PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1194/2013
ze dne 19. listopadu 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 27. května 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodla o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) prostřednictvím nařízení (EU) č. 490/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“)
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 29. srpna 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé ze zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které požádaly o slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní i písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(7)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
B. VÝBĚR VZORKU
(8)
Jelikož k výběru vzorku vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 10. až 14. a 16. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(9)
Jedna zúčastněná strana požádala o podrobnější informace týkající se reprezentativnosti vzorků výrobců v Unii, a to jak ve fázi prozatímního výběru, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tak ve fázi konečného výběru, jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vzorek výrobců v Unii vybraných v rámci prozatímního výběru pokrýval 32,5 % výroby bionafty v Unii v období šetření. Po změnách vysvětlených ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval konečný vzorek osm společností pokrývajících 27 % výroby v Unii. Vzorek se proto považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dva výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by vzhledem ke svým vztahům s argentinskými vyvážejícími výrobci měli být ze vzorku vyřazeni. Údajné vztahy byly před uložením prozatímních opatření přezkoumány a závěry Komise byly již zveřejněny v 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(12)
Veškerá údajná spojení mezi argentinskými vyvážejícími výrobci a dvěma výše uvedenými společnostmi ve vzorku byla znovu přezkoumána a nebyla mezi nimi zjištěna žádná přímá vazba takové povahy, aby kterýkoli z těchto výrobců v Unii měl být ze vzorku vyřazen. Vzorek proto zůstal beze změny.
(13)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že postup, který Komise použila při výběru vzorku výrobců v Unii, byl chybný, jelikož Komise navrhla vzorek před zahájením šetření.
(14)
Uvedené tvrzení se zamítá. Komise nevybrala konečný vzorek dříve, než bylo zahájeno šetření, a učinila to zcela v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(15)
Jelikož nebyla předložena žádná další tvrzení nebo připomínky, potvrzuje se obsah 22. až 25. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Úvod
(16)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem, jak byl prozatímně definován, monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“ běžně označovaný jako „bionafta“).
2. Tvrzení
(17)
Jeden indonéský vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, metylester z palmového oleje (dále jen „PME“) vyráběný v Indonésii není obdobný výrobek jako metylester z řepkového oleje (dále jen „RME“) a jiné bionafty vyráběné v Unii nebo metylester ze sójového oleje (dále jen „SME“) vyráběný v Argentině, protože PME má mnohem vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP), což znamená, že před použitím v Unii se musí mísit.
(18)
Toto tvrzení se zamítá. PME vyráběný v Indonésii konkuruje bionaftě vyráběné v Unii, což není pouze RME, ale také bionafta vyráběná z palmového oleje a jiných surovin. Díky mísení s jinými druhy bionafty před použitím může být PME používán v celé Unii po celý rok stejným způsobem jako RME a SME. PME je tedy vzájemně zaměnitelný s bionaftou vyráběnou v Unii, a je proto obdobným výrobkem.
(19)
Ve 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je uvedeno tvrzení jednoho indonéského výrobce, že z oblasti působnosti tohoto řízení by měly být vyloučeny frakcionované metylestery. Tentýž výrobce uvedl tento požadavek ve svých připomínkách k poskytnutí prozatímních informací a zopakoval tak svou námitku vznesenou před poskytnutím prozatímních informací.
(20)
Výrobní odvětví Unie však toto tvrzení zpochybnilo a uvedlo, že frakcionované metylestery jsou bionaftou a měly by i nadále spadat do definice výrobku.
(21)
Na základě připomínek obdržených po prozatímní fázi se potvrzuje rozhodnutí Komise uvedené v 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Nehledě na to, že metylestery mastných kyselin mají různá čísla Chemical Abstracts Service (dále jen „CAS“), že uvedené estery se vyrábějí za pomoci různých postupů a že mohou mít různá použití, jsou frakcionované metylestery přece metylestery mastných kyselin a lze je používat jako palivo. Vzhledem k tomu, že v místě dovozu je bez chemické analýzy obtížné rozlišit jeden metylester mastné kyseliny od druhého a že v důsledku toho existuje možnost obcházení cla, je-li bionafta deklarována jako frakcionovaný metylester vyráběný z palmového oleje, toto tvrzení se i nadále zamítá.
(22)
V 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že jeden evropský dovozce metylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader (dále jen „PKE“) požádal, aby mu bylo uděleno osvobození pro koncového uživatele pro dovoz tohoto výrobku, nebo aby byl vyloučen z oblasti působnosti tohoto řízení.
(23)
Po poskytnutí prozatímních informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky týkající se uplatnění osvobození pro koncového uživatele na dovoz PKE a možnosti obcházení navrženého cla. Vyslovilo se proti tomu, aby Komise povolila uplatnění takového systému osvobození od antidumpingových cel vzhledem k zaměnitelnosti bionafty; bionafta deklarovaná pro jiné použití než jako palivo by jako palivo mohla být používána, protože má stejné fyzikální vlastnosti. PKE lze použít jako palivo; nenasycený mastný alkohol, který se z PKE získává, také může být dále zpracován na bionaftu; a možnost kontroly, již mohou uplatňovat celní orgány vůči dovozu prováděnému v rámci osvobození pro koncového uživatele, je omezená a ekonomická zátěž plynoucí z tohoto systému je značná.
(24)
Po konzultacích k této otázce a s ohledem na skutečnost, že bionafta deklarovaná pro jiné použití než jako palivo má stejné fyzikální vlastnosti jako bionafta, která má být použita jako palivo, není v daném případě vhodné povolit osvobození pro koncového uživatele pro dovoz PKE.
(25)
Jeden německý dovozce znovu zopakoval svou žádost o vyloučení výrobku a/nebo o osvobození pro koncového uživatele pro konkrétní metylester mastných kyselin vyráběný z PKE, který byl v EU určen pro jiné užití nežli jako palivo. Připomínky byly opakováním stanoviska, které bylo v prozatímní fázi zamítnuto, a nebyl předložen žádný nový důkaz, který by změnil závěr, že osvobození pro koncového uživatele by uděleno být nemělo a že PKE by měl zůstat ve stejné kategorii výrobků.
(26)
Jeden indonéský vyvážející výrobce se rovněž dovolával svého nároku na osvobození pro koncového uživatele na frakcionované metylestery a žádal o osvobození pro koncového uživatele na tento dovoz za účelem výroby nasyceného mastného alkoholu. Jak již bylo vysvětleno výše, všechny žádosti o osvobození pro koncového uživatele byly zamítnuty a argumenty vznesené touto zúčastněnou stranou uvedený závěr nezměnily.
3. Závěr
(27)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 29. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Úvodní poznámky
(28)
V 44. a 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že trhy s bionaftou jsou v Argentině a v Indonésii silně regulovány státem, a prodej na domácím trhu tudíž nebyl považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. V důsledku toho běžná hodnota obdobného výrobku musela být určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. Uvedené zjištění žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila, a proto se potvrzuje.
(29)
Běžná hodnota určená pro Argentinu i Indonésii byla v prozatímní fázi vypočtena na základě vlastních skutečných (a zaznamenaných) výrobních nákladů společností během období šetření, vzniklých prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí. Ve 45. a 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo zejména poukázáno na to, že Komise bude dále zkoumat tvrzení, že systémy rozdílné vývozní daně v Argentině a Indonésii zkreslují ceny surovin, a že zaznamenané výrobní náklady proto přiměřeně neodrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku.
(30)
Další šetření prokázalo, že systémy rozdílné vývozní daně skutečně snižují ceny hlavních surovinových vstupů na domácím trhu v Argentině a Indonésii na uměle nízkou úroveň, jak je vysvětleno dále v 35. bodě odůvodnění v případě Argentiny a v 66. bodě odůvodnění v případě Indonésie, a v důsledku toho ovlivňují náklady výrobců bionafty v obou dotčených zemích. Vzhledem k tomuto zjištění se považuje za vhodné, aby při stanovení běžné hodnoty v obou zemích bylo toto zkreslení nákladů u hlavních surovin vzato v úvahu s ohledem na zvláštní situaci, která převládá na trhu jak v Argentině, tak v Indonésii.
(31)
Tribunál rozhodl (4), že jsou-li ceny surovin regulovány takovým způsobem, že jsou na domácím trhu uměle nízké, je nutné dospět k závěru, že náklady na výrobu dotčeného výrobku byly ovlivněny narušením trhu. Tribunál konstatoval, že za takových okolností orgány Unie mohou dospět k závěru, že jeden z údajů uvedených v záznamech není možné považovat za přiměřený, a proto je možné takovou položku upravit.
(32)
Tribunál rovněž dospěl k závěru, že z čl. 2 odst. 5 prvního pododstavce základního nařízení vyplývá, že účetní údaje dotčené strany se nevezmou za základ pro výpočet běžné hodnoty, pokud se náklady spojené s výrobou šetřeného výrobku v těchto záznamech přiměřeně neodrážejí. V tomto případě se podle druhé věty uvedeného pododstavce náklady upraví nebo stanoví na základě jiných zdrojů informací, než jsou uvedené záznamy. Tyto informace mohou být získány z nákladů vynaložených jinými výrobci nebo vývozci, nebo pokud nejsou posledně uvedené informace dostupné nebo nemohou být použity, ze všech ostatních přiměřených zdrojů informací, včetně informací pocházejících z jiných reprezentativních trhů.
(33)
V prozatímních výpočtech byla k výpočtu výrobních nákladů na výrobu u vyvážejících výrobců v Argentině použita skutečná nákupní cena sójových bobů na domácím trhu a u vyvážejících výrobců v Indonésii skutečné náklady na výrobu surového palmového oleje uvedené v účetnictví.
(34)
Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že určité náklady, a sice ceny hlavní suroviny (sójového oleje a sójových bobů v Argentině a surového palmového oleje v Indonésii) jsou zkreslené, byly stanoveny na základě referenčních cen zveřejněných příslušnými orgány dotčených zemí. Tyto ceny odrážejí úroveň cen na mezinárodních trzích.
2. Argentina
2.1 Běžná hodnota
(35)
Jak bylo uvedeno výše, Komise nyní dospěla k závěru, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině zkresluje výrobní náklady výrobců bionafty v této zemi. Šetřením se zjistilo, že během období šetření byly vývozní daně na suroviny (35 % na sójové boby a 32 % na sójový olej) značně vyšší než vývozní daně na hotové výrobky (nominální sazba daně na bionaftu ve výši 20 % a skutečná sazba daně 14,58 % po zohlednění slevy na dani). Rozdíl vývozní daně u sójových bobů a bionafty během období šetření ve skutečnosti činil 20,42 procentních bodů a u sójového oleje a bionafty 17,42 procentních bodů.
(36)
Pro účely stanovení výše vývozní daně na sójové boby a sójový olej zveřejňuje argentinské ministerstvo zemědělství, živočišné výroby a rybolovu každodenně cenu FOB sójových bobů a sójového oleje - tzv. referenční cenu (5). V této referenční ceně se odráží úroveň cen na mezinárodních trzích (6) a FOB se používá při výpočtu výše vývozní daně, kterou je třeba zaplatit daňovým orgánům.
(37)
Domácí ceny však sledují trendy mezinárodních cen. Šetřením bylo zjištěno, že rozdíl mezi mezinárodní a domácí cenou sójových bobů a sójového oleje tvoří vývozní daň na tyto výrobky a další výdaje vzniklé při jejich vývozu. Domácí referenční ceny sójových bobů a sójového oleje argentinské ministerstvo zemědělství zveřejňuje také, a to jako tzv. teoretickou cenu FAS (7). Výrobci sójových bobů a sójového oleje tak získávají stejnou čistou cenu bez ohledu na to, zda prodávají na vývoz nebo pro domácí trh.
(38)
Závěrem je nutno konstatovat, že bylo zjištěno, že domácí ceny hlavní suroviny používané výrobci bionafty v Argentině jsou uměle nižší než mezinárodní ceny v důsledku zkreslení způsobeného argentinským systémem vývozní daně, a že náklady na hlavní surovinu se tudíž přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech argentinských výrobců, jichž se týká šetření ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení podle výkladu Tribunálu, jak bylo vysvětleno výše.
(39)
Komise proto rozhodla, že je třeba revidovat 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení a nebrat v úvahu skutečné náklady na sójové boby (hlavní surovinu nakupovanou a používanou při výrobě bionafty) tak, jak jsou dotčenými společnostmi zaznamenány v jejich účetních knihách, nýbrž nahradit je cenou, za jakou by tyto společnosti sójové boby nakupovaly, kdyby takové zkreslení neexistovalo.
(40)
Ke stanovení ceny, za kterou by dotčené společnosti nakupovaly sójové boby, kdyby takové zkreslení neexistovalo, Komise použila průměr referenčních cen sójových bobů uveřejněných během období šetření argentinským ministerstvem zemědělství pro účely stanovení vývozní ceny FOB Argentina (8).
(41)
Asociace argentinských vyvážejících výrobců (CARBIO) a argentinské úřady tvrdily, že úprava nákladů, které společnosti nesou, podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení je možná jen tehdy, pokud účetní záznamy, a nikoli náklady vzniklé společnostem, neodrážejí přiměřeně náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku. Uvedly, že ve skutečnosti Komise přičetla vývozní daně k cenám, které společnosti platí, když nakupují sójové boby, a tudíž zahrnují do výrobních nákladů položku, která není spojena s výrobou nebo prodejem dotčeného výrobku. Doplnily, že rozhodnutí Tribunálu ve věci „Acron“ citované v dokumentu se zveřejněnými informacemi (9) je založeno na chybném výkladu článku 2.2.1.1 antidumpingové dohody (ADA) WTO, v současnosti se proti němu podává odvolání k Soudnímu dvoru a jeho skutkové okolnosti jsou v každém případě odlišné od okolností dotčeného případu, neboť ceny surovin v Argentině nejsou „regulovány“ tak, jak je regulována cena plynu v Rusku, a nejsou zkresleny, ale jsou určovány svobodně bez jakékoli státní intervence, a proto v Argentině neexistuje taková zvláštní tržní situace, která by Komisi umožnila použít čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Prohlásily, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině neodporuje žádným pravidlům obchodování. Navíc tvrdily, že jelikož při stanovování vývozní ceny nebyly zohledněny vývozní daně, Komise neprovedla správné srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou (která bere v úvahu vývozní daně) a vývozní cenou.
Kromě toho tvrdily, že použitím mezinárodní ceny sójových bobů, jak byla stanovena na komoditní burze v Chicagu (CBOT) při určování běžné hodnoty, a nezapočtením zisků či ztrát spojených se zajišťováním na CBOT, když se určovala vývozní cena (viz níže), opět Komise neprovedla správné srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou. Navíc asociace CARBIO tvrdila, že Komise tím, že mezinárodními cenami pouze nahradila náklady zaznamenané šetřenými společnostmi, nevzala v úvahu přirozenou konkurenční výhodu argentinských výrobců. Na závěr si asociace CARBIO stěžovala na to, že Komise nepřihlédla ke skutečnosti, že není-li v Argentině v platnosti systém rozdílné vývozní daně, měla by být cena sójových bobů stanovená na CBOT mnohem nižší.
(42)
Tato tvrzení je třeba odmítnout. I když nejsou okolnosti ve věci „Acron“ stejné jako okolnosti v dotčeném případu, Tribunál stanovil právní zásadu, že pokud se náklady spojené s výrobou šetřeného výrobku přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech dotčených společností, neslouží jako základ pro výpočet běžné hodnoty. Ve věci „Acron“ se náklady přiměřeně neodrážely v záznamech dotčené společnosti, protože cena plynu byla regulována. V aktuálně projednávaném případu bylo zjištěno, že se náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech společností, neboť jsou uměle nízké v důsledku zkreslení způsobeného argentinským systémem rozdílné vývozní daně. To platí, ať už systém rozdílné vývozní daně jako takový obecně je či není v rozporu s dohodou WTO. Navíc se Komise domnívá, že Tribunál vycházel ze správného výkladu dohody ADA. Ve skutečnosti porota ve věci čínských opatření vztahujících se na brojlery z USA (10) zjistila, že ačkoli článek 2.2.1.1 dohody ADA stanovuje předpoklad, že účetní knihy a záznamy odpůrce se obvykle používají k výpočtu nákladů na výrobu, vyšetřující orgán si ponechává právo je nepoužít, pokud zjistí, že buď i) nejsou v souladu s obecně uznávanými účetními postupy, nebo ii) přiměřeně neodrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem šetřeného výrobku. Nicméně pokud se činí taková odchylka od normy, vyšetřující orgán musí vysvětlit důvody, které ho k tomuto postupu vedou. V souladu s touto interpretací, pokud jde o zkreslení způsobené systémem rozdílné vývozní daně, který vyvolává zvláštní situaci na trhu, Komise nahradila náklady na nákup hlavní suroviny v Argentině, jak je dotčené společnosti zaznamenaly, cenou, kterou by zaplatily, pokud by zjištěné zkreslení neexistovalo. Ze skutečnosti, že numericky vyjde podobný výsledek, nevyplývá, že metodika, kterou Komise použila, spočívá v pouhém přičtení vývozní daně k nákladům na surovinu. Mezinárodní ceny komodit se stanovují na základě nabídky a poptávky a neexistuje žádný důkaz toho, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině ovlivňuje ceny na komoditní burze v Chicagu. Proto veškerá tvrzení a nařčení, že použitím mezinárodních cen Komise provedla nesprávné srovnání běžné hodnoty s cenou vývozní, jsou nepodložená. Totéž platí o tvrzení, že Komise nevzala v úvahu přirozenou konkurenční výhodu argentinských výrobců, neboť nahrazení nákladů zaznamenaných společnostmi bylo odůvodněno abnormálně nízkou cenou surovin na domácím trhu, a nikoliv komparativní výhodou.
(43)
Ve 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že vzhledem k tomu, že prodej na domácím trhu nebyl považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, musela být běžná hodnota určena se započtením přiměřeného zisku ve výši 15 % v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že procentní podíl použitý Komisí k vyjádření přiměřeného zisku (15 %) při výpočtu běžné hodnoty je nereálně vysoký a představuje radikální změnu v zavedené praxi používané v řadě jiných šetření na obdobných komoditních trzích (tj. kdy byl použit zisk přibližně ve výši 5 %).
(44)
Toto tvrzení je třeba zamítnout. Především není pravda, že Komise při výpočtu běžné hodnoty systematicky používá 5 % ziskové rozpětí. Každá situace je posuzována podle své vlastní podstaty, přičemž jsou zohledňovány konkrétní okolnosti daného případu. Například u případu týkajícího se bionafty, který byl veden proti Spojeným státům v roce 2009, byla použita různá zisková rozpětí, přičemž vážený průměrný zisk značně přesahoval 15 %. Zadruhé Komise přihlédla také k výši krátkodobé a střednědobé výpůjční úrokové sazby v Argentině, jež podle údajů Světové banky činí přibližně 14 %. Zajisté je přiměřené očekávat, že při obchodování na domácích trzích s bionaftou bude dosaženo vyššího ziskového rozpětí, než jsou výpůjční náklady na kapitál. Navíc je tento zisk ještě nižší než zisk, jakého v období šetření dosahovali výrobci dotčeného výrobku, ačkoli je tato úroveň výsledkem zkreslení nákladů způsobeného rozdílnou vývozní daní a domácími cenami bionafty, jež jsou regulovány státem. Z tohoto důvodu a z důvodů vysvětlených výše se má za to, že 15 % představuje přiměřenou výši zisku, jaké může být dosaženo v poměrně novém, kapitálově náročném výrobním odvětví v Argentině.
