikolu 20(1) tat-TUE.
(12)
It-twaqqif ta’ sistema armonizzata komuni ta’ TTF mhuwiex inkluż fil-lista ta’ oqsma ta’ kompetenza esklużiva tal-Unjoni stipulati fl-Artikolu 3(1) tat-TFUE. Billi din isservi l-funzjonament tas-suq intern, b’konformità mal-Artikolu 113 tat-TFUE, hija taqa’ taħt il-kompetenzi kondiviżi tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4 tat-TFUE u għaldaqstant tinsab fi ħdan il-qafas tal-kompetenza mhux esklużiva tal-Unjoni.
(13)
Il-kooperazzjoni msaħħa fil-qasam ikkonċernat tikkonforma mat-Trattati u mal-liġi tal-Unjoni, taħt l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 326 tat-TFUE. B’konformità mat-tieni paragrafu tal-Artikolu 326 tat-TFUE, hija mhijiex se timmina s-suq intern jew il-koeżjoni ekonomika, soċjali u territorjali, u lanqas se tikkostitwixxi ostakolu jew diskriminazzjoni fil-kummerċ bejn l-Istati Membri jew toħloq distorsjoni tal-kompetizzjoni bejniethom.
(14)
Il-kooperazzjoni msaħħa fil-qasam ikkonċernat tirrispetta l-kompetenzi, drittijiet u obbligi tal-Istati Membri mhux parteċipanti, b’konformità mal-Artikolu 327 tat-TFUE. Tali sistema ma taffettwax il-possibbiltà għal Stati Membri mhux parteċipanti li jżommu jew jintroduċu TTF fuq il-bażi ta’ regoli nazzjonali mhux armonizzati. Sistema komuni ta’ TTF tattribwixxi drittijiet ta’ tassazzjoni lill-Istati Membri parteċipanti biss fuq il-bażi ta’ fatturi ta’ konnessjoni xierqa.
(15)
Suġġett għall-konformità ma’ kwalunkwe kondizzjoni ta’ parteċipazzjoni stabbilita f’din id-Deċiżjoni, il-kooperazzjoni msaħħa fil-qasam imsemmi hija miftuħa f’kull mument għall-Istati Membri kollha li jixtiequ jikkonformaw mal-atti diġà adottati fi ħdan dan il-qafas taħt l-Artikolu 328 tat-TFUE,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Ir-Renju tal-Belġju, ir-Repubblika Federali tal-Ġermanja, ir-Repubblika tal-Estonja, ir-Repubblika Ellenika, ir-Renju ta’ Spanja, ir-Repubblika Franċiża, ir-Repubblika Taljana, ir-Repubblika tal-Awstrija, ir-Repubblika Portugiża, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka huma b’dan awtorizzati li jistabbilixxu bejniethom kooperazzjoni msaħħa fil-qasam tal-istabbiliment ta’ sistema komuni ta’ taxxa fuq it-tranżazzjonijiet finanzjarji, billi japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti tat-Trattati.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Jannar 2013.