(45)
Po poskytnutí konečných informací asociace CARBIO a argentinské úřady tvrdily, že i) odkaz na úroveň zisku ve věci USA byl neopodstatněný, ii) odkaz týkající se střednědobých úrokových sazeb nemá logiku, nikdy v minulosti nebyl použit, a pokud by mělo být takové měřítko použito, pak ne na Argentinu, neboť investice byly uskutečněny v USD společně se zahraničními subjekty, iii) zisk, který skutečně vydělali argentinští výrobci, nemohl být zohledněn vzhledem ke zvláštním okolnostem na trhu a iv) v porovnání s výrobním odvětvím v Unii dosáhl cílový zisk 11 %.
(46)
Tato tvrzení musí být odmítnuta. Komise považovala 15 % ziskové rozpětí za přiměřené pro odvětví bionafty v Argentině, protože v této zemi během období šetření šlo stále o mladé a kapitálově náročné výrobní odvětví. Odkaz na ziskové rozpětí v případu USA byl uveden, aby se vyvrátilo tvrzení, že Komise při výpočtu běžné hodnoty systematicky používá ziskové rozpětí ve výši 5 %. Odkaz na střednědobou úrokovou sazbu rovněž nebyl zamýšlen jako stanovení měřítka, ale měl otestovat přiměřenost použitého rozpětí. Totéž platí o zisku, kterého společnosti zařazené do vzorku skutečně dosáhly. Na druhé straně pokud by byl smysl určování běžné hodnoty odlišný od výpočtu cílového zisku výrobního odvětví Unie bez existence dumpingového dovozu, jakékoli srovnání těchto dvou hodnot by bylo bezpředmětné. Proto se potvrzuje 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Jeden vyvážející výrobce vyrábí bionaftu zčásti ve vlastních podnicích a zčásti u nezávislého výrobce za smluvní poplatek. Tento vyvážející výrobce požádal, aby jeho výrobní náklady byly přepočítány za použití jiného váženého průměru jeho vlastních výrobních nákladů a výrobních nákladů nezávislého výrobce, než který v prozatímní fázi použila Komise. Tato žádost byla přezkoumána a bylo shledáno, že je oprávněná, a výrobní náklady dotčené společnosti byly odpovídajícím způsobem nově vypočteny.
(48)
Komise obdržela i jiná méně významná tvrzení týkající se jednotlivých společností, avšak po změně metodiky výpočtu běžné hodnoty, jak bylo vysvětleno výše, se tato tvrzení stala bezpředmětnými. Proto se tímto potvrzují zjištění uvedená v 40. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, s úpravami vysvětlenými výše.
2.2 Vývozní cena
(49)
V 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly provedeny úpravy vývozní ceny včetně úpravy o zisk obchodníka ve spojení v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku obchodníka ve spojení v Unii ve výši 5 %. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že ziskové rozpětí 5 % pro obchodníka ve spojení v Unii je v obchodu s komoditami příliš vysoké a že by neměl být uplatněn žádný zisk nebo nižší procento zisku (do 2 % v závislosti na společnostech).
(50)
Na podporu tohoto tvrzení nebyly poskytnuty žádné důkazy. Za takových okolností byla 5 % úroveň zisku pro obchodníky ve spojení se sídlem v Unii potvrzena.
(51)
Po poskytnutí konečných informací asociace CARBIO trvá na tom, že ziskové rozpětí 5 % bylo příliš vysoké pro oblast obchodování s komoditami, a odkazuje se na studii, kterou připravila společnost KPMG výhradně pro tento účel a předložila Komisi dne 1. července 2013 po zveřejnění prozatímního nařízení. Komise usoudila, že závěry studie nejsou spolehlivé vzhledem k omezením analýzy, na niž se studie odkazovala, a která vedla k výběru omezeného počtu obchodujících společností, z nichž polovina neprodává zemědělské produkty. Proto je poskytnutý důkaz považován za nepřesvědčivý. V důsledku toho se 5 % ziskové rozpětí pro obchodníky ve spojení v EU potvrzuje.
(52)
Jeden vyvážející výrobce si stěžoval, že Komise při stanovení vývozní ceny nezohlednila tzv. výsledky zajištění, tj. zisk nebo ztráty výrobce při prodeji a nákupu budoucích smluv na dodávky sójového oleje na burze Chicago Board of Trade (CBOT). Společnost tvrdila, že zajištění je nezbytným prvkem obchodu s bionaftou vzhledem k nestálosti ceny suroviny a že čistým výnosem pro prodejce bionafty není pouze cena zaplacená kupujícím, ale také zisk (nebo ztráta) z příslušných zajišťovacích operací.
(53)
Uvedené tvrzení musí být zamítnuto, protože čl. 2 odst. 8 základního nařízení jasně stanoví, že vývozní cena je cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu, bez ohledu na jakékoli oddělené - byť související - zisky nebo ztráty spojené se zajišťovací praxí.
(54)
Jelikož k vývozním cenám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 47. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení, se změnami uvedenými výše.
2.3 Srovnání
(55)
V 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že pokud se prodej na vývoz uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo EU, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli, a pokud se ukázalo, že by za obchodní zástupce považováni být měli, byla provedena úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(56)
Jedna společnost tvrdila, že ziskové rozpětí použité Komisí jako teoretická přirážka obchodníka ve spojení se sídlem mimo EU je příliš vysoké a že přiměřenější by bylo nižší ziskové rozpětí.
(57)
Komise pečlivě přezkoumala námitky vznesené vyvážejícím výrobcem, dospěla však k závěru, že s ohledem na rozsáhlé činnosti, jež obchodníci ve spojení uskutečňují, je ziskové rozpětí 5 % považováno za přiměřené. Uvedené tvrzení proto musí být zamítnuto.
(58)
Jelikož ke srovnání nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
(59)
Všichni spolupracující argentinští vyvážející výrobci požádali, aby v případě uložení antidumpingového cla na dovoz bionafty z Argentiny existovala jediná celní sazba pro všechny spolupracující vyvážející výrobce založená na váženém průměru antidumpingového cla všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Tuto žádost podpořili tvrzením, že všichni výrobci zařazení do vzorku mají mezi sebou navzájem obchodní nebo jiná spojení, vyrábějí, prodávají, půjčují či vyměňují si bionaftu mezi sebou a často jsou výrobky různých společností společně nakládány do téže zaoceánské lodi a přepravovány do EU a celní orgány již nemohou identifikovat a rozlišit výrobky různých výrobců. Za těchto specifických okolností je, jak bylo řečeno, uložení individuálních cel neproveditelné.
(60)
Bez ohledu na to, že tato žádost pochází od všech vyvážejících výrobců, dokonce i těch, jejichž individuální dumpingové rozpětí je nižší než vážené průměrné rozpětí, a nehledě na možné zjednodušení z hlediska celních orgánů by tato žádost měla být zamítnuta. Údajné praktické obtíže by se totiž neměly používat jako omluva pro odchylku od ustanovení základního nařízení, pokud to není nevyhnutelné. V tomto případě praxe firem spočívající ve výměně, půjčování nebo jiném zaměňování dotčeného výrobku sama o sobě nečiní uložení individuálních cel neproveditelným ve smyslu čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(61)
Tři společnosti požádaly o zařazení do seznamu spolupracujících vyvážejících výrobců, aby tak mohly využít antidumpingové celní sazby pro spolupracující společnosti, jež nebyly zařazeny do vzorku, a nepodléhaly zbytkovému antidumpingovému clu pro „všechny ostatní společnosti“.
(62)
Dvě z těchto tří společností během období šetření již vyráběly bionaftu pro domácí trh nebo na základě dohod o poplatcích za zpracování pro jiné vyvážející výrobce, avšak samy do Unie nevyvážely. Třetí společnost v období šetření bionaftu nevyráběla, neboť její závod byl v té době ještě ve výstavbě.
(63)
Komise má za to, že v případě tří výše uvedených společností nejsou splněny podmínky pro to, aby mohly být považovány za spolupracující vyvážející výrobce. Týká se to nejen společnosti, která během období šetření bionaftu vůbec nevyráběla, ale i společností, které spolupracovaly s šetřením formou vyplnění formuláře pro výběr vzorku, protože v dotazníku pro výběr vzorku uvedly, že vyrábějí pro domácí trh nebo pro třetí strany, avšak že vlastním jménem bionaftu do Unie nevyvážejí.
(64)
Tato žádost musí být proto zamítnuta a na tři dotyčné společnosti by se mělo vztahovat „zbytkové“ antidumpingové clo.
(65)
S ohledem na provedené úpravy běžné hodnoty a vývozní ceny, jak bylo uvedeno výše, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, tabulka uvedená v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nahrazuje tímto a konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice EU před proclením jsou tato:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
46,7 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. a Vicentin S.A.I.C.)
49,2 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
41,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
46,8 %
Všechny ostatní společnosti
49,2 %
3. Indonésie
3.1 Běžná hodnota
(66)
Jak je uvedeno v 28. až 34. bodě odůvodnění, dospěla nyní Komise k závěru, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii zkresluje výrobní náklady výrobců bionafty v uvedené zemi, a že proto náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku se přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech indonéských výrobců, jichž se týká šetření.
(67)
Komise proto rozhodla, že je třeba revidovat 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení a nebrat v úvahu skutečné náklady na surový palmový olej (CPO), hlavní surovinu nakupovanou a používanou ve výrobě bionafty, které jsou dotčenými společnostmi zaznamenány v jejich účetních knihách, a že je třeba je nahradit cenou, za jakou by tyto společnosti CPO nakupovaly, kdyby takové zkreslení neexistovalo.
(68)
Šetření potvrdilo, že úroveň cen CPO obchodovaného na domácím trhu je výrazně nižší ve srovnání s „mezinárodní“ referenční cenou, přičemž výše rozdílu se velmi blíží vývozní dani uložené na CPO. Protože systém rozdílné vývozní daně omezuje možnosti vývozu CPO, způsobuje zároveň, že na domácím trhu je větší množství CPO, což snižuje jeho domácí ceny. Tím vzniká zvláštní situace na trhu.
(69)
Během období šetření byla sazba vývozní daně na vývoz bionafty mezi 2 % a 5 %. Ve stejném období se sazba vývozní daně na vývoz CPO pohybovala mezi 15-20 % a vývozní daň na rafinovaný, bělený, dezodorizovaný palmový olej (RBDPO) se pohybovala mezi 5 % a 18,5 %. Tyto různé celní sazby jsou uplatňovány v souladu s odpovídajícím rozmezím referenčních cen (jež sledují trendy na mezinárodních trzích a nemají nic společného s rozdíly v jakosti). Vývozní daň na palmové plody je paušálně stanovena na 40 %.
(70)
Z výše uvedených důvodů byl 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení zrevidován a náklady na hlavní surovinu (CPO) zaznamenané dotčenými společnostmi byly v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení nahrazeny referenční vývozní cenou (HPE) (11) CPO, již zveřejňují indonéské orgány a která je založena na zveřejňovaných mezinárodních cenách (Rotterdam, Malajsie a Indonésie). Tato úprava se týká CPO, který byl nakoupen od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení. Náklady vynaložené na vlastní výrobu CPO v rámci stejného právního subjektu jsou uznány, neboť nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že náklady na vlastní výrobu CPO v rámci stejného právního subjektu jsou ovlivněny zkreslením.
(71)
Všichni vyvážející výrobci z Indonésie a rovněž indonéská vláda prohlašují, že nahrazení nákladů na surový palmový olej, jak jsou uvedeny v účetních záznamech společností, referenční vývozní cenou CPO v Indonésii nejenže není přípustné podle pravidel WTO, ale ani podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, a tudíž je nezákonné. Indonéská vláda v této souvislosti tvrdila, že Komise nesprávně považovala Indonéskou republiku za zemi bez tržního hospodářství. Argumenty, které společnosti na podporu svého tvrzení předložily, lze shrnout takto. Zaprvé, Komise nesdělila jediný důvod, proč nepoužila skutečné zaznamenané náklady nebo proč tyto náklady neodrážejí přiměřeně náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, ale místo toho jednoduše oznámila, že náklady v účetních záznamech jsou v porovnání s mezinárodními cenami uměle nízké, a tudíž by měly být nahrazeny.
To je v rozporu s pravidly WTO, podle nichž je testem toho, zda určité náklady mohou být použity při výpočtu výrobních nákladů, otázka, zda jsou tyto náklady spojeny s výrobou a prodejem výrobku, a nikoli zda přiměřeně odrážejí tržní hodnotu výrobku. Zadruhé, i když čl. 2 odst. 5 základního nařízení zdánlivě umožňuje provést úpravu, uplatnění tohoto článku by se mělo omezit na situace, kdy stát přímo zasahuje do tržních mechanismů stanovováním cen na uměle nízké úrovni nebo jejich regulací v tomto směru. Nicméně v tomto konkrétním případě Komise tvrdí, že domácí cena CPO je na uměle nízké úrovni nikoli v důsledku státní regulace, ale kvůli vývozní dani uložené na CPO. I kdyby to byla pravda, jakýkoli vliv na domácí cenu může být náhodný nebo jde pouze o vedlejší účinek systému vývozní daně. Zatřetí se Komise nesprávně opírá o rozsudek ve věci „Acron“, aby zdůvodnila zákonnost úpravy nákladů na CPO. Tento rozsudek je v současné době napaden, a proto jej nelze používat jako precedens. V každém případě faktické okolnosti ve věci „Acron“ byly jiné, protože se vztahovaly k situaci, kdy ceny plynu reguloval stát, na rozdíl od cen CPO v Indonésii, které byly stanoveny svobodně na trhu. Indonéská vláda také tvrdila, že úprava podle čl. 2 odst. 5 byla provedena jen proto, aby se zvýšila dumpingová rozpětí způsobená rozdílným zdaněním.
(72)
Tvrzení, že úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení je podle pravidel WTO a/nebo pravidel EU nezákonná, musí být zamítnuto. Základní nařízení provádí antidumpingovou dohodu WTO (ADA), a má se tudíž za to, že všechna ustanovení tohoto nařízení, včetně čl. 2 odst. 5, jsou v souladu se závazky Unie vyplývajícími z dohody ADA. Na tomto místě je třeba připomenout, že čl. 2 odst. 5 základního nařízení je stejným způsobem použitelný na tržní i netržní hospodářství. Jak bylo uvedeno výše (42. bod odůvodnění), Tribunál stanovil ve věci „Acron“ právní zásadu, že pokud se náklady spojené s výrobou šetřeného výrobku neodrážejí přiměřeně v účetních záznamech společností, nepoužijí se jako základ pro výpočet běžné hodnoty a takové náklady mohou být nahrazeny náklady odrážejícími cenu stanovenou tržními mechanismy v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Skutečnost, že ve věci „Acron“ šlo o ceny, které byly regulovány státem, však nemůže být vykládána tak, že Komise nesmí použít ustanovení čl. 2 odst. 5 v případě jiných státních intervencí, které zkreslují, přímo či nepřímo, určitý trh tím, že stlačují ceny na uměle nízkou úroveň. Porota ve věci čínských opatření vztahujících se k brojlerům z USA nedávno dospěla k podobnému závěru při výkladu článku 2.2.1.1 dohody ADA. V případě CPO Komise zjistila, že náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku se neodrážejí přiměřeně v účetních záznamech dotčených společností, protože jsou uměle nízké působením indonéského systému rozdílné vývozní daně. Ze strany Komise tedy bylo zcela oprávněné, že upravila náklady na CPO podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. K tvrzení indonéské vlády je třeba uvést, že úprava podle čl. 2 odst. 5 vychází z prokázaného rozdílu mezi domácími a mezinárodními cenami CPO, a nikoli z rozdílů ve zdanění.
(73)
Dva vyvážející výrobci v Indonésii tvrdili, že Komise neprokázala, že je cena CPO na domácím trhu v Indonésii zkreslená. Argumentovali tím, že základní předpoklad Komise, že systém rozdílné vývozní daně omezuje možnost vývozu CPO, v důsledku čehož je na domácím trhu větší objem CPO, což následně snižuje jeho domácí ceny, je fakticky nesprávný, neboť surového palmového oleje (CPO) se vyváží velké množství (70 % z celkové produkce). V každém případě, i kdyby bylo možno považovat domácí trh CPO za zkreslený působením systému rozdílné vývozní daně, pak by stejným způsobem byla zkreslena i referenční vývozní cena, protože vychází z mezinárodních vývozních cen, do nichž je započtena vývozní daň. Proto nelze referenční vývozní cenu CPO použít jako vhodné cenové měřítko při stanovování nákladů na CPO.
(74)
Navzdory skutečnosti, že se surový palmový olej vyváží z Indonésie ve velkém množství, šetření odhalilo, že domácí cena CPO je uměle nízká v porovnání s mezinárodními cenami. Navíc zjištěný rozdíl v ceně se blíží vývozní dani zavedené systémem rozdílné vývozní daně. Proto lze důvodně usuzovat, že nízká cenová hladina na domácím trhu je výsledkem zkreslení vyvolaného systémem rozdílné vývozní daně. Kromě toho mezinárodní ceny komodit včetně CPO jsou určovány nabídkou a poptávkou, která odráží dynamiku tržních sil. Nebyl uveden žádný důkaz, který by naznačoval, že by tyto tržní síly přestaly působit vlivem indonéského systému rozdílné vývozní daně, nebo že by jím byly zkresleny. Proto se tvrzení, že HPE je nevhodným měřítkem, zamítá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce, u něhož bylo zjištěno, že nemá reprezentativní domácí prodej (60. bod odůvodnění prozatímního nařízení), tvrdil, že Komise chybně provedla zkoušku reprezentativnosti na základě prodeje společností ve spojení jednotlivě, a nikoli na celkovém prodeji všech společností v rámci skupiny. Uznává nicméně, že tato údajná chyba neměla žádný dopad na prozatímní zjištění učiněná k této otázce. Připomíná se, že pokud jde o tohoto vyvážejícího výrobce, zkoušce reprezentativnosti nevyhověla jednotlivě žádná ze společností ve spojení. Proto, i kdyby bylo toto tvrzení podložené, je jasné, že zkouška reprezentativnosti na základě celkového objemu domácího prodeje všech těchto společností ve spojení by, jak uznal vyvážející výrobce, nemohla ovlivnit prozatímní zjištění. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 60. až 62. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(76)
Jedna strana tvrdila, že pokud jde o 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení, byly v jejím případě použity nadhodnocené prodejní, správní a režijní náklady. Po přezkoumání tohoto tvrzení se ukázalo, že do výpočtu běžné hodnoty byly zahrnuty prodejní, správní a režijní náklady při domácím prodeji i při prodeji na vývoz. Proto byly provedeny nezbytné úpravy, aby byly použity pouze prodejní, správní a režijní náklady při domácím prodeji.
(77)
Jedna strana zpochybnila výpočet běžné hodnoty, a zejména volbu metodiky podle čl. 2 odst. 6, jak bylo uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ustanovení čl. 2 odst. 6 zmiňuje tři alternativní metodiky ke stanovení prodejních, správních a režijních nákladů v případě, že není možné použít skutečné údaje dané společnosti. Tato strana tvrdila, že zmíněné tři metodiky musí být zvažovány v pořadí, v jakém jsou uvedeny, a že by se proto mělo nejprve zvážit použití čl. 2 odst. 6 písm. a) a čl. 2 odst. 6 písm. b).
(78)
Ukázalo se, že v prozatímním nařízení byla uplatněna pouze metodika uvedená v čl. 2 odst. 6 písm. c), avšak v dalších bodech odůvodnění se podrobně uvádí, proč v tomto případě není možné použít čl. 2 odst. 6 písm. a) a čl. 2 odst. 6 písm. b).
(79)
Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) nelze použít vzhledem k tomu, že u žádné indonéské (a argentinské) společnosti zařazené do vzorku nebyly zjištěny žádné skutečné částky, neboť neprodávají v běžném obchodním styku. Proto nejsou k dispozici žádné údaje týkající se skutečných částek kteréhokoli jiného vývozce nebo výrobce (v rámci vzorku), aby bylo možné použít čl. 2 odst. 6 písm. a).
(80)
Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b) nelze použít z toho důvodu, že žádná z indonéských (a argentinských) společností v rámci vzorku neprodává výrobky ze stejné obecné skupiny výrobků v běžném obchodním styku.
(81)
Pokud jde o čl. 2 odst. 6 písm. b), tato strana rovněž tvrdila, že základní nařízení není v souladu s nařízením Světové obchodní organizace (WTO), neboť v čl. 2 odst. 6 písm. b) obsahuje požadavek, aby se prodeje uskutečňovaly v běžném obchodním styku. Avšak, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, základní nařízení provádí antidumpingovou dohodu WTO, a má se tudíž za to, že všechna ustanovení tohoto nařízení včetně čl. 2 odst. 6 jsou v souladu se závazky Unie vyplývajícími z dohody ADA a že i prodeje jsou v naprostém souladu s prvky běžného obchodního styku.
(82)
Volba spočívající v uplatnění čl. 2 odst. 6 písm. c) při použití jakékoli jiné přiměřené metody určení ziskového rozpětí se proto potvrzuje.
(83)
Některé strany dále považovaly ziskové rozpětí ve výši 15 %, které bylo použito při výpočtu běžné hodnoty, za příliš vysoké. Tvrdily, že prozatímní nařízení nevysvětluje, jak Komise tuto 15 % hodnotu vypočítala, a vyvozují z toho, že Komise převzala 15 % hodnotu ze ziskového rozpětí použitého ve výpočtech újmy. Tvrdily, že v několika jiných případech týkajících se komodit použila Komise ziskové rozpětí okolo 5 %. Některé strany navrhly, aby bylo použito ziskové rozpětí jako v případě bioetanolu ze Spojených států. Jedna strana také navrhla použití nižšího ziskového rozpětí pro prodej směsi bionafty a minerální nafty. Indonéská vláda navíc tvrdila, že dochází k duplikaci, když se cena CPO nahradí na základě čl. 2 odst. 5 základního nařízení a zároveň se použije 15 % ziskové rozpětí podle čl. 2 odst. 6 písm. c), což by odpovídalo ziskovému rozpětí na nedeformovaném trhu.
(84)
Především není pravda, že Komise při výpočtu běžné hodnoty systematicky používá 5 % ziskové rozpětí. Každá situace je posuzována podle své vlastní podstaty, přičemž jsou zohledňovány konkrétní okolnosti daného případu. Například v řízení týkajícím se bionafty, jež bylo v roce 2009 vedeno proti Spojeným státům, byla použita různá zisková rozpětí, přičemž vážený průměrný zisk značně přesahoval 15 %. Zadruhé vzhledem k tomu, že krátkodobá a střednědobá výpůjční úroková sazba v Indonésii podle údajů Světové banky je kolem 12 %, lze přiměřeně očekávat, že ziskové rozpětí v obchodování na domácím trhu bionafty by bylo vyšší než výpůjční náklady na kapitál. Odkaz na střednědobou výpůjční úrokovou sazbu není míněn jako prahová hodnota, ale jako test přiměřenosti použitého rozpětí. Zatřetí, ať už patří prodej směsi bionafty a minerální nafty do stejné obecné skupiny zboží, čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, jak bylo již uvedeno v 80. bodě odůvodnění, že takový prodej by se měl uskutečňovat v běžném obchodním styku. Protože prodej bionafty na domácím trhu nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku, pak ani prodej směsi bionafty s minerální naftou logicky nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku. Z těchto důvodů a z důvodů vysvětlených výše je 15 % zisk přiměřenou mírou, jaké lze dosáhnout v poměrně novém, kapitálově náročném výrobním odvětví v Indonésii. Indonéskou vládou předložený argument týkající se duplikačního účinku nelze přijmout, neboť cenová úprava podle čl. 2 odst. 5 a přiměřený zisk podle čl. 2 odst. 6 písm. c) jsou dvě zcela odlišné věci. Proto se potvrzuje 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jedna strana prohlásila, že jelikož referenční vývozní cena CPO zahrnuje náklady na dopravu do zahraničí a smyslem úpravy domácí ceny CPO na úroveň mezinárodní ceny CPO je dosáhnou nezkreslené výše domácí ceny CPO, měla by být referenční vývozní cena CPO upravena směrem dolů tak, aby se vyloučily náklady na dopravu do zahraničí.
(86)
Uvedené tvrzení musí být zamítnuto. Komise zvažovala řadu alternativ při výběru nejvhodnější ceny, která by měla být použita jako mezinárodní referenční cena. Je třeba připomenout, že samy indonéské úřady používají referenční vývozní cenu jako měřítko pro stanovení úrovně zkreslení nákladů na výrobu bionafty v Indonésii.
(87)
Dvě strany předložily námitku, že Komise nevzala v úvahu, že vyrábějí „bionaftu ze suroviny, která je odlišná od CPO, tzn. z destilátu palmových mastných kyselin („PFAD“), rafinovaného palmového oleje („RPO“) a rafinovaného palmového stearinu („RST“). Vzhledem k tomu, že nebyla brána v úvahu skutečná surovina, kterou strany používají při výrobě bionafty, byla úprava nákladů na CPO (popsaná v 70. bodě odůvodnění) uplatněna na nesprávnou surovinu, a tudíž vedla k nesprávnému určení výše běžné hodnoty.
(88)
Uvedená tvrzení musí být zamítnuta. Je třeba zdůraznit, že Komise nahradila pouze cenu surového palmového oleje od dodavatelů, kteří jsou i nejsou ve spojení, zakoupeného na výrobu bionafty. Pokud jde o vedlejší produkty, jako jsou PFAD, RPO a RST, které vznikají při zpracování zakoupeného CPO a které jsou dále zpracovávány při výrobě bionafty, žádné úpravy nebyly použity.
(89)
Tři strany tvrdily, že Komise neuznala, že by se s jejich nákupem CPO od společností ve spojení mělo zacházet stejně jako s vnitropodnikovou výrobou, a tudíž by na něj neměla být uplatněna žádná úprava podle čl. 2 odst. 5 (jak bylo vysvětleno v 70. bodě odůvodnění). Strany tvrdí, že transakce uvnitř skupiny se uskutečnila za obvyklých tržních podmínek, a náklady na ni by tudíž neměly být upraveny nebo nahrazeny mezinárodní cenou. Navíc jeden vyvážející výrobce tvrdil, že početně zjištěná běžná hodnota by se měla během období šetření počítat jednou za měsíc.
(90)
Protože cenu při vnitřním převodu nelze spolehlivě posoudit, Komise standardně ověřuje, zda transakce mezi stranami ve spojení skutečně proběhly za obvyklých tržních podmínek. Za tím účelem Komise porovnává cenu použitou mezi stranami ve spojení se základní tržní cenou. Protože základní cena na domácím trhu je zkreslena, Komise nemůže takové ověření provést. Proto Komise musí nahradit tuto málo hodnověrnou cenu cenou přiměřenou, která by byla použitelná za obvyklých tržních podmínek v nezkresleném tržním prostředí. V tomto případě mezinárodní cenou. Pokud jde o požadavek na měsíční frekvenci výpočtů, jimiž se zjišťuje běžná hodnota, poskytnuté a ověřené informace nejsou dostatečně podrobné, aby takový výpočet umožňovaly. Oba požadavky se proto zamítají.
(91)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že náklady na CPO vlastní výroby v rámci téhož právního subjektu by měly rovněž být upraveny podle č. 2 odst. 5 základního nařízení, protože jsou také ovlivněny zkreslením způsobeným systémem rozdílné vývozní daně.
(92)
Uvedené tvrzení musí být zamítnuto. I když surovina prochází při procesu výroby bionafty různými stadii rafinace/zpracování, náklady na tato výrobní stadia lze považovat za hodnověrné, pokud jsou uskutečněny v rámci téhož právního subjektu, a otázka nehodnověrné ceny převodů, jak byla popsána výše, vůbec nevyvstane.
(93)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise by měla z početně zjištěné běžné hodnoty odečíst tzv. cenové úpravy. Uvedené tvrzení nelze přijmout. Početně zjištěná běžná hodnota byla odvozena z nákladů. Proto by bylo nepatřičné činit jakékoli úpravy na základě úvah o ceně.
3.2 Vývozní cena
(94)
Jedna strana zpochybnila stanovení vývozní ceny, přičemž tvrdila, že by měly být zohledněny zajišťovací zisky a ztráty, a poukázala na údajně nekonzistentní postup účtování zajišťovacích zisků a ztrát z bionafty.
(95)
Tvrzení, že by měla být zohledněny zajišťovací zisky a ztráty, musí být zamítnuto. V čl. 2 odst. 8 základního nařízení je jasně stanoveno, že vývozní cena je cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit za výrobek prodaný za účelem vývozu, bez ohledu na jakékoli oddělené - byť související - zisky nebo ztráty spojené se zajišťovací praxí. Proto se potvrzuje metodika uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(96)
Komise uznává, že v prozatímní fázi došlo u jedné strany k nekonzistentnímu postupu účtování zajišťovacích zisků a ztrát z bionafty. Toto tvrzení je přijato a byly provedeny nezbytné úpravy.
(97)
Pokud jde o 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení, jedna strana tvrdila, že 5 % ziskové rozpětí použité u obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii vede ve svých důsledcích k nadměrnému kapitálovému výnosu a nadhodnocuje zisk, jehož obvykle při prodeji bionafty dosahují obchodníci, kteří nejsou ve spojení. Tvrdí, že typický kapitálový výnos odpovídá ziskovému rozpětí ve výši 1,3-1,8 %.
(98)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vzhledem k tomu, že obchodní společnosti jsou podniky působící v oblasti služeb bez významných kapitálových investic, což činí výše uvedené tvrzení týkající se kapitálového výnosu bezpředmětným, Komise uvedené tvrzení zamítá a považuje 5 % ziskové rozpětí v tomto případě za přiměřené. Potvrzuje se proto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(99)
Pokud jde o 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, jedna strana tvrdila, že k vývozní ceně by měla být připočtena prémie účtovaná u bionafty v rámci „dvojnásobného započtení“ vzhledem k tomu, že se jedná o pouhé provádění italského zákona.
(100)
I kdyby Komise toto tvrzení přijala a připočetla tyto prémie k vývozní ceně, musely by tyto prémie být opět odečteny podle čl. 2 odst. 10 písm. k), aby bylo možno porovnat vývozní cenu s běžnou hodnotou při náležitém zohlednění rozdílů, jež ovlivňují srovnatelnost cen. Jelikož v Indonésii žádná prémie za dvojnásobné započtení u bionafty neexistuje, vyšší vývozní cena v Itálii by proto nebyla přímo srovnatelná. Uvedené tvrzení se proto zamítá a 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(101)
Po poskytnutí konečných informací tato strana zopakovala svůj požadavek. Nepředložila však žádné další podstatné argumenty, které by změnily posouzení Komise. Z tohoto důvodu se potvrzuje 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(102)
Po poskytnutí konečných informací několik vyvážejících výrobců upozornilo Komisi na údajné administrativní chyby ve výpočtech týkajících se dumpingu. Uvedená tvrzení byla prošetřena a v případech, kde byla opodstatněná, byly provedeny opravy výpočtů.
3.3 Srovnání
(103)
Jelikož ke srovnání nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 70. až 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Dumpingová rozpětí
(104)
S ohledem na provedené úpravy v běžné hodnotě a vývozní ceně, jak jsou popsány v bodech odůvodnění výše, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF s dodáním na hranice EU před proclením jsou tato:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan a PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
Ostatní spolupracující společnosti
20,1 %
Všechny ostatní společnosti
23,3 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(105)
Prozatímní nařízení v 80. až 82. bodě odůvodnění definovalo výrobní odvětví Unie a potvrdilo, že z definice výrobního odvětví Unie byly vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, tj. že dovážely podstatně více bionafty z dotčených zemí, než samy vyráběly.
(106)
Další dvě společnosti byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly.
(107)
Po zveřejnění prozatímního nařízení byly obdrženy připomínky, že z definice výrobního odvětví Unie by měly být vyloučeny další společnosti kvůli dovozu bionafty z dotčených zemí a také z důvodu jejich vztahů k vyvážejícím výrobcům v Argentině a Indonésii, kteří se tak chrání před nepříznivými důsledky dumpingu.
(108)
Uvedené připomínky byly zamítnuty. Po analýze tvrzení týkajícího se vztahu mezi vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie bylo zjištěno, že určitá holdingová společnost měla v držení akcie jak jednoho argentinského vyvážejícího výrobce, tak jednoho výrobce v Unii.
(109)
Zaprvé bylo zjištěno, že tyto společnosti spolu navzájem otevřeně soutěží o stejné zákazníky na unijním trhu, čímž prokazují, že tento vztah neměl žádný vliv na obchodní praktiky ani argentinského vyvážejícího výrobce, ani výrobce z Unie.
(110)
Po poskytnutí konečných informací požadovala zúčastněná strana informaci o závěru Komise, že argentinští vývozci a výrobní odvětví Unie soutěží o stejné zákazníky na evropském trhu. Tato skutečnost se ukázala při šetření unijních výrobců a argentinských vývozců a nebyl poskytnut žádný důkaz, který by doložil obvinění, že se argentinští vývozci a evropští výrobci dohodli, že nebudou soutěžit na trhu s bionaftou pro koncové uživatele. Počet koncových uživatelů je relativně malý a jsou jimi hlavně velké ropné rafinérie, které nakupují jak od unijních výrobců, tak od dovozců.
(111)
Zadruhé bylo zjištěno, že hlavní zájem výrobce z Unie zmíněného v 108. bodě odůvodnění spočívá v Unii, konkrétně ve výrobě v Unii, v obchodních činnostech s touto výrobou spojených a také v oblasti výzkumu. Z toho vyplynul závěr, že výše zmíněný vztah není jako takový důvodem k vyloučení této společnosti z definice výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(112)
Skutečnost, že některá výrobní odvětví Unie dovážela bionaftu z dotčených zemí, není sama o sobě dostatečným důvodem pro změnu definice výrobního odvětví Unie. Jak bylo vysvětleno v prozatímním nařízení, dovoz výrobního odvětví Unie z dotčených zemí byl prováděn v sebeobraně. Navíc bylo zjištěno, že hlavní zájem některých výrobců z Unie, kteří dováželi z dotčených zemí, zůstával v Unii - tyto společnosti vyráběly větší objem pro trh v Unii, nežli vyvážely, a jejich výzkumné činnosti probíhaly na území Unie.
(113)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že výrobní odvětví Unie by mělo zahrnovat také ty společnosti, které nakupovaly bionaftu a mísily ji s minerální naftou, neboť tyto směsi jsou rovněž dotčeným výrobkem. Toto tvrzení se zamítá. Dotčeným výrobkem je bionafta, v čisté formě nebo obsažená ve směsi. Výrobci dotčeného výrobku jsou proto výrobci bionafty, a nikoli společnosti, jež míchají bionaftu s minerální naftou.
(114)
Proto se potvrzuje definice výrobního odvětví Unie, jak je uvedena v 80. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a stejně tak i objem výroby během období šetření, jak je uveden v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(115)
Po poskytnutí prozatímních informací provedlo výrobní odvětví Unie menší opravu, pokud jde o jeho prodeje za rok 2009, čímž došlo k úpravě spotřeby v Unii za uvedený rok. Touto opravou se nezměnil ani trend, ani závěry učiněné na základě údajů, jež obsahovalo prozatímní nařízení. Opravená tabulka 1 je uvedena níže. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Tuny
11 151 172
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj: Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(116)
V 88. až 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise určila, že byly splněny podmínky pro provedení souhrnného posouzení účinků dovozu z Argentiny a Indonésie. To bylo zpochybněno jednou zúčastněnou stranou, která uvedla, že PME z Indonésie nekonkuruje bionaftě vyrobené v Unii na stejném základě jako SME z Argentiny a že PME je levnější než bionafta vyrobená v Unii proto, že výchozí surovina pro její výrobu je levnější v Indonésii než v Unii.
(117)
Uvedené námitky se zamítají. SME i PME se do Unie dovážejí a v Unii se rovněž vyrábějí a před jejich prodejem nebo mísením s minerální naftou jsou míseny s RME a jinými druhy bionafty vyráběnými v Unii. Subjekty, které mísení provádějí, si mohou zvolit, zda za účelem výroby konečného výrobku nakoupí bionaftu z různých surovin a různého původu, a to na základě tržních a klimatických podmínek existujících v průběhu roku. PME se prodává ve větším množství v letních měsících a v menším množství během zimních měsíců, stále však konkuruje RME a bionaftě vyrobené v Unii a rovněž SME z Argentiny.
(118)
Proto se potvrzuje 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí, jeho cena a podíl na trhu
(119)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila údaje o dovozu uvedené v tabulce 2 prozatímního nařízení a uvedla, že dovoz z Indonésie byl mnohem nižší, než se udává v tabulce. Údaje o dovozu obsažené v tabulce 2 vycházely z údajů Eurostatu, jež byly pečlivě prověřeny, a bylo zjištěno, že jsou správné a v souladu s údaji shromážděnými od indonéských vývozců. Bionafta je poměrně nový výrobek a kódy celní nomenklatury používané u dovozu bionafty se v posledních letech měnily. Při čerpání údajů z Eurostatu musí být proto použity kódy používané v dané době, aby se zajistila přesnost údajů. Tím se vysvětluje, proč údaje čerpané touto zúčastněnou stranou nejsou úplné a ukazují na nižší vývoz, než úplné údaje předložené v tabulce 2.
(120)
V důsledku menší změny ve spotřebě Unie provedené v tabulce 1 se také podíl na trhu za rok 2009 u Argentiny v tabulce 2 poněkud změnil, kdežto u Indonésie k žádné změně nedošlo. Trendy, jež tyto údaje ukazují, ani závěry, které z nich byly vyvozeny, se tím nemění. Podíl na trhu je opraven níže:
2009
2010
2011
Období šetření
Dovoz z Argentiny
Podíl na trhu
7,7 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Zdroj: Eurostat.
5. Cenové podbízení
(121)
Jak bylo uvedeno v 94. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za účelem zjištění cenového podbízení byla cena dovozu z Argentiny a Indonésie srovnána s prodejní cenou výrobního odvětví v Unii, přičemž byly použity údaje od společností zařazených do vzorku. Při tomto srovnání byla z výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením vyloučena bionafta dovážená výrobním odvětvím Unie za účelem dalšího prodeje.
(122)
Zúčastněné strany poukázaly na to, že použitá metodika, tj. srovnání na základě filtrovatelnosti při nízkých teplotách (dále jen „CFPP“), nebyla stejná jako metodika použitá při předchozím antidumpingovém šetření, které se týkalo bionafty z USA, kdy bylo provedeno srovnání podle suroviny.
(123)
Na rozdíl od vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii neprodává výrobní odvětví Unie bionaftu vyrobenou z jedné suroviny, ale mísí několik surovin dohromady k výrobě konečné bionafty, která se prodává. Konečný zákazník nezná a ani ho nezajímá složení toho, co kupuje, jakmile výrobek splňuje požadovanou CFPP. Co je pro zákazníka důležité, je CFPP, bez ohledu na to, jaké suroviny byly použity. Za těchto okolností se považovalo za vhodné provést při tomto řízení cenové srovnání na základě CFPP.
(124)
U dovozů z Indonésie, kde CFPP má hodnotu 13 nebo vyšší, byla provedena úprava, tj. rozdíl v ceně mezi prodejem bionafty s CFPP o hodnotě 13 uskutečňovaným výrobním odvětvím Unie a prodejem bionafty s CFPP o hodnotě 0 uskutečňovaným výrobním odvětvím Unie, s cílem porovnat bionaftu s CFPP o hodnotě 13 a vyšší z Indonésie s bionaftou s CFPP o hodnotě 0 vyráběnou a mísenou v Unii. Jeden indonéský vyvážející výrobce poukázal na to, že prodeje bionafty s CFPP o hodnotě 13 uskutečňované výrobním odvětvím Unie jsou prováděny v malých množstvích na jednu transakci, a tyto ceny by proto měly být srovnávány s podobně velkými transakcemi s bionaftou s CFPP o hodnotě 0. Při kontrole transakcí s bionaftou s CFPP o hodnotě 0 zahrnujících podobné množství na jednu transakci byl zjištěný rozdíl v ceně v souladu s rozdílem při posuzování všech transakcí s bionaftou s CFPP o hodnotě 0, přičemž rozdíly v ceně byly vyšší i nižší než průměrný cenový rozdíl. V důsledku toho nedošlo k žádné změně v úrovni cenového podbízení, která byla zjištěna v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(125)
Jeden indonéský vyvážející výrobce požadoval, aby Komise zveřejnila plná kontrolní čísla výrobku (PCN) u směsí, které prodává výrobní odvětví Unie - podíly každé suroviny v prodeji, který výrobní odvětví Unie uskutečnilo ze své vlastní výroby. Vzhledem k tomu, že porovnání pro účely stanovení újmy bylo provedeno výhradně na základě filtrovatelnosti při nízkých teplotách, byla tato žádost zamítnuta.
(126)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že existuje rozdíl mezi cenou bionafty, která splňuje kritéria stanovená ve směrnici o energii z obnovitelných zdrojů (dále jen „certifikovaná podle směrnice RED“), a bionafty, která tato kritéria nesplňuje. Tvrdila, že vzhledem k tomu, že v případě dovozu z Indonésie se nejednalo o bionaftu certifikovanou podle směrnice RED a že cena bionafty certifikované podle směrnice RED byla vyšší, měla by být provedena úprava.
(127)
Uvedené tvrzení bylo zamítnuto. Téměř veškerý dovoz z Indonésie v období šetření se týkal bionafty certifikované podle směrnice RED. V každém případě členské státy provedly kritéria udržitelnosti stanovená ve směrnici RED do svého vnitrostátního práva až v průběhu roku 2012, takže to, zda se jednalo o bionaftu certifikovanou podle směrnice RED, či nikoli, nemělo po většinu období šetření žádný vliv.
(128)
Po poskytnutí konečných informací se jeden indonéský vyvážející výrobce vyjádřil k výpočtům cenového podbízení a požadoval, aby se PME dovážený z Indonésie porovnával se všemi prodeji výrobního odvětví Unie. Ve skutečnosti se při výpočtu podbízení porovnával prodej PME z Indonésie se všemi prodeji PME výrobního odvětví Unie s CFPP0, přičemž cena dovozů PME z Indonésie byla navýšena o cenový faktor vypočítaný srovnáním prodejů PME s CFPP0 výrobního odvětví Unie s prodeji PME s CFPP13. Požadavek byl proto zamítnut. Tvrzení téže zúčastněné strany, že výpočet újmy zahrnuje dovezený výrobek, je fakticky nesprávné, a proto se zamítá. V každém případě dovezená bionafta a bionafta vyrobená v Unii byly smíseny a prodány za stejnou cenu jako směsi, které neobsahovaly žádnou dovezenou bionaftu.
(129)
Jeden indonéský vyvážející výrobce také zpochybnil výpočet nákladů po dovozu. Tyto náklady ale byly ověřeny odečtením nákladů na přepravu do cílového místa od skutečných nákladů na dovoz bionafty a žádná změna nebyla potřeba.
6. Makroekonomické ukazatele
(130)
Jak bylo uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na základě získaných údajů, které zahrnují celé výrobní odvětví Unie, byly analyzovány tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(131)
Po poskytnutí prozatímních informací výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že údaje týkající se kapacity, jež byly použity v tabulce 4 prozatímního nařízení, zahrnovaly kapacitu, která nebyla demontována, ale nebyla v takovém stavu, aby ji v období šetření nebo v předchozích letech bylo možno využít k výrobě bionafty. Odděleně určilo tuto kapacitu jako „nevyužitou kapacitu“, která by neměla být započítána jako využitelná kapacita. Údaje o využití kapacity uvedené v tabulce 4 byly proto podhodnoceny. Po podrobném přezkoumání těchto opětovně předložených údajů byly tyto údaje přijaty a upravená tabulka 4 je uvedena níže. Míra využití kapacity, která podle údajů uvedených v prozatímním nařízení činila 43 % až 41 %, nyní činila 46 % až 55 %. Výrobní odvětví Unie opravilo rovněž údaje o výrobě v roce 2009, jsou uvedeny v této tabulce:
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
18 856 000
18 583 000
16 017 000
16 329 500
Index 2009 = 100
100
99
85
87
Objem výroby (v tunách)
8 729 493
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
46 %
50 %
53 %
55 %
Index 2009 = 100
100
109
115
120
(132)
V 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly analyzovány údaje týkající se využití kapacity v předcházejícím období a bylo konstatováno, že výroba se zvyšovala, avšak kapacita zůstala stabilní. S ohledem na revidované údaje se výroba ve stejném období opět zvyšuje, avšak využitelná kapacita se snížila. To ukazuje, že výrobní odvětví Unie vystavené zvýšenému dovozu z Argentiny a Indonésie snižovalo využitelnou kapacitu a reagovalo tak na signály trhu. Tyto revidované údaje jsou nyní více v souladu s veřejnými prohlášeními výrobního odvětví Unie a výrobců v Unii, kteří uváděli, že během posuzovaného období byla výroba v několika závodech zastavena a že nebylo možno okamžitě použít dříve instalovanou kapacitu nebo ji bylo možno využít pouze za cenu významných dalších investic.
(133)
Několik zúčastněných stran zpochybnilo upravenou kapacitu a údaje o využití kapacity. Avšak žádná ze zúčastněných stran nepředložila nějakou alternativu. Revize je založena na upravených údajích o kapacitě, které poskytl žadatel a jež pokrývají celé výrobní odvětví Unie. Revidované údaje jsou opatřeny odkazy na veřejně dostupné údaje týkající se zejména nevyužité kapacity a kapacity výrobců, kteří zastavili provoz kvůli finančním potížím. Jak bylo vysvětleno výše v oddílu 6 „Makroekonomické ukazatele“, revidované údaje poskytují mnohem přesnější soubor údajů o kapacitě, která je k dispozici pro výrobu bionafty během posuzovaného období, nežli byly údaje původně poskytnuté a zveřejněné v prozatímním nařízení.
(134)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že výrobní odvětví Unie nebylo poškozeno, jelikož objemy výroby rostly v souladu se spotřebou. Tato námitka se zamítá, protože jiné důležité ukazatele újmy jasně nasvědčují, že k újmě došlo, zejména ke ztrátě podílu na trhu ve prospěch dovozu z dotčených zemí a k trendu k nižší ziskovosti vedoucímu ke ztrátám.
(135)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie nebylo poškozeno, porovnáme-li trendy pouze od roku 2011 do konce období šetření na rozdíl od porovnání trendů v období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (tj. posuzované období). Vzhledem k tomu, že období šetření zahrnuje polovinu roku 2011, není srovnání mezi rokem 2011 a obdobím šetření přesné. Navíc, má-li mít nějaké srovnání smysl, je nezbytné zkoumat trendy významné pro posouzení újmy během období, které je dosti dlouhé, jak bylo provedeno v tomto případě. Toto tvrzení se proto zamítá.
(136)
Stejná zúčastněná strana poukázala na to, že Komise v prozatímním nařízení nezveřejnila celkovou hodnotu prodeje výrobního odvětví Unie, a žádala, aby tento údaj byl zveřejněn. Zkoumány byly všechny relevantní činitele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení umožňující plně posoudit újmu. Údaje týkající se hodnoty prodeje byly shromážděny od společností zařazených do vzorku, jež byly reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie, a byly ověřeny.
(137)
Stejná strana poukázala také na to, že výrobní odvětví Unie bylo schopno zvýšit zaměstnanost, a že proto v období šetření nedošlo k žádnému negativnímu účinku na výrobní odvětví Unie.
(138)
Jak bylo však vysvětleno ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je zaměstnanost v tomto kapitálově náročném výrobním odvětví poměrně nízká. I menší změny v počtu zaměstnaných mohou proto způsobit velké změny indexovaných údajů. Zvýšení celkové zaměstnanosti nepopírá újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, kterou dokládají jiné ukazatele.
(139)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 103. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Mikroekonomické ukazatele
(140)
Jak bylo uvedeno ve 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na základě údajů, jež byly ověřeny u výrobců Unie zařazených do vzorku, byly analyzovány tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(141)
Jelikož nebyly vzneseny žádné relevantní připomínky, potvrzuje se 111. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8. Závěr ohledně újmy
(142)
Několik stran vyjádřilo nesouhlas se závěrem ohledně újmy předloženým v prozatímním nařízení na základě toho, že v době mezi rokem 2011 a obdobím šetření se některé ukazatele zřejmě zlepšily. Je sice pravda, že některé ukazatele mezi rokem 2011 a obdobím šetření vykazovaly vzestupnou tendenci (např. výroba a prodej), avšak výrobní odvětví se v tomto období nebylo schopno vyrovnat s růstem nákladů, jak bylo uvedeno ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. To mělo za následek další zhoršení postavení výrobního odvětví, a to ze ztráty ve výši 0,2 % v roce 2011 ke ztrátě ve výši 2,5 % v období šetření. Proto se má za to, že i kdyby se analýza újmy měla omezit na období od roku 2011 do konce období šetření, bylo by přesto zjištěno, že výrobní odvětví utrpělo podstatnou újmu.
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 118. až 120. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinek dumpingového dovozu
(144)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovoz z Argentiny nemohl být příčinou újmy, jelikož objem dovozu od roku 2010 do konce období šetření zůstal stabilní a od roku 2011 do konce období šetření mírně poklesl.
(145)
Tyto údaje byly převzaty z tabulky 2 prozatímního nařízení a jsou přesné. Analýza Komise se však týká doby od začátku posuzovaného období do konce období šetření a podle těchto údajů dovoz vzrostl o 48 % při růstu podílu na trhu o 41 %. Navíc, jak bylo vysvětleno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl zohledněn nejen dovoz z Argentiny, ale také dovoz z Indonésie.
(146)
Pokud jde o meziroční srovnání cen, stejná zúčastněná strana poukázala na to, že ceny dovozu z Argentiny rostly rychleji než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Dovoz z Argentiny se však stále podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, což by vysvětlovalo, proč ceny Unie nemohly růst tak rychle.
(147)
Jelikož k účinku dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinek jiných činitelů
2.1 Dovoz z jiných třetích zemí nežli ze zemí dotčených
(148)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se závěr, že dovoz z jiných zemí nezpůsobil újmu, jak je uvedeno v 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(149)
Po uplatnění čl. 2 odst. 5, jak je uvedeno v 38. a 70. bodě odůvodnění výše, nebyl zjištěn žádný nedumpingový dovoz z dotčených zemí. Proto se potvrzuje 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Jiní výrobci v Unii
(150)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dovoz výrobního odvětví Unie
(151)
Jak bylo uvedeno v 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie v posuzovaném období dováželo značné množství bionafty z dotčených zemí, až 60 % veškerého dovozu v období šetření pocházelo z těchto zemí.
(152)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tento dovoz zdaleka nebyl prováděn v sebeobraně, nýbrž že byl součástí „pečlivě uvážené dlouhodobé strategie“ výrobního odvětví Unie, a sice investovat do Argentiny a získávat odtud bionaftu.
(153)
Uvedla rovněž, že nikdy nebylo ekonomicky odůvodněné dovážet do Unie sójový olej a zpracovávat ho na bionaftu v rámci Unie a že jediný ekonomicky proveditelný způsob je zpracovávat sójový olej v Argentině a vyvážet hotovou bionaftu.
(154)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Nebyly poskytnuty žádné důkazy o takové „dlouhodobé strategii“ a výrobní odvětví Unie to popřelo. Je jasné, že kdyby strategií výrobního průmyslu Unie bylo nahradit svou výrobu bionafty výrobou v Argentině a dovážet hotový výrobek, bylo by pak nesmyslné a nelogické podávat proti takovému dovozu stížnost.
(155)
Jedna zúčastněná strana znovu zopakovala, že dovoz bionafty výrobním odvětvím Unie, který byl uskutečněn v sebeobraně, byl ve skutečnosti součástí dlouhodobé obchodní strategie. Toto nařčení bylo zamítnuto jako neopodstatněné. Existenci takové strategie nepodporovaly žádné důkazy, jen nepodložená tvrzení. Také se zdá nelogické, že by dotčení výrobci z Unie podporovali žadatele a v některých případech navýšili svou kapacitu v Unii a zároveň by své výrobní potřeby ze strategických důvodů pokrývali dovozem.
(156)
Stejná zúčastněná strana také prohlašovala, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu by měl být vypočítán tak, že se započítá i dovoz uskutečněný v sebeobraně. Tento návrh byl zamítnut, protože výpočty podílu na trhu musí odrážet prodej zboží, které výrobní odvětví Unie samo vyrobí, a ne jeho obchodní aktivity s konečným výrobkem motivované rostoucím objemem dumpingových dovozů.
(157)
Výrobní odvětví Unie rovněž sdělilo, že v předchozích letech dovoz sójového oleje - a palmového oleje - ke zpracování na bionaftu byl ekonomicky životaschopný. Zúčastněná strana neposkytla žádný důkaz o opaku. Jen díky narušujícímu účinku rozdílné vývozní daně, která činí vývoz bionafty levnějším než dovoz suroviny, se dovoz hotového výrobku stává ekonomicky citlivým.
(158)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tento dovoz způsobil újmu pouze proto, že výrobní odvětví Unie mělo kapacitu pro mísení SME z Argentiny a PME z Indonésie s bionaftou vyrobenou v Unii za účelem dalšího prodeje naftovým rafinériím. Toto tvrzení není pravdivé. Mísení je jednoduchý postup, který jsou mnohé obchodní společnosti schopny provádět ve svých skladovacích zásobnících. Nebyl předložen žádný důkaz, že takové mísení jsou schopni provádět pouze výrobci v Unii, a toto tvrzení jako takové bylo zamítnuto.
(159)
Jeden indonéský vyvážející výrobce dále tvrdil, že dovoz, který uskutečnilo výrobní odvětví Unie, nebyl činěn v sebeobraně, a srovnal údaje za kalendářní rok 2011 s údaji za období šetření, které zahrnovalo šest měsíců stejného roku. Srovnání mezi těmito údaji proto není přesné, jelikož není možné rozdělit období šetření na dvě poloviny. Tento argument byl proto zamítnut.
(160)
Jelikož k vývozu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 132. až 136. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5 Kapacita výrobního odvětví Unie
(161)
Ve 137. až 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo poukázáno na to, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity výrobního odvětví Unie na nízké úrovni, avšak že situace společností zařazených do vzorku se během tohoto období zhoršovala, přičemž využití jejich kapacity se nicméně v takovém rozsahu nesnižovalo.
(162)
Byl proto učiněn prozatímní závěr, že nízká míra využití kapacity, jakožto trvalý jev, nezapříčinila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Jedna zúčastněná strana vznesla připomínku k údajům uvedeným v prozatímním nařízení a poukázala na to, že i kdyby vůbec žádný dovoz neexistoval, využití kapacity výrobního odvětví Unie během období šetření by dosáhlo pouze 53 %. Poukázala rovněž na růst výrobní kapacity od roku 2009 do konce období šetření, který vedl ke snížení využití kapacity v posuzovaném období.
(164)
Tato zúčastněná strana však nepředložila žádný důkaz, z něhož by vyplývalo, že toto nízké využití kapacity způsobilo tak velkou újmu, aby narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zhoršením situace výrobního odvětví Unie. Fixní náklady tvoří jen malou část (přibližně 5 %) celkových výrobních nákladů, z čehož vyplývá, že nízké využití kapacity bylo pouze jedním z činitelů újmy, avšak nikoli činitelem rozhodujícím. Jednou z příčin této nízké míry využití kapacity je i skutečnost, že výrobní odvětví Unie v důsledku konkrétní situace na trhu samo dováželo hotový výrobek.
(165)
Po vložení revidovaných údajů týkajících se kapacity a jejího využití se navíc ukázalo, že v posuzovaném období výrobní odvětví Unie svou kapacitu snížilo a zvýšilo využití kapacity ze 46 % na 55 %. Z toho vyplývá, že při neexistenci dumpingového dovozu by využití kapacity výrobního odvětví Unie bylo značně vyšší než výše uvedených 53 %.
(166)
Po poskytnutí konečných informací několik zúčastněných stran zpochybnilo závěr, že nízké využití kapacity nebylo rozhodujícím faktorem způsobujícím újmu. Tvrdily, že fixní náklady v odvětví bionafty byly mnohem vyšší, než představuje nízká procentuální hodnota uvedená výše. Avšak toto své tvrzení nepodpořily žádnými důkazy. Proto bylo zamítnuto. V každém případě fixní náklady nemají žádný vztah k míře využití kapacity. Ověření u společností zařazených do vzorku poskytlo poměr fixních nákladů k celkovým nákladům na výrobu ve výši 3-10 % v průběhu období šetření.
(167)
V této souvislosti bylo předloženo tvrzení, že nadměrná kapacita výrobního odvětví Unie byla tak vysoká, že dokonce i za nepřítomnosti dovozu by odvětví nebylo dostatečně ziskové. Toto tvrzení nebylo podloženo žádným důkazem a skutečnost, že výrobní odvětví Unie bylo v roce 2009 výdělečné při nízkém využití kapacity, naznačuje, že za nepřítomnosti dumpingových dovozů by jeho ziskovost byla ještě vyšší.
(168)
Navíc se objevil názor, že právě snížení kapacity výrobního odvětví Unie bylo příčinou újmy vzhledem k nákladům na uzavření výrobních závodů a na snížení kapacity závodů, které pokračovaly ve výrobě. Toto tvrzení nebylo opodstatněné a nebyl předložen žádný důkaz, který by potvrdil, že by náklady na snížení kapacity nebo na uzavření celých závodů či společností představovaly významné částky.
(169)
Na závěr bylo ohledně kapacity předloženo tvrzení, že každá společnost, která během posuzovaného období zvýšila kapacitu výroby bionafty, učinila nezodpovědné obchodní rozhodnutí. Toto tvrzení nebylo podpořeno žádným důkazem. Navíc skutečnost, že některé společnosti byly schopny svou kapacitu zvýšit i za přítomnosti rostoucího dovozu dumpingové bionafty z Argentiny a Indonésie, ukazuje, že na trhu je poptávka po jejich konkrétních výrobcích.
(170)
Revidované makroekonomické ukazatele rovněž ukazují, že v tomto období společnosti snižovaly kapacitu pro možné použití a blíže ke konci období šetření zahájily proces uzavírání podniků, které již nejsou životaschopné. Důvodem zvyšování kapacity na úrovni jednotlivých společností je také rozšíření takzvaných závodů na výrobu bionafty „druhé generace“ z odpadních olejů nebo z hydrogenovaných rostlinných olejů (dále jen „HVO“). Výrobní odvětví Unie se proto nacházelo a nachází v procesu racionalizace své kapacity tak, aby splňovala potřeby Unie.
(171)
Jelikož ke kapacitě výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 137. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6 Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(172)
Jelikož k přístupu k surovinám nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7 Dvojnásobné započtení
(173)
Ve 143. až 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se posuzovalo tvrzení, že výrobnímu odvětví Unie nebo alespoň těm výrobcům v Unii, kteří vyrábějí bionaftu z panenských olejů, způsobil újmu systém „dvojnásobného započtení“, kdy v některých členských státech se pro splnění požadavků na mísení bionafta vyrobená z odpadních olejů započítává dvojnásobně.
(174)
Jedna zúčastněná strana poukázala na připomínku jednoho výrobce z Unie, že během roku 2011 přišel o prodej ve prospěch jiných výrobců, kteří vyráběli bionaftu způsobilou pro dvojnásobné započtení.
(175)
Negativní dopad na tohoto jednoho výrobce byl však omezený, dočasný a týkal se pouze části období šetření, jelikož systém dvojnásobného započtení byl v členském státě, v němž má tato společnost sídlo, přijat až v září 2011. Jelikož finanční výsledky společností zařazených do vzorku se po září 2011 zhoršily a tato společnost byla zařazena do vzorku, nemůže být dvojnásobné započtení považováno za zdroj újmy.
(176)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá jak ze společností vyrábějících bionaftu z odpadních olejů, jež v některých členských státech využívají dvojnásobného započtení, tak také ze společností vyrábějících bionaftu z panenských olejů, změna v poptávce zůstává omezena na výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že je k dispozici jen omezené množství použitých olejů, které jsou potřebné pro výrobu bionafty s dvojnásobným započtením, je značné zvýšení výroby bionafty s dvojím započtením obtížné. Proto stále existuje silná poptávka po bionaftě první generace. Během posuzovaného období nebyl zjištěn žádný významný dovoz bionafty způsobilé k dvojnásobnému započtení, což potvrzuje, že dvojnásobné započtení přesouvá poptávku v rámci výrobního odvětví Unie, a nevytváří poptávku po dovozu. Komise od zúčastněné strany neobdržela žádné údaje prokazující, že v posuzovaném období bionafta s dvojnásobným započtením způsobila pokles ceny bionafty z panenského oleje. Ve skutečnosti z údajů vyplývá, že bionafta s dvojnásobným započtením má určité malé cenové zvýhodnění oproti bionaftě z panenského oleje, jejíž cena je spojena s cenou minerální nafty.
(177)
Pokles výkonnosti výrobního odvětví Unie, které tvoří oba typy výrobců, nemůže být přičítán režimu dvojnásobného započtení, který platí v některých členských státech. Z toho, že pokles výkonnosti vykazují také společnosti zařazené do vzorku vyrábějící bionaftu s dvojím započtením, jak bylo uvedeno ve 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zejména vyplývá, že újma způsobená dumpingovým dovozem postihuje celé výrobní odvětví.
(178)
Několik zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací tvrdilo, že množství dvojnásobně započtené bionafty bylo podhodnocené. Nicméně množství dvojnásobně započtené bionafty dostupné na trhu v Unii bylo omezené v porovnání s celkovým prodejem bionafty během období šetření. Kromě toho pokud by v členském státě byl v platnosti režim dvojího započtení, bionafta způsobilá k dvojímu započtení by byla vyrobena v Unii, a tudíž poptávka po ní by zůstala uvnitř výrobního odvětví Unie. Nebyl poskytnut žádný nový důkaz, který by změnil tento závěr.
(179)
Jelikož k regulačním ukazatelům nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 143. až 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.8 Jiné regulační činitele
(180)
Ve 147. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se projednává tvrzení zúčastněných stran, že omezení v členských státech, jako je systém kvót a daňové režimy, měla za cíl omezit dovoz z dotčených zemí, což znamená, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Unie, zejména v některých členských státech, nemohla být způsobena dovozem.
(181)
Tyto námitky byly prozatímně zamítnuty, mimo jiné proto, že dumpingový dovoz z dotčených zemí je přítomen ve většině členských států. Poté, co byly tyto výrobky dovezeny do jednoho z členských států, mohly být přepraveny a prodávány i v jiných členských státech.
(182)
Jedna zúčastněná strana poukázala na malé množství bionafty z Argentiny celně odbavené francouzskou celní kontrolou v roce 2011 a také na malé množství, jež bylo ve stejném období deklarováno k dovozu do Německa.
(183)
Zaprvé, jak bylo vysvětleno výše, bionafta celně odbavená celními orgány v jednom členském státě může být snadno prodávána v jiném členském státě, což činí tyto údaje nespolehlivými. Zadruhé, společnosti z Francie a Německa zařazené do vzorku byly schopny prokázat cenovou soutěž mezi svou výrobou a dovozem z dotčených zemí a újmu, kterou v důsledku toho utrpěly.
(184)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že zrušení systémů, jejichž cílem bylo zvýhodnit odvětví výroby bionafty v mnoha členských státech, snížilo příjem společností v odvětví výroby bionafty v posuzovaném období, což vedlo k újmě. Poukázala zejména na postupné rušení daňových pobídek ve Francii a daně z ekologických paliv v Německu.
(185)
Neexistuje však žádná časová souvislost mezi těmito změnami a zhoršením finančních výsledků výrobního odvětví Unie. Mnohé z těchto pobídek byly zaměřeny na uživatele biopaliv, a nikoli na výrobce, a většina z nich byla v období šetření stále v platnosti. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že změny v politice členských států znamenající přechod směrem k závazným požadavkům na mísení způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie.
(186)
Jeden indonéský vyvážející výrobce zaznamenal probíhající šetření vedené Generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž ve věci údajně zkreslených cen olejů a biopaliv, které měli přispěvatelé poskytnout společnosti Platts, která zpracovává cenová hodnocení, a požadoval, aby se předmět tohoto vyšetřování považoval za možnou příčinu újmy. Tento požadavek byl zamítnut, protože vyšetřování probíhá a žádné nálezy ještě nebyly zveřejněny.
(187)
Jelikož k politice členských států nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 147. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(188)
Dovoz dotčených výrobků z dotčených zemí během období šetření byl dumpingový a nepříznivě ovlivnil prodej výrobního odvětví Unie. Mezi nárůstem objemu dumpingového dovozu a zhoršením situace výrobního odvětví Unie existuje zjevná časová souvislost. Dumpingový dovoz přímo konkuroval výrobě výrobního odvětví Unie a v důsledku toho v posuzovaném období výrobní odvětví Unie ztrácelo ziskovost a podíl na trhu. Je sice možné, že výsledky výrobního odvětví Unie do jisté míry ovlivnily i jiné činitele, ale faktem zůstává, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
(189)
Nebyly předloženy žádné nové důkazy, jež by mohly změnit závěr, že účinek jiných činitelů, ať už posuzovaných jednotlivě nebo souborně, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Jelikož k závěru ohledně příčinné souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 154. až 157. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(190)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 159. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(191)
Jeden vyvážející výrobce z Indonésie uvedl, že navržená cla by měla negativní dopad na dovozce a obchodníky, avšak pro toto tvrzení neposkytl žádné důkazy. Z jeho tvrzení ve skutečnosti vyplýval pravý opak, a sice že clo by mohlo být přeneseno na uživatele a spotřebitele v podobě vyšších cen, což by pravděpodobně na dovozce a obchodníky nemělo vůbec žádný dopad.
(192)
Ze strany dovozců nebo obchodníků s bionaftou nebyly po zveřejnění prozatímních opatření obdrženy žádné připomínky.
(193)
Jelikož k zájmu dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. a 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(194)
Jeden indonéský vyvážející výrobce uvedl, že navržená cla by zvýšila cenu bionafty, a snížila by tedy pobídku pro spotřebitele, aby kupovali vozidla, jež k provozu využívají biopaliva.
(195)
Uvedené tvrzení se zamítá. Hlavní využití bionafty spočívá v tom, že se přimíchává do minerální nafty určené k prodeji spotřebitelům, takže ti nemusí kupovat žádná zvláštní vozidla, která mohou jezdit na čistá biopaliva.
(196)
I kdyby cena prvku bionafty, pokud by tato bionafta byla dovezena z Argentiny nebo Indonésie, vzrostla, jak bylo uvedeno v prozatímním nařízení, jelikož podíl bionafty v naftě prodávané spotřebitelům je malý, růst ceny by byl také malý a pro spotřebitele zanedbatelný.
(197)
Jak je vysvětleno výše, očekává se, že případný vliv opatření na konečnou cenu nafty pro spotřebitele bude malý a neohrozí cíle směrnice o obnovitelných zdrojích energie.
(198)
K prozatímnímu nařízení se nevyjádřili žádní uživatelé ani spotřebitelé nebo skupiny či sdružení zastupující uživatele nebo spotřebitele.
(199)
Jelikož k zájmu spotřebitelů nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 164. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem dodavatelů surovin
(200)
Jelikož k zájmu dodavatelů surovin nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 167. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(201)
Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by změnily analýzu zájmu Unie uvedenou v prozatímním nařízení, a proto je i nadále v zájmu Unie, aby byla uložena opatření. Proto se potvrzuje 170. a 171. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(202)
Několik zúčastněných stran zpochybnilo uplatnění cílového zisku výrobního odvětví Unie ve výši 15 %, jak bylo uvedeno ve 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a uvedlo, že takový předpoklad je pro odvětví bionafty v Unii nereálně vysoký.
(203)
Většina těchto zúčastněných stran však poté navrhla nahradit cílový zisk ve výši 15 % jiným údajem z jiných období nebo z jiných šetření, aniž by vysvětlila, proč je jedno období nebo jedno šetření vhodnější než jiné.
(204)
Jak bylo vysvětleno v prozatímním nařízení, ziskové rozpětí ve výši 15 % je zisk vyjádřený jako procentní podíl z obratu, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo v období let 2004 až 2006, kdy dumpingový dovoz neexistoval. Bylo to poslední období, v němž bylo dosaženo zisku při neexistenci dumpingového dovozu, jelikož od roku 2006 byl tento dovoz vždy přítomen na trhu Unie, nejprve z USA a poté z Argentiny a Indonésie.
(205)
Trh s bionaftou v Unii se však od období let 2004-2006 významně rozvíjí v mnoha směrech. V letech 2004 až 2006 měl dumpingový dovoz zanedbatelný podíl na trhu a jiný dovoz byl rovněž nízký. Během období šetření měl dumpingový dovoz podíl na trhu ve výši 19 %. V období let 2004-2006 tvořilo výrobní odvětví Unie 40 společností a nyní se rozšířilo na více než 200, což zvýšilo míru konkurence.
(206)
V období od roku 2004 do roku 2006 spotřeba prudce vzrostla z 2 milionů tun na 5 milionů tun, zatímco v šetřeném období se spotřeba zvýšila jen mírně a využití kapacity, které v období 2004-2006 činilo 90 %, dosáhlo v období šetření 55 %.
(207)
V důsledku toho se považuje za vhodné vzít v úvahu výše popsaný vývoj a odpovídajícím způsobem upravit cílový zisk tak, aby odrážel zisk, jehož dosažení mohlo výrobní odvětví Unie předpokládat za stávajících podmínek na trhu.
(208)
Proto nebyl použit procentuální zisk, ale byl vypočítán skutečný zisk za tyto tři roky v eurech za prodanou tunu. Tento zisk za každý rok byl upraven s ohledem na ceny roku 2011 a poté určen průměr. V procentním vyjádření k obratu činí cílový zisk výrobního odvětví Unie v období šetření 11,0 %.
(209)
Rozpětí pro odstranění újmy bylo proto vypočítáno znovu na tomto základě.
(210)
Po poskytnutí konečných informací týkajících se výpočtu rozpětí újmy jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovozní clo ve výši 5,1 %, jemuž podléhá dezodorizovaný palmový olej dovážený do Unie, by mělo být vyjmuto z výrobních nákladů výrobců v Unii, kteří dovážejí palmový olej, a mělo by tudíž být zohledněno.
(211)
Jeden indonéský vyvážející výrobce zpochybnil výpočet cílového zisku výrobního odvětví Unie a použití údajů z let 2004-2006 a poté učinil návrh, aby se k výpočtu cílového zisku použily údaje pouze z roku 2004. Při předchozím vyšetřování v případě dovozu ze Spojených států se však zjistilo, že průměr za tři roky byl mnohem přesnější nežli údaje pouze za rok 2004. Nebyly předloženy žádné protiargumenty, které by vedly k jinému závěru.
(212)
Po poskytnutí konečných informací žadatelé zastávali názor, že by cílový zisk ve výši 15 %, jak byl navrhován v prozatímní fázi, měl být zachován. Ale argumenty, které žadatelé předložili, nesouvisejí s účelem, pro nějž má být cílový zisk stanoven, tj. že má představovat zisk, kterého by výrobní odvětví Unie dosáhlo, pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Jejich argumenty byly proto zamítnuty.
(213)
Jelikož k úrovni pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 176. až 177. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(214)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být uložena konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku, a to buď na úrovni dumpingového rozpětí, nebo rozpětí újmy, podle toho, které je nižší, v souladu s pravidlem nižšího cla.
(215)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou konečné sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
41,9 %
22,0 %
22,0 %
(216,64 EUR)
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
46,7 %
24,9 %
24,9 %
(239,35 EUR)
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Ostatní spolupracující společnosti
46,8 %
24,6 %
24,6 %
(237,05 EUR)
Všechny ostatní společnosti
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
19,7 %
8,8 %
(76,94 EUR)
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
16,9 %
16,9 %
(151,32 EUR)
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
20,5 %
16,8 %
(145,14 EUR)
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
20,0 %
20,0 %
(174,91 EUR)
Ostatní spolupracující společnosti
20,1 %
18,9 %
18,9 %
(166,95 EUR)
Všechny ostatní společnosti
23,3 %
20,5 %
20,5 %
(178,85 EUR)
(216)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(217)
Ve 183. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se konstatuje, že byla zavedena celní evidence dovozu bionafty z dotčených zemí, takže clo by v případě potřeby mohlo být vybíráno za období až 90 dní před zavedením prozatímních opatření.
(218)
Tento výběr cel z evidovaných výrobků je možný pouze v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Kontrolou statistických údajů týkajících se dovozu, pokud jde o dovoz uskutečněný po zavedení celní evidence, bylo zjištěno, že před zavedením prozatímních opatření nedošlo k dalšímu podstatnému růstu dovozu, avšak že dovoz významně poklesl. Uvedené podmínky tedy splněny nejsou, a proto nebudou vybírána žádná cla z celně evidovaného dovozu.
(219)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(220)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (12) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(221)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(222)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
3. Závazky
(223)
Dva indonéští vyvážející výrobci nabízeli podobné cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Je třeba připomenout, že s ohledem na významné cenové variace suroviny se výrobek nepovažuje za vhodný pro pevně stanovený cenový závazek. V této souvislosti obě společnosti navrhly, aby minimální dovozní ceny (MIP) byly pravidelně indexovány v závislosti na pohybu cen surového palmového oleje s použitím koeficientu upravujícího náklady na tuto surovinu.
(224)
V souvislosti s nabídkami dvou vyvážejících výrobců se připomíná, že má-li se zavést smysluplné indexování MIP, mělo by zohledňovat četné další parametry, které hrají významnou roli a odrážejí proměnlivost trhu s bionaftou. Trh s bionaftou je značně nestálý a obchodování s bionaftou je ovlivňováno četnými dodatečnými faktory, jako jsou složitost systému obchodování s bionaftou, cenový rozdíl mezi plynovým olejem a bionaftou, nestálost a vývoj trhů s rostlinnými oleji a vzájemná provázanost různých druhů rostlinných olejů, ale také vývoj směnného kurzu USD vůči euru. Takové faktory vyžadují velmi složitou mnohonásobnou každodenní indexaci, aby odpovídala skutečnosti. Proto se indexace pouze na ceny CPO jednou za měsíc, jak bylo navrhováno, považuje za nevhodnou a má se za to, že by nedosáhla očekávaného výsledku.
(225)
Navíc byla zjištěna významná rizika křížové kompenzace ve vztahu k těmto indonéským výrobcům a jejich zákazníkům, protože kromě bionafty jsou do Unie vyváženy ještě další výrobky a také vzhledem k úvěrům a swapům na bionaftu, CPO a další výrobky uzavíraným mezi společnostmi, což je v tomto odvětví podnikání běžné.
(226)
Proto způsobují výše uvedené faktory mimořádné obtíže při efektivním uplatňování a sledování závazků, pokud je přímo neznemožňují. Následně z důvodů výše uvedených nemohou být tyto nabídky závazků přijaty.
4. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(227)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že se v prozatímní fázi vyskytly některé administrativní chyby ve výpočtech dumpingového rozpětí, a že pokud by k těmto chybám nedošlo, bylo by dumpingové rozpětí de minimis. V důsledku toho tato zúčastněná strana požadovala, aby prozatímní antidumpingové clo vůbec nebylo vybíráno. Tento požadavek musí být zamítnut, protože konečné antidumpingové clo je jednoznačně vyšší nežli clo prozatímní.
(228)
Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházejících z Argentiny a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba EUR/t netto
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
216,64
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
239,35
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
245,67
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
237,05
B785
Všechny ostatní společnosti
245,67
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
76,94
B786
PT Musim Mas, Medan
151,32
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
145,14
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
174,91
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
166,95
B790
Všechny ostatní společnosti
178,85
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93 (13), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentní podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (EU) č. 490/2013 z dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Argentině nebo Indonésii poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2011 do 30. června 2012),
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Argentině nebo Indonésii, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
mohou být ustanovení čl. 1 odst. 2 změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba pro dotčenou zemi.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1194/2013
tad-19 ta’ Novembru 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv u li jiġbor definittivament id-dazju provviżorju impost fuq importazzjonijiet tal-bijodiżil li joriġinaw mill-Arġentina u l-Indoneżja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet iddampjati minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri provviżorji
(1)
Fis-27 ta’ Mejju 2013 il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) iddeċidiet li timponi dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ bijodiżil li joriġinaw mill-Arġentina u mill-Indoneżja (“il-pajjiżi kkonċernati”) bir-Regolament (UE) Nru 490/2013 (2) (“ir-Regolament provviżorju”).
(2)
Il-proċediment beda wara lment li ġie ppreżentat fid-29 ta’ Awwissu 2012 (3) f’isem il-produtturi tal-UE (“il-kwerelanti”), li jirrappreżentaw aktar minn 60 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-bijodiżil.
(3)
Kif stipulat fil-premessa (5) tar-Regolament provviżorju, l-investigazzjoni ta’ dumping u ħsara kopriet il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2011 sat-30 ta’ Ġunju 2012 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni” jew il-“PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-evalwazzjoni tal-ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-PI (il-“perjodu kkunsidrat”).
2. Il-proċedura sussegwenti
(4)
Wara li ġew żvelati l-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali, li abbazi tagħhom ġie deċiż li jkun impost dazju provviżorju tal-antidumping (“żvelar provviżorju”), għadd ta’ partijiet interessati ressqu sottomissjonijiet bil-miktub li bihom urew il-fehmiet tagħhom dwar is-sejbiet provviżorji. Il-partijiet li għamlu din it-talba ngħataw opportunità li jinstemgħu.
(5)
Il-Kummissjoni kompliet tfittex u tivverifika l-informazzjoni kollha li dehrilha li kienet meħtieġa għas-sejbiet definittivi tagħha. Il-kummenti verbali u bil-miktub ippreżentati mill-partijiet interessati tqiesu u, fejn xieraq, is-sejbiet provviżorji ġew immodifikati skont dan.
(6)
Sussegwentement, il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie intiż li tiġi rrikmandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-bijodiżil li joriġinaw fl-Arġentina u l-Indoneżja u l-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju (“l-iżvelar definittiv”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu kummenti dwar l-iżvelar finali.
(7)
Il-kummenti kollha ppreżentati mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u indirizzati fejn kien xieraq.
B. IT-TEĦID TA’ KAMPJUNI
(8)
Fin-nuqqas ta’ kummenti li jindirizzaw il-kampjun tal-produtturi esportaturi mill-Arġentina u mill-Indoneżja, is-sejbiet provviżorji fil-premessi minn (10) sa (14) u minn (16) sa (20) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(9)
Parti interessata talbet aktar informazzjoni dwar kemm il-kampjun ta’ produtturi tal-Unjoni huwa rappreżentattiv, kemm fl-istadju ta’ għażla provviżorja kif stipulat fil-premessa (23) tar-Regolament provviżorju kif ukoll fl-istadju ta’ għażla finali kif stipulat fil-premessa (83) tar-Regolament provviżorju.
(10)
Il-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni magħżul b’mod provviżorju kien jikkonsisti minn 32,5 % tal-produzzjoni tal-bijodiżil fl-Unjoni matul il-PI. Wara l-bidliet spjegati fil-premessa (24) tar-Regolament provviżorju l-kampjun finali kien jikkonsisti minn tmien kumpaniji li jkopru 27 % tal-produzzjoni tal-Unjoni. Għalhekk, il-kampjun xorta kien ikkunsidrat bħala rappreżentattiv tal-industrija tal-Unjoni.
(11)
Parti interessata waħda ddikjarat li żewġ produtturi tal-Unjoni li ġew magħżula għandhhom jitneħħew mill-kampjun minħabba r-relazzjoni tagħhom mal-produtturi esportaturi Arġentini. L-allegata rabta kienet eżaminata qabel l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji u l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni kienu diġà ppubblikati fil-premessa (82) tar-Regolament provviżorju.
(12)
Ir-rabtiet allegati kollha bejn il-produtturi esportaturi Arġentini u ż-żewġ kumpaniji fil-kampjun imsemmija hawn fuq ġew eżaminati mill-ġdid, u ma nstabet l-ebda rabta diretta bejniethom tali li kwalunkwe wieħed mill-produttur tal-Unjoni għandu jitneħħa mill-kampjun. Il-kampjun għalhekk baqa’ ma nbidilx.
(13)
Parti interessata oħra affermat li l-proċedura tal-Kummissjoni għall-għażla ta’ kampjun tal-produtturi tal-Unjoni kienet difettuża, għaliex il-Kummissjoni pproponiet kampjun qabel il-bidu tal-investigazzjoni.
(14)
Dik il-pretensjoni ma ntlaqgħetx. Kien wara l-bidu tal-investigazzjoni li l-Kummissjoni għażlet il-kampjun finali, u f’konformità sħiħa mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku.
(15)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe pretensjoni jew kummenti oħra, il-kontenut tal-premessi minn (22) sa (25) tar-Regolament provviżorju huwa b’dan ikkonfermat.
C. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Introduzzjoni
(16)
Kif stabbilit fil-premessa (29) tar-Regolament provviżorju, il-prodott ikkonċernat kif definit b’mod provviżorju huma l-esteri monoalkiliċi tal-aċidi xaħmin u/jew żjut tal-gass paraffiniċi miksuba minn sinteżi u/jew trattament idriku, ta’ oriġini mhux mill-fossili, f’forma pura jew kif inklużi f’taħlita li toriġina mill-Arġentina u mill-Indoneżja, prodott li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 u ex 3826 00 90 (“il-prodott ikkonċernat”, magħruf komunement bħala “bijodiżil”).
2. Il-pretensjonijiet
(17)
Produttur esportatur Indoneżjan afferma li bil-maqlub ta’ dak li ġie mistqarr fil-premessa (34) tar-Regolament provviżorju, l-ester tal-metil tal-Palm (PME) prodott fl-Indoneżja ma kienx prodott li jixxiebah mal-ester tal-metil taż-żerriegħa tal-kolza (RME) u bijodiżils oħrajn prodotti fl-Unjoni, jew l-ester tal-metil tas-soja (SME) prodott fl-Arġentina minħabba s-CFPP ħafna ogħla tal-PME li jfisser li għandu jitħallat qabel l-użu fl-Unjoni.
(18)
Din il-pretensjoni ma ntlaqgħetx. Il-PME prodott fl-Indoneżja huwa f’kompetizzjoni ma’ bijodiżil prodott fl-Unjoni, li mhux biss RME iżda wkoll bijodiżil magħmul minn żejt tal-palm u materja prima oħra. Il-PME jista’ jintuża fl-Unjoni kollha matul is-sena, billi jitħallat ma bijodiżils oħra qabel l-użu, bl-istess mod bħall-RME u l-SME. Il-PME għalhekk huwa interskambjabbli ma’ bijodiżil magħmul fl-Unjoni u għalhekk huwa prodott simili.
(19)
Il-premessa (35) tar-Regolament provviżorju tiddikjara l-pretensjoni ta’ produttur Indoneżjan li l-esteri tal-metil frazzjonati għandhom jiġu esklużi mill-ambitu tal-prodott ta’ dan il-proċediment. L-istess produttur saħaq din it-talba fil-kummenti tiegħu dwar l-iżvelar provviżorju billi ddikjara mill-ġdid l-argument tiegħu minn qabel l-iżvelar provviżorju.
(20)
L-industrija tal-Unjoni madankollu kkontestat din l-affermazzjoni billi qalet li l-esteri tal-metil frazzjonati kienu bijodiżil u għandhom jibqgħu fl-ambitu tal-prodott.
(21)
Wara l-kummenti li waslu wara l-istadju provviżorju, id-deċiżjoni tal-Kummissjoni fil-premessa (36) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata. Minkejja li diversi esteri metiliċi tal-aċidi xaħmin għandhom numru tal-indiċi tal-Chemical Abstracts Service (“CAS”) differenti, minkejja li jintużaw proċeduri differenti sabiex jiġu prodotti dawk l-esteri u li jista’ jkun li għandhom użi differenti, l-esteri metiliċi frazzjonati xorta jibqgħu esteri metiliċi tal-aċidi xaħmin, u xorta jistgħu jintużaw bħala fjuwil. Minħabba d-diffikultajiet sabiex ester metiliku tal-aċidi xaħmin jintgħaraf minn ieħor mingħajr analiżi kimika fil-post tal-importazzjoni, u l-possibbiltà ta’ ċirkomvenzjoni tad-dazji bħala riżultat, bid-dikjarazzjoni li l-bijodiżil PME huwa ester metiliku frazzjonat magħmul miż-żejt tal-palm, il-pretensjoni tibqa’ ma tintlaqax.
(22)
Fil-premessa (37) tar-Regolament provviżorju, ġie msemmi li importatur Ewropew tal-ester metiliku tal-aċidi xaħmin miż-żejt tal-qalba tal-palm (“PKE”) talab li l-importazzjonijiet ta’ dan il-prodott ikunu soġġetti għal eżenzjoni skont l-użu aħħari, jew inkella jiġu esklużi mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott f’dan il-proċediment.
(23)
L-industrija tal-Unjoni kkummentat wara l-iżvelar provviżorju dwar l-użu tal-eżenzjoni skont l-użu aħħari għal importazzjonijiet tal-PKE u l-possibbiltà ta’ ċirkomvenzjoni tad-dazji proposti. Hija opponiet li l-Kummissjoni tawtorizza l-użu ta’ din l-iskema biex id-dazju antidumping jiġi eżentat, minħabba li l-bijodiżil għandu natura interkambjabbli, il-bijodiżil iddikjarat mhux bħala fjuwil jista’ jintuża bħala fjuwil ġaladarba għandu l-istess propjetajiet fiżiċi. Il-PKE jista’ jintuża bħala fjuwil; l-alkoħol xaħmi mhux saturat li jsir mill-PKE jista’ wkoll jiġi ulterjorment ipproċessat f’bijodiżil; u l-kontolli li d-Dwana tista’ tapplika fuq l-importazzjonijiet fl-iskema ta’ Eżenzjoni skont l-Użu Aħħari huma limitati, u l-piż ekonomiku li jirriżulta mill-użu ta’ din l-iskema huwa sinifikanti.
(24)
Wara konsultazzjonijiet dwar din il-kwistjoni u fid-dawl tal-fatt li l-bijodiżil iddikjarat li mhux għall-użu bħala fjuwil għandu l-istess proprjetajiet fiżiċi bħala bijodiżil għal-użu bħala fjuwil, mhuwiex xieraq li tkun permessal-Eżenzjoni skont l-Użu Aħħari għal importazzjonijiet tal-PKE fil-każ preżenti.
(25)
Importatur Ġermaniż tenna t-talba tiegħu sabiex il-prodott jiġi eskluż u/jew ikun hemm Eżenzjoni skont l-Użu Aħħari għal ester metiliku partikolari tal-aċidi xaħmin manifatturat minn żejt tal-qalba tal-palm (PKE) li kien maħsub għal użu ieħor fl-UE u mhux bħala fjuwil. Il-kummenti magħmula jiddikjaraw mill-ġdid il-pożizzjoni tiegħu, li kienet ġiet miċħuda fl-istadju provviżorju, u ma ngħatat l-ebda evidenza ġdida sabiex isir tibdil fil-konklużjoni biex ma tingħatax Eżenzjoni skont l-Użu Aħħari, u li l-PKE għandu jibqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott.
(26)
Produttur esportatur Indoneżjan irrefera wkoll għall-pretensjoni tiegħu għal Eżenzjoni skont l-Użu Aħħari tal-esteri metiliċi frazzjonati, u talab Eżenzjoni skont l-Użu Aħħari għal dawn l-importazzjonijiet sabiex jiġi mmanifatturat l-alkoħol saturat xaħmi. Kif stabbilit hawn fuq, it-talbiet kollha għal Eżenzjoni skont l-Użu Aħħari ġew miċħuda, u l-argumenti stipulati minn din il-parti interessata ma biddlux dik il-konklużjoni.
3. Konklużjoni
(27)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar il-prodott ikkonċernat u l-prodott simili, il-premessi minn (29) sa (39) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
D. ID-DUMPING
1. Rimarki introduttorji
(28)
Il-premessi (44) u (64) tar-Regolament provviżorju spjegaw li s-swieq tal-bijodiżil tal-Arġentina u tal-Indoneżja huma rregolati ħafna mill-Istat u għalhekk il-bejgħ domestiku ma kienx kkunsidrat bħala magħmul fil-kors ordinarju tal-kummerċ. Bħala konsegwenza, il-valur normali tal-prodott simili kellu jinħadem skont l-Artikolu 2(3) u (6) tar-Regolament bażiku. Dik is-sejba ma ġiet ikkontestata minn ebda parti interessata u għalhekk hija kkonfermata.
(29)
Kemm għall-Arġentina kif ukoll għall-Indoneżja l-valur normali kostrutt fl-istadju provviżorju kien ikkalkulat abbażi tal-ispejjeż ta’ produzzjoni reali (u rreġistrati) tal-istess kumpaniji matul il-PI, il-bejgħ, u l-ispejjeż ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) li kellhom u l-marġini raġonevoli ta’ profitt. Il-premessi (45) u (63) tar-Regolament provviżorju nnutaw b’mod partikolari li l-Kummissjoni se teżamina ulterjorment il-pretensjoni li s-sistemi ta’ Taxxa fuq l-Esportazzjoni Differenzjaat (“DET”) fl-Arġentina u l-Indoneżja joħolqu distorsjoni fil-prezzijiet tal-materja prima u li, għalhekk, l-ispejjeż irreġistrati tal-produzzjoni ma kenux jirriflettu b’mod raġonevoli l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni tal-prodott konċernat.
(30)
L-investigazzjoni ulterjuri wriet li s-sistemi ta’ DET tabilħaqq baxxew il-prezzijiet domestiċi tal-materja prima ewlenija fl-Arġentina u l-Indoneżja għal livell artifiċjalment baxx, kif spjegat hawn taħt mill-premessa (35) ‘l quddiem għall-Arġentina u l-premessa (66) għall-Indoneżja u, bħala konsegwenza, jaffettwaw l-ispejjeż tal-produtturi tal-bijodiżil fiż-żewġ pajjiżi kkonċernati. Fid-dawl ta’ din is-sejba huwa meqjus xieraq li din id-distorsjoni fl-ispiża tal-materja prima ewlenija għandha tiġi kkunsidrata meta jkun stabbilit il-valuri normali fiż-żewġ pajjiżi, minħabba s-sitwazzjoni partikolari tas-suq li tixref kemm fl-Arġentina kif ukoll fl-Indoneżja.
(31)
Il-Qorti Ġenerali kkonfermat (4) li meta l-prezzijiet tal-materja prima jkunu rregolati b’tali mod li jkunu artifiċjalment baxxi fis-suq domestiku, jista’ jkun preżunt li l-ispiża tal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat tkun affettwata minn distorsjoni. Il-Qorti Ġenerali kkunsidrat li f’ċirkustanzi bħal dawn, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni huma intitolati li jikkonkludu li wieħed mill-partiti fir-reġistri ma jistax jitqies bħala raġonevoli u li, konsegwentement, din il-partita tista’ tiġi aġġustata.
(32)
Il-Qorti Ġenerali kkonkludiet ukoll li mill-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku jidher li r-reġistri tal-Parti kkonċernata ma jservux bħala bażi biex jiġi kkalkolat il-valur normali jekk l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni tal-prodott taħt investigazzjoni mhumiex riflessi f’dawn ir-reġistri. F’dak il-każ, it-tieni sentenza tal-ewwel subparagrafu tistipula li l-ispejjeż għandhom jiġu aġġustati jew stabbiliti fuq il-bażi ta’ sorsi ta’ informazzjoni oħra apparti dawn ir-reġistri. Dik l-informazzjoni tista’ tittieħed mill-ispejjeż imġarrba minn produtturi jew esportaturi oħra jew, meta dik l-informazzjoni ma tkunx disponibbli jew ma tistax tintuża, kull sors ta’ informazzjoni raġonevoli ieħor, inkluża informazzjoni minn swieq rappreżentattivi oħrajn.
(33)
Fil-kalkoli provviżorji, il-prezz tax-xiri domestiku reali tal-fażola tas-soja u l-ispiża reali rreġistrata għaż-żejt tal-palm mhux raffinat kienet użata meta nħadmet l-ispiża tal-produzzjoni rispettivament għall-esportaturi produtturi Arġentini u Indoneżjani.
(34)
Minħabba li ċerti spejjeż ta’ produzzjoni, jiġifieri l-ispejjeż tal-materja prima ewlenija (iż-żejt tas-soja u l-fażola tas-soja fl-Arġentina u ż-żejt tal-palm mhux raffinat fl-Indoneżja), instabu li kienu qed isofru minn distorsjoni, dawn ġew stabbiliti abbażi tal-prezzijiet ta’ referenza ppubblikati mill-awtoritajiet rilevanti tal-pajjiżi kkonċernati. Dawn il-prezzijiet jirriflettu l-livell tal-prezzijiet internazzjonali.
2. L-Arġentina
2.1. Il-valur normali
(35)
Kif imsemmi hawn fuq, il-Kummissjoni issa waslet għall-konklużjoni li s-sistema ta’ DET fl-Arġentina toħloq distorsjoni fl-ispejjeż ta’ produzzjoni għall-produtturi tal-bijodiżil f’dan il-pajjiż. L-investigazzjoni stabbilixxiet li tul il-PI t-taxxi fuq l-esportazzjoni fuq materja prima (35 % fuq il-fażola tas-soja u 32 % fuq iż-żejt tas-soja) kienu ogħla mit-taxxi fuq l-esportazzjoni fuq il-prodott lest b’mod sinifikanti (rata nominali ta’ 20 % fuq il-bijodiżil, b’rata effettiva ta’ 14,58 % meta titqies rifużjoni ta’ taxxa). Bħala fatt, id-differenza bejn it-taxxa fuq l-esportazzjoni fuq il-fażola tas-soja u l-bijodiżil kienet ta’ 20,42 punt perċentwali, u bejn iż-żejt tas-soja u l-bijodiżil kienet ta’ 17,42 punt perċentwali matul il-PI.
(36)
Biex ikun iddeterminat il-livell ta’ taxxa fuq l-esportazzjoni għall-fażola tas-soja u għaż-żejt tal-fażola tas-soja, il-Ministeru Arġentin għall-Agrikoltura, il-Bhejjem u s-Sajd jippubblika fuq bażi ta’ kuljum il-prezz FOB għall-fażola tas-soja u għaż-żejt tal-fażola tas-soja - “il-prezz ta’ referenza” (5). Dan il-prezz ta’ referenza jirrifletti l-livell tal-prezzijiet internazzjonali (6) u jintuża biex jiġi kkalkulat l-ammont ta’ taxxa fuq l-esportazzjoni li jrid jitħallas lill-awtoritajiet tat-taxxa.
(37)
Il-prezzijiet domestiċi jsegwu t-tendenzi tal-prezzijiet internazzjonali. L-investigazzjoni stabbilixxiet li d-differenza bejn il-prezz internazzjonali u dak domestiku tal-fażola tas-soja u ż-żejt tal-fażola tas-soja huwa t-taxxa tal-esportazzjoni fuq il-prodott u spejjeż oħra li jsiru biex ikun esportat. Il-prezzijiet domestiċi ta’ referenza tal-Fażola tas-soja u taż-żejt tal-fażola tas-soja huma ppubblikati wkoll mill-Ministeru Arġentin tal-Agrikoltura bħala l-“prezz teoretiku FAS” (7). Il-produtturi tal-fażola tas-soja u taż-żejt tal-fażola tas-soja għalhekk jiksbu l-istess prezz nett irrispettivament jekk ibigħux għall-esportazzjoni jew domestikament.
(38)
Bħala konklużjoni, il-prezzijiet domestiċi tal-materja prima ewlenija li jużaw il-produtturi tal-bijodiżil fl-Arġentina nstabu li kienu b’mod artifiċjali aktar baxxi mill-prezzijiet internazzjonali minħabba d-distorsjoni maħluqa mis-sistema Arġentina tat-taxxa fuq l-esportazzjoni u, konsegwentement, l-ispejjeż tal-materja prima ewlenija ma kienux riflessi b’mod raġonevoli fir-reġistri miżmuma mill-produtturi Arġentini investigati skont it-tifsira tal-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku kif interpretat mill-Qorti Ġenerali, kif spjegat hawn fuq.
(39)
Il-Kummissjoni għalhekk iddeċidiet li tirrevedi l-premessa (63) tar-Regolament provviżorju u tinjora l-ispejjeż reali tal-fażola tas-soja (il-materja prima ewlenija mixtrija u użata fil-produzzjoni tal-bijodiżil) kif irreġistrati mill-kumpaniji kkonċernati fil-kontijiet tagħhom u li tissostitwixxihom bil-prezz li bih dawk il-kumpaniji kienu jixtru s-soja fin-nuqqas ta’ tali distorsjoni kif spjegat hawn taħt.
(40)
Sabiex tiġi stabbilita l-ispiża li biha l-kumpaniji kkonċernati kieku kienu jixtru l-fażola tas-soja fin-nuqqas ta’ din it-tip ta’ distorsjoni, il-Kummissjoni ħadet il-medja tal-prezzijiet ta’ referenza tal-fażola tas-soja ppubblikati mill-Ministeru Arġentin tal-Agrikoltura għall-esportazzjoni FOB tal-Arġentina matul il-PI (8).
(41)
L-assoċjazzjoni tal-produtturi esportaturi Arġentini (CARBO) u l-Awtoritajiet Arġentini stqarrew li aġġustament għall-ispejjeż li sofrewh il-kumpaniji skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku huwa possibbli biss meta r-reġistri, u mhux l-ispejjeż li refgħu l-kumpaniji, ma jirriflettux b’mod raġonevoli l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat. Huma ddikjaraw li fil-prattika l-Kummissjoni żiedet it-taxxi ta’ esportazzjoni mal-prezz imħallas mill-kumpaniji meta xtraw il-fażola tas-soja, biex b’hekk inkludiet l-ispejjeż tal-produzzjoni bħala element li mhuwiex assoċjat mal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat. Huma żiedu li s-sentenza tal-Qorti Ġenerali “Acron” ikkwotata fid-dokument finali (9) hija bbażata fuq l-interpretazzjoni żbaljata tal-Artikolu 2.2.1.1 tal-Ftehim dwar l-Antidumping tad-WTO (ADA), attwalment qiegħda tkun appellata quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja u fi kwalunkwe każ il-kunsiderazzjonijiet fattwali huma differenti minn dawk fil-każ preżenti ġaladarba l-prezzijiet tal-materja prima fl-Arġentina mhumiex “irregolati” bħalma hu l-prezz tal-gass fir-Russja, u mhumiex distorti iżda huma ddeterminati liberament mingħajr l-ebda intervent tal-Istat, u għalhekk ma hemm l-ebda sitwazzjoni partikolari fis-suq tal-Arġentina li tippermetti lill-Kummissjoni sabiex tapplika l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Huma ddikjaraw li s-sistema ta’ DET fl-Arġentina mhijiex inkompatibbli ma’ xi regola tal-kummerċ. Barra minn hekk, CARBIO ddikjarat li billi t-taxxi tal-esportazzjoni ma ġewx ikkunsidrati meta ġie stabbilit il-prezz tal-esportazzjoni, il-Kummissjoni ma għamlitx paragun ġust bejn il-valur normali maħdum (li jqis it-taxxi fuq l-esportazzjoni) u l-prezz tal-esportazzjoni (li ma jinkludix it-taxxi tal-esportazzjoni). Barra minn hekk, hija saħqet li meta saret referenza għall-prezzijiet internazzjonali tal-fażola tas-soja kif stabbilit fiċ-Chicago Board of Trade (CBOT) meta ġie ddeterminat il-valur normali u ma ngħata l-ebda każ għall-qligħ jew għat-telf marbut mal-attivitajiet ta’ hedging fis CBOT meta ġie stabbilit il-prezz għall-esportazzjoni (ara hawn taħt), għal darb’oħra l-Kummissjoni ma għamlitx paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni. Barra minn hekk, CARBIO sostniet li bis-sempliċi sostituzzjoni tal-ispejjeż irreġistrati mill-kumpaniji investigati bi prezz internazzjonali, il-Kummissjoni ma kkunsidratx il-vantaġġ kompetittiv naturali tal-produtturi Arġentini. Fl-aħħar nett, CARBIO lmentat li l-Kummissjoni ma kkunsidratx li fl-assenza ta’ DET fl-Arġentina, tal-prezzijiet CBOT tal-fażola tas-soja kienu se jkunu ħafna inqas.
(42)
Dawn il-pretensjonijiet ma jintlaqgħux. Anki jekk il-fatti fil-kawża “Acron” mhumiex l-istess bħal l-fatti f’dan il-każ, il-Qorti Ġenerali madankollu stabbilixxiet il-prinċipju fil-liġi li jekk l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni tal-prodott li qed jiġi investigat ma jkunux riflessi b’mod raġonevoli fir-reġistri tal-kumpaniji, ma jistgħux iservu bħala bażi għall-kalkolu tal-valur normali. Fil-kawża “Acron” l-ispejjeż ma kinux riflessi b’mod raġonevoli fir-reġistri tal-kumpanija kkonċernata minħabba li l-prezz tal-gass kien irregolat. Fil-każ preżenti ġie stabbilit li spejjeż assoċjati mal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat mhumiex riflessi b’mod raġonevoli fir-reġistri tal-kumpaniji kkonċernati għax huma baxxi b’mod artifiċjali minħabba distorsjoni kkawżata mis-sistema ta’ DET Arġentina. Dan jgħodd irrispettivament minn jekk is-sistemi ta’ DET b’mod ġenerali jkunux kontra l-Ftehim tad-WTO u kemm jekk le. Barra minn hekk, il-Kummissjoni tqis li l-Qorti Ġenerali bbażat ruħha fuq l-interpretazzjoni korretta tal-ADA. Fil-każ China - Broilers, (10) il-bord sab ligħalkemm l-Artikolu 2.2.1.1 tal-ADA jistabbilixxi s-suppożizzjoni li l-kotba u r-reġistri tal-konvenut normalment jintużaw biex jiġu kkalkolati l-ispejjeż tal-produzzjoni, l-awtorità investigattiva żżomm id-dritt li tirrifjuta li tuża dawn il-kotba jekk hi tiddetermina li huma jew (i) inkonsistenti mal-GAAP jew, (ii) ma jirriflettux b’mod raġonevoli l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott inkonsiderazzjoni. Madankollu, meta l-awtorità investigattiva tiddeċiedi li tidderoga min-norma, għandha tistipula r-raġunijiet għaliex għamlet hekk. Konsistenti ma’ din l-interpretazzjoni, minħabba d-distorsjoni maħluqa mis-sistema ta’ DET, li toħloq sitwazzjoni partikolari tas-suq, il-Kummissjoni ssostitwixxiet l-ispejjeż imniżżlin mill-kumpaniji kkonċernati għax-xiri tal-materja prima ewlenija fl-Arġentina mal-prezz li kieku kien jitħallas fin-nuqqas tad-distorsjoni stabbilita. Il-fatt li minn perspettiva purament numerika r-riżultat huwa simili ma jfissirx li l-metodoloġija applikata mill-Kummissjoni kienet tikkonsisti sempliċiment fiż-żieda tat-taxxi tal-esportazzjoni mal-ispejjeż tal-materja prima. Il-prezzijiet internazzjonali tal-kommoditajiet huma stabbiliti fuq il-provvista u tad-domanda, u ma hemm l-ebda evidenza li s-sistema ta’ DET fl-Arġentina taffettwa l-prezzijiet tas-CBOT. Għaldaqstant il-pretensjonijiet u l-allegazzjonijiet kollha, li skonthom il-Kummissjoni bl-użu tal-prezz internazzjonali ma għamlitx paragun ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, huma bla bażi. L-istess jgħodd għall-pretensjoni li l-Kummissjoni ma kkunsidratx il-vantaġġ kompetittiv naturali tal-produtturi Arġentini, minħabba li s-sostituzzjoni tal-ispejjeż irreġistrati mill-kumpaniji saret minħabba l-prezz baxx b’mod mhux normali tal-materja prima fis-suq domestiku, aktar milli minħabba xi vantaġġ komparattiv.
(43)
Fil-premessa (45) tar-Regolament provviżorju, ġie spjegat li peress li l-bejgħ domestiku ma tqisx bħala magħmul fl-andament ordinarju tal-kummerċ, il-valur normali kellu jkun kostrutt bl-użu ta’ ammont raġonevoli ta’ profitt ta’ 15 % skont l-Artikolu 2(6)(c) tar-Regolament bażiku. Xi produtturi esportaturi qalu li l-perċentwali użat mill-Kummissjoni bħala profitt raġonevoli (15 %) fil-kalkolu tal-valur normali kienet għolja żżejjed u bidla radikali fil-prattika stabbilita f’għadd ta’ investigazzjonijiet oħra fi swieq tal-prodotti bażiċi simili (jiġifieri fejn il-profitt użat ikun ta’ madwar 5 %).
(44)
Din il-pretensjoni ma tintlaqax. L-ewwel nett, mhuwiex korrett li l-Kummissjoni tuża sistematikament marġini ta’ profitt ta’ 5 % meta tikkalkula l-valur normali. Kull sitwazzjoni hija stmata fuq il-merti tagħha stess filwaqt li jitqiesu ċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ. Pereżempju, fil-każ tal-bijodiżil tal-2009 kontra l-Istati Uniti, diversi livelli ta’ profitt differenti ntużaw bil-profitt medju peżat li kien ogħla sew minn 15 %. It-tieni, il-Kummissjoni eżaminat ukoll f’terminu qasir u medju r-rata tas-self fl-Arġentina li hija madwar 14 % skont id-dejta tal-Bank Dinji. Ċertament li huwa kkunsidrat raġonevoli li wieħed jistenna li jinkiseb marġini ta’ profitt ogħla meta jsir negozju fis-swieq domestiċi tal-bijodiżil milli mill-ispiża ta’ self ta’ kapital. Barra minn hekk, dan il-profitt huwa saħansitra inqas mill-profitt magħmul matul il-PI mill-produtturi tal-prodott ikkonċernat, għalkemm dak il-livell jirriżulta minn distorsjonijiet fl-ispejjeż b’riżultat tad-DET u tal-prezzijiet domestiki tal-bijodiżil irregolati mill-Istat. Għalhekk, u għar-raġunijiet spjegati hawn fuq, huwa sostnut li 15 % profitt huwa ammont raġonevoli li jista’ jinkiseb minn industrija relattiviment ġdida u intesiva fil-kapital fl-Arġentina.
(45)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, CARBIO u l-Awtoritajiet Arġentini ddikjaraw li (i) ir-referenza għal-livelli ta’ profitt fil-każ tal-Istati Uniti ma kinitx ġustifikata; (ii) ir-referenza għar-rata ta’ self fuq terminu medju ta’ żmien ma kinitx loġika, qatt ma ntużat fl-imgħoddi, u jekk dan il-valur referenzjarju għandu jintuża, ma għandux ikun tal-Arġentina, għaliex l-investimenti saru bid-dollaru Amerikan flimkien ma’ entitajiet barranin; (iii) il-profitt li realment qalgħu l-produturi Arġentini ma setax jitqies minħabba s-sitwazzjoni partikolari tas-suq; u (iv) apparagun, il-profitt fil-mira tal-industrija tal-Unjoni kien previst għal 11 %.
(46)
Dawn il-pretensjonijiet ma jintlaqgħux. Il-Kummissjoni kkunsidrat li marġini ta’ profitt ta’ 15 % kien raġonevoli għall-industrija tal-bijodiżil fl-Arġentina, ġaladarba f’dan il-pajjiż l-industrija kienet għadha żagħżugħa u b’kapital intensiv matul il-PI. Ir-referenza għall-marġini ta’ profitt fil-każ tal-Istati Uniti saret biex tiġi kkuntestata l-pretensjoni li l-Kummissjoni tuża sistematikament marġini ta’ profitt ta’ 5 % meta taħdem il-valur normali. Ukoll, ir-referenza għar-rata tas-self għal perjodu ta’ terminu medju ta’ żmien ma kinitx intenzjonata li tiffissa valur referenzjarju, iżda biex tittestja kemm kienu raġonevoli l-marġini użati. L-istess japplika għall-profitt li għamlu realment il-kumpaniji fil-kampjun. Min-naħa l-oħra, minħabba li l-iskop tal-valur normali maħdum huwa differenti mill-kalkolu tal-profitt fil-mira għall-industrija tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet dumped, kull paragun bejn it-tnejn huwa irrelevanti. Għalhekk, il-premessa (46) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(47)
Produttur esportatur jimanifattura l-bijodiżil parzjalment fl-impjanti tiegħu stess u parzjalment permezz ta’ ftehim ta’ ħlas ta’ nollijiet ma’ produttur indipendenti. Dan il-produttur esportatur talab li l-ispiża tal-produzzjoni tiegħu tiġi kkalkulata mill-ġdid bl-użu ta’ medja peżata differenti tal-ispejjeż tal-produzzjoni tiegħu u tal-ispiża tal-produzzjoni ta’ dik imħallsa għal din il-produzzjoni minn dik użata mill-Kummissjoni fl-istadju provviżorju. Din it-talba kienet analizzata u nstabet li kienet ġustifikata u l-ispiża tal-produzzjoni għall-kumpanija kkonċernata ġiet ikkalkolata mill-ġdid skont dan.
(48)
Il-Kummissjoni rċeviet pretensjonijiet speċifiċi minn kumpaniji minuri oħra iżda saru irrilevanti wara l-bidla fil-metodoloġija li biha jinħadem il-valur normali kif spjegat hawn fuq. Is-sejbiet fil-premessi minn (40) sa (46) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati, bil-modifiki spjegati hawn fuq.
2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(49)
Fil-premessa (49) tar-Regolament provviżorju, ġie spjegat li meta l-bejgħ tal-esportazzjoni sar permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati li jinsabu fl-Unjoni, saru aġġustamenti għall-prezz tal-esportazzjoni, inkluż għall-akkumulazzjoni tal-profitt lill-kummerċjant relatat skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. Għall-fini ta’ dan il-kalkolu, livell ta’ profitt ta’ 5 % għan-negozjant relatat fl-Unjoni kien ikkunsidrat raġonevoli. Żewġ produtturi esportaturi affermaw li marġini ta’ profitt ta’ 5 % għan-negozjant relatat fl-Unjoni kien għoli wisq f’negozju ta’ kummerċ fil-kommoditajiet u li jew ma għandu jintuża l-ebda profitt, inkella għandu jintuża perċentwal iżgħar (sa 2 % jiddependi fuq il-kumpaniji).
(50)
L-ebda evidenza ma ġiet ipprovduta biex issostni din l-affermazzjoni. F’dawn iċ-ċirkostanzi l-livell ta’ profitt ta’ 5 % għall-kummerċjanti relatati fl-UE huwa kkonfermat.
(51)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, CARBIO saħqet li l-marġini tal-profitt ta’ 5 % kien għoli wisq f’negozju li jagħmel kummerċ fil-kommoditajiet, u għamlet referenza għal studju mħejji mill-KPMG speċifikament għal dan l-iskop, u mressaq quddiem il-Kummissjoni fl-1 ta’ Lulju 2013 wara l-konklużjonijiet tar-Regolament provviżorju. Il-Kummissjoni kkunsidrat li s-sejbiet tal-istudju ma setgħux jitqiesu bħala kredibbli minħabba limitazzjonijiet fl-analiżi msemmija fl-istudju stess, limitazzjonijiet li wasslu sabiex jiġi magħżul għadd limitat ta’ kumpaniji fil-kummerċ, li nofshom ma kinux qed ibigħu prodotti agrikoli. Għalhekk, l-evidenza pprovduta mhix meqjusa konklussiva. Bħala konsegwenza, il-marġini ta’ profitt ta’ 5 % għall-kummerċjanti relatati fl-UE hija kkonfermata.
(52)
Produttur esportatur ilmenta li meta stabbilixxiet il-prezz għall-esportazzjoni, il-Kummissjoni ma qisitx l-hekk imsejħa “riżultati tal-hedging”, jiġifieri qligħ jew telf li jagħmel il-produttur meta jbigħ jew jixtri kuntratti futuri ta’ żejt tas-soja fiċ-Chicago Board of Trade (CBOT). Il-kumpanija saħqet li l-hedging huwa element neċessarju fin-negozju tal-bijodiżil minħabba l-volatilità tal-prezzijiet tal-materja prima, u li d-dħul nett għall-bejjiegħ tal-bijodiżil ma jkunx biss il-prezz imħallas mix-xerrej, iżda wkoll il-profitt (jew telf) mill-operazzjonijiet tal-hedging sottostanti.
(53)
Dik l-affermazzjoni ma tintlaqax għaliex l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku b’mod ċar jipprevedi li l-prezz tal-esportazzjoni jkun il-prezz realment imħallas jew li għandu jitħallas għall-prodott meta jinbiegħ għall-esportazzjoni, indipendentement mill-qligħ jew mit-telf marbut mal-prattiki ta’ hedging, - għalkemm huma relatati -.
(54)
Fin-nuqqas ta’ kummenti ulterjuri dwar il-prezzijiet ta’ esportazzjoni, il-premessi minn (47) sa (49) tar-Regolament provviżorju, huma b’dan ikkonfermati bil-bidliet imsemmija hawn fuq.
2.3. Il-paragun
(55)
Fil-premessa (53) tar-Regolament provviżorju, ġie spjegat li meta l-bejgħ bl-esportazzjoni sar permezz ta’ kumpaniji kummerċjali relatati li jinsabu barra l-UE, il-Kummissjoni eżaminat jekk in-negozjant relatat għandux ikun ittrattat bħala aġent li jaħdem abbażi ta’ kummissjoni u, jekk iva, sarx aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku sabiex titqies iż-żieda nozzjonali fil-valur li rċieva l-kummerċjant.
(56)
Kumpanija waħda sostniet li l-marġini ta’ profitt użat mill-Kummissjoni għall-kummerċjant relatat barra mill-UE bħala żieda ipotetika kien għoli wisq u li marġini ta’ profitt aktar baxx ikun aktar raġonevoli.
(57)
Il-Kummissjoni eżaminat bir-reqqa l-argumenti mressqa mill-produttur esportatur, iżda kkonkludiet li fid-dawl tal-attivitajiet estensivi mwettqa mill-kummerċjanti relatati, marġini ta’ profitt ta’ 5 % kien meqjus bħala raġonevoli. Għaldaqstant, din il-pretensjoni ma tintlaqax.
(58)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra rigward il-paragun, il-premessi minn (50) sa (55) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.4. Il-marġini ta’ dumping
(59)
Il-produtturi esportaturi Arġentini kollha li kkooperaw talbu li jekk dazju antidumping kellu jkun impost fuq l-importazzjonijiet tal-bijodiżil mill-Arġentina, għandu jkun hemm dazju wieħed għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw, ibbażat fuq il-medja peżata tad-dazji antidumping tal-produtturi esportaturi kollha fil-kampjun. Huma sostnew din it-talba billi qalu li l-produtturi fil-kampjun kollha għandhom rabtiet kummerċjali jew ta’ tip ieħor bejniethom, dawn jipproduċu, ibigħu, jisssellfu jew ipartu bijodiżil lil xulxin u ħafna drabi l-prodott ta’ diversi kumpaniji jitgħabba flimkien fl-istess bastiment tal-oċean u jintbagħat lejn l-UE u ma jibqax possibbli għall-awtoritajiet doganali li jidentifikaw u jiddistingwu l-prodott ta’ produtturi differenti. Dawn ċirkostanzi partikolari wasslu biex l-impożizzjoni ta’ dazji individwali tkun imprattikabbli.
(60)
Minkejja li t-talba ġejja mill-produtturi esportaturi kollha, inklużi dawk b’limitu inferjuri ta’ marġini ta’ dumping individwali mill-marġini medju peżat, u minkejja s-simplifikazzjoni potenzjali għall-awtoritajiet doganali, din it-talba għandha tiġi miċħuda. Tabilħaqq, diffikultajiet prattiċi allegati ma għandhomx jintużaw bħala skuża biex jidderogaw mid-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku sakemm ma jkunx inevitabbli. F’dan il-każ, il-prattika tal-kumpaniji li jpartu, jissellfu jew iħalltu b’xi mod ieħor l-prodott ikkonċernat ma jwassalx, fih innifsu, biex l-impożizzjoni ta’ dazji individwali tkun imprattikabbli skont it-tifsira tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku.
(61)
Tliet kumpaniji talbu li isimhom ikun inkluż fil-lista ta’ produtturi esportaturi li qed jikkooperaw sabiex jibbenefikaw mir-rata ta’ dazju antidumping ta’ dawk il-kumpaniji li kkooperaw imma ma kienux magħżula għall-kampjun minflok id-dazju residwu għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(62)
Tnejn mit-tliet kumpaniji kienu diġà qed jimmanifatturaw bijodiżil għas-suq domestiku jew skont ftehimiet ta’ tolling għal produtturi esportaturi oħra matul il-PI, iżda dawn ma kinux qed jesportaw lejn l-Unjoni. It-tielet kumpanija ma kinitx qed tipproduċi bijodiżil matul il-PI billi l-impjant tagħha kien għadu qed jinbena f’dak iż-żmien.
(63)
Il-Kummissjoni tqis li l-kundizzjonijiet sabiex kumpanija titqies bħala produttur esportatur li kkoopera ma jintlaħqux fil-każijiet tat-tliet kumpaniji msemmija hawn fuq. Dan japplika mhux biss għall-kumpanija li ma kinitx qed tipproduċi l-bijodiżil waqt il-PI, iżda wkoll għall-kumpaniji li kkoperaw fl-investigazzjoni billi ssottomettew formula tat-teħid tal-kampjuni, minħabba li fit-tweġiba tagħhom għat-teħid tal-kampjun, huma għamluha ċara li kienu qed jipproduċu għas-suq domestiku jew għall-partijiet terzi imma dawn ma kinux qed jesportaw il-bijodiżil għall-UE f’isimhom stess.
(64)
Din il-pretensjoni għalhekk ma tintlaqax u d-dazju antidumping “residwali” għandu japplika għat-tliet kumpaniji inkwestjoni.
(65)
Filwaqt li jitqiesu l-aġġustamenti li saru fuq il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni kif stabbilit hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kummenti ulterjuri, it-tabella fil-premessa (59) tar-Regolament provviżorju hija sostitwita b’dan li ġej u l-marġini ta’ dumping definittivi, espressi bħala perċentwali tal-prezz tas-CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Il-kumpanija
Il-marġini ta’ dumping
Louis Dreyfus Commodities S.A.
46,7 %
Grupp “Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. u Vicentin S.A.I.C.)
49,2 %
Grupp “T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
41,9 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
46,8 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
49,2 %
3. L-Indoneżja
3.1. Il-valur normali
(66)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessi minn (28) sa (34), il-Kummissjoni issa waslet għall-konklużjoni li s-sistema ta’ DET fl-Indoneżja toħloq distorsjoni tal-ispejjeż fil-produzzjoni tal-produtturi tal-bijodiżil f’dan il-pajjiż, u li għalhekk l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott ikkonċernat mhumiex riflessi b’mod raġonevoli fir-reġistri miżmuma mill-produtturi Indoneżjani li qed jiġu investigati.
(67)
Il-Kummissjoni għalhekk iddeċidiet li tirrevedi l-premessa (63) tar-Regolament provviżorju u tinjora l-ispejjeż reali taż-żejt tal-palm mhux raffinat (CPO), il-materja prima ewlenija mixtrija u użata fil-produzzjoni tal-bijodiżil, kif irreġistrat mill-kumpaniji kkonċernati fil-kontijiet tagħhom u li tissostitwixxihom bil-prezz li bih dawk il-kumpaniji kienu jixtru s-CPO fin-nuqqas ta’ din it-tip ta’ distorsjoni.
(68)
L-investigazzjoni kkonfermat li l-livell tal-prezz tas-CPO kummerċjalizzat domestikament huwa sinifikattivament baxx meta mqabbel mal-prezz ta’ referenza “internazzjonali”, id-differenza hija qrib ħafna tat-taxxa fuq l-esportazzjoni applikata għas-CPO. Peress li sistema DET tillimita l-possibbiltajiet għall-esportazzjoni tas-CPO, din twassal għal kwantitajiet akbar ta’ CPO disponibbli fis-suq domestiku, b’hekk toħloq pressjoni ‘l isfel fuq il-prezzijiet tas-CPO domestiċi. Dan jikkostitwixxi sitwazzjoni partikolari fis-suq.
(69)
Matul il-PI esportazzjonijiet ta’ bijodiżil kellhom rata ta’ taxxa fuq l-esportazzjoni bejn it-2 u l-5 %. Matul l-istess perjodu l-esprotazzjonijiet tas-CPO kellhom rata ta’ taxxa ta’ esportazzjoni li tvarja bejn il-15 u l-20 % filwaqt li t-taxxa tal-esportazzjoni għar-RBDPO kienet tvarja minn 5 sa 18,5 %. Ir-rati tariffarjii differenti japplikaw skont il-firxa korrispondenti tal-prezzijiet ta’ referenza (li jsegwu x-xejriet tas-suq internazzjonali u ma għandhom xejn x’jaqsmu ma’ differenzi fil-kwalità). It-taxxa fuq l-esportazzjoni għall-frott tal-palm hija stipulata b’rata fissa ta’ 40 %.
(70)
Għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, il-premessa (63) tar-Regolament provviżorju hija riveduta u l-ispiża tal-materja prima ewlenija (CPO) irreġistrata mill-kumpaniji kkonċernati, skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, ġiet sostitwita bil-prezz ta’ referenza tal-esportazzjoni (HPE) (11) għas-CPO ppubblikat mill-awtoritajiet Indoneżjani li huwa mbagħad ibbażat fuq il-prezzijiet internazzjonali ppubblikati (Rotterdam, il-Malasja u l-Indoneżja). Dan l-aġġustament isir fir-rigward tas-CPO li nxtara minn kumpaniji kemm relatati kif ukoll li mhumiex. L-ispiża tas-CPO ta’ produzzjoni proprja fl-istess entità ġuridika hija aċċettata minħabba li ma nstabet ebda evidenza li l-ispiża tas-CPO ta’ produzzjoni proprja fl-istess entità ġuridika hija affettwata mid-distorsjoni.
(71)
Il-produtturi esportaturi kollha mill-Indoneżja kif ukoll il-Gvern tal-Indoneżja jiddikjaraw li s-sostituzzjoni tal-ispejjeż tas-CPO, kif irreġistrati mill-kumpaniji, bil-prezz tal-esportazzjoni Indoneżjan bħala referenza għas-CPO la huwa permissibbli skont ir-regoli tad-WTO u lanqas skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku, u għalhekk hija illegali. F’dan ir-rigward il-Gvern Indoneżjan sostna li l-Kummissjoni b’mod żbaljat ttrattat lir-Repubblika tal-Indoneżja bħala ekonomija mhux tas-suq. L-argumenti mressqa mill-kumpaniji jistgħu jitqassru kif ġej. L-ewwel nett, il-Kummissjoni ma wrietx xi raġuni biex titbiegħed mill-ispejjeż reali rreġistrati, jew li dawn l-ispejjeż ma jirriflettux b’mod raġonevoli l-ispejjeż marbuta mal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat, iżda sempliċiment iddikjarat li l-ispejjeż irreġistrati huma artifiċjalment baxxi meta mqabblin mal-prezzijiet internazzjonali, u għalhekk għandhom jiġu sostitwiti.
Dan imur kontra r-regoli tad-WTO, li skont dawn it-test sabiex jiġi ddeterminat jekk spiża partikolari tistax tintuża sabiex jiġu kkalkulati l-ispejjeż tal-produzzjoni huwa jekk din l-ispiża hijiex assoċjata mal-produzzjoni u mal-bejgħ tal-prodott, u mhux jekk din l-ispiża tirriflettix b’mod raġonevoli l-valur tas-suq. It-tieni, anki jekk l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku jidher li jippermetti li jista’ jsir aġġustament, l-applikazzjoni ta’ dan l-Artikolu għandha tkun limitata għal sitwazzjonijiet fejn l-Istat jinterferixxi direttament fis-suq billi jistabbilixxi jew jirregola l-prezzijiet f’livell artifiċjalment baxx. Madankollu, f’dan il-każ partikolari, il-Kummissjoni tallega li l-prezz domestiku tas-CPO huwa artifiċjalment baxx mhux għax huwa rregolat mill-Istat, iżda sempliċiment minħabba t-taxxa tal-esportazzjoni imposta fuq is-CPO. Anki kieku dan kellu jkun il-każ, kwalunkwe effett fuq il-prezz domestiku għandu jitqies bħala aċċidentali jew sempliċiment effett kollaterali mis-sistema tat-taxxa fuq l-esportazzjoni. It-tielet, il-Kummissjoni b’mod żbaljat toqgħod fuq is-sentenza ta’ Acron sabiex tiġġustifika l-legalità tal-aġġustament tas-CPO. Din is-sentenza hija attwalment taħt appell u għalhekk ma tistax tiġi kkunsidrata bħala preċedent. Fi kwalunkwe każ, iċ-ċirkustanza fattwali f’Acron kienet differenti minħabba li tirreferi għal sitwazzjoni fejn, għall-kuntrarju tal-prezzijiet tas-CPO fl-Indoneżja li huma stabbiliti b’mod liberu fis-suq, il-prezzijiet tal-gass kienu rregolati mill-Istat. Fl-aħħar nett, il-Gvern tal-Indoneżja sostna li l-aġġustament fl-Artikolu 2(5) sar biss sabiex jiżdiedu l-marġini tad-dumping permezz ta’ differenzi fit-tassazzjoni.
(72)
Il-pretensjoni li l-aġġustament skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku huwa illegali skont id-WTO u/jew ir-regoli tal-Unjoni ma tintlaqax. Ir-Regolament bażiku ttraspona l-Ftehim Antidumping tad-WTO (ADA), u għalhekk id-dispożizzjonijiet kollha ta’ dan ir-Regolament, inkluż l-Artikolu 2(5), huma kkunsidrati bħala konformi mal-obbligi tal-Unjoni skont l-ADA. F’dan ir-rigward ta’ min ifakkar li l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku huwa applikabbli b’mod ugwali kemm għall-ekonomiji tas-suq kif ukoll għall-ekonomiji mhux tas-suq. Kif imsemmi hawn fuq (il-premessa 42), il-Qorti Ġenerali, fil-kawża ta’ Acron, stabbilixxiet l-istat tad-dritt li jekk l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni tal-prodott li qed jiġi investigat ma jkunux riflessi b’mod raġonevoli fir-reġistri tal-kumpaniji, ma jservux bħala bażi biex jiġi kkalkulat il-valur normali, u li dawn l-ispejjeż jistgħu jiġu sostitwiti bi spejjeż li jirriflettu prezz stabbilit mill-forzi tas-suq skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Il-fatt li l-kawża ta’ Acron kellha x’taqsam ma’ prezzijiet li kienu rregolati mill-Istat, ma jistax jiġi interpretat madankollu li jfisser li l-Kummissjoni mhijiex awtorizzata tapplika l-Artikolu 2(5) għal forom oħra ta’ intervent mill-Istat li jgħawweġ, direttament jew indirettament suq partikolari billi jniżżel l-prezzijiet għal livell artifiċjalment baxx. Il-Bord fil-każ China - Broilers reċentement wasal għal konklużjoni simili fl-interpretazzjoni tal-Artikolu 2.2.1.1 tal-ADA. Fil-każ preżenti l-Kummissjoni sabet li l-ispejjeż assoċjati mal-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat mhumiex riflessi b’mod raġonevoli fir-reġistri tal-kumpaniji kkonċernati għax huma baxxi b’mod artifiċjali mis-sistema ta’ DET Indoneżjana. Għalhekk il-Kummissjoni kienet kompletament iġġustifikata meta aġġustat l-ispejjeż għas-COP skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku. Fir-rigward tal-pretensjoni mill-Gvern Indoneżjan, ta’ min jinnota li l-aġġustament tal-Artikolu 2(5) huwa bbażat fuq id-differenza li hemm bejn il-prezzijiet domestiċi u internazzjonali tas-CPO, u mhux fuq xi differenzi fit-tassazzjoni.
(73)
Żewġ produtturi esportaturi fl-Indoneżja sostnew li l-Kummissjoni naqset milli turi li l-prezz domestiku Indoneżjan tas-CPO huwa distort. Huma jargumentaw li l-ipoteżi bażika tal-Kummissjoni li d-DET tillimita l-possibbiltà li s-CPO jiġi esportat, u twassal biex kwantitajiet akbar ta’ CPO jkunu disponibbli fis-suq domestiku u b’hekk jonqsu l-prezzijiet domestiċi tas-CPO hija fattwalment inkorretta ġaladarba s-CPO jiġi esportat fi kwantitajiet kbar (70 % tal-produzzjoni kollha). Fi kwalunkwe każ, anki li kieku s-suq domestiku tas-CPO jiġi kkunsidrat mgħawweġ minħabba d-DET, il-prezz tal-HPE jkun ukoll mgħawweġ peress li huwa bbażat fuq il-prezzijiet internazzjonali tal-esportazzjoni, li jinkludu t-taxxa tal-esportazzjoni. Għalhekk, il-prezz tal-HPE għas-CPO ma jistax jintuża bħala l-prezz referenzjarju xieraq għal aġġustament fl-ispiża tas-CPO.
(74)
Minkejja li s-CPO huwa esportat mill-Indoneżja fi kwantitajiet kbar, l-investigazzjoni wriet li l-prezz domestiku tas-CPO għadu artifiċjalment baxx meta mqabbel mal-prezzijiet internazzjonali. Barra minn hekk, id-differenza li nstabet fil-prezz, hija qrib it-taxxa tal-esportazzjoni imposta mid-DET. Għalhekk tajjeb li jiġi konkluż li l-livell baxx tal-prezzijiet huwa r-riżultat ta’ distorsjoni pprovokata mid-DET. Barra minn hekk, il-prezzijiet internazzjonali tal-kommoditajiet, inkluż is-CPO, huma ddeterminati abbażi tal-provvista u d-domanda, li jirriflettu d-dinamika tal-forzi tas-suq. Ma ġiet ippreżentata l-ebda prova li tindika li dawn il-forzi tas-suq tgħawġu minħabba d-DET Indoneżjana. Il-pretensjoni li l-HPE huwa valur referenzjarju mhux adegwat hija għalhekk ma tintlaqax.
(75)
Produttur esportatur wieħed, li nstab li ma kellux bejgћ domestiku rappreżentattiv (il-premessa (60) tar-Regolament provviżorju) stqarr li l-Kummissjoni kienet żbaljat meta għamlet it-test ta’ rappreżentazzjoni fuq il-bażi tal-bejgħ minn kumpaniji relatati individwalment minflok il-bejgħ globali tal-kumpaniji kollha fil-grupp. Madanakollu huwa xorta waħda jirrikonoxxi li dan l-allegat żball ma kellu l-ebda impatt fuq is-sejba provviżorja f’dan ir-rigward. Ta’ min ifakkar li fir-rigward ta’ dan il-produttur esportatur il-kumpaniji kollha relatati fallew individwalment mit-test ta’ rappreżentazzjoni. Għalhekk, anki jekk din l-istqarrija kellha tkun fondata huwa ċar li t-test ta’ rappreżentazzjoni fuq il-bażi tal-ammont totali ta’ bejgħ domestiku tal-kumpaniji relatati kollha ma setax, kif rikonoxxut mill-produttur esportatur, ikollu impatt fuq is-sejbiet provviżorji. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn (60) sa (62) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
(76)
Parti waħda sostniet li fir-rigward tal-premessa (63) tar-Regolament provviżorju, SG&A esaġerat intuża għal dik il-parti. Wara li ġiet eżaminata din l-affermazzjoni, deher li l-SG&A kemm għall-bejgħ domestiku kif ukoll dak għall-esportazzjoni kienet inkluża fil-kostruzzjoni tal-valur normali. Għalhekk saru l-korrezzjonijiet neċessarji biex l-SG&A tintuża biss għall-bejgħ domestiku.
(77)
Parti waħda ddubitat il-kostruzzjoni tal-valur normali u b’mod partikolari l-għażla tal-metodoloġija skont l-Artikolu 2(6) kif iddikjarat fil-premessa (65) tar-Regolament provviżorju. L-Artikolu 2(6) jipprevedi għal tliet metodoloġiji alternattivi biex jiġi stabbilit l-SG&A u l-profitt f’każ li d-dejta reali tal-kumpanija ma tistax tintuża. Din il-parti ddikjarat li dawn it-tliet metodoloġiji għandhom ikunu konsidrati fl-ordni li huma ppreżentati u li għalhekk l-Artikolu 2(6)(a) u l-Artikolu 2(6)(b) għandhom jitqiesu li għandhom jiġu applikati l-ewwel.
(78)
Waqt li r-Regolament provviżorju deher li jindirizza biss l-metodoloġija skont l-Artikolu 2(6)(c), il-premessi li ġejjin jelaboraw għaliex l-Artikolu 2(6)(a) u l-Artikolu 2(6)(b) ma japplikawx f’dan il-każ.
(79)
L-Artikolu 2(6)(a) mhuwiex applikabbli peress li l-ebda ammonti reali ma kienu stabbiliti għall-ebda waħda mill-kumpaniji Indoneżjani (u Arġentini) magħżula minħabba li huma ma kellhom l-ebda bejgħ fl-andament normali tal-kummerċ. Għalhekk, l-ebda dejta dwar l-ammonti reali ta’ kwalunkwe esportatur jew produttur (fil-kampjun) ma hi disponibbli biex ikun applikat l-Artikolu 2(6)(a).
(80)
L-Artikolu 2(6)(b) mhuwiex applikabbli minħabba li l-kumpaniji Indoneżjani (u Arġentini) kollha fil-kampjun ma għandhomx il-bejgћ tal-prodotti mill-istess kategorija ġenerali ta’ prodotti li jsir fl-andament normali tal-kummerċ.
(81)
Fir-rigward tal-Artikolu 2(6)(b), din il-parti argumentat wkoll li r-Regolament bażiku huwa inkonsistenti mar-Regolament tad-WTO sal-punt li fl-Artikolu 2(6)(b) fih ir-rekwiżit li l-bejgħ għandu jsir fl-andament ordinarju tal-kummerċ. Madankollu, kif imsemmi fil-premessa (72) hawn fuq, ir-Regolament bażiku ttraspona l-Ftehim Antidumping tad-WTO (ADA) u għalhekk huwa kkunsidrat li d-dispożizzjonijiet kollha ta’ dan ir-Regolament, inkluż l-Artikolu 2(6), huma konsistenti mal-obbligi tal-Unjoni skont l-ADA, u li l-bejgħ fil-kors normali tal-kummerċ huwa kollu kemm hu konformi. ..
(82)
Għalhekk, l-għażla tal-applikazzjoni tal-Artikolu 2(6)(c) fl-użu ta’ kwalunkwe metodu ieħor raġonevoli sabiex ikun iddeterminat il-marġini ta’ profitt huwa kkonfermat.
(83)
Barra minn hekk, diversi partijiet qiesu li l-marġini ta’ profitt ta’ 15 % użat meta ġie kostrutt il-valur normali kien eċċessiv. Huma jsostnu li r-Regolament provviżorju ma jispjegax kif il-Kummissjoni kkalkulat il-15 % u għalhekk jassumu li l-Kummissjoni ħadet il-15 % mill-marġini ta’ profitt użat fil-kalkoli tad-dannu. Huma sostnew li f’bosta każijiet oħra li jikkonċernaw kommoditajiet il-Kummissjoni użat marġini ta’ profitt ta’ madwar 5 %. Bosta partijiet issuġġerixxew li jintuża l-marġini tal-profitt tal-każ tal-bijoetanol mill-Istati Uniti. Parti minnhom ssuġġerixxiet ukoll li jintuża marġini ta’ profitt aktar baxx għall-bejgħ tagħha ta’ taħlita ta’ bijodiżil ma’ diżil minerali. Barra minn hekk, il-Gvern tal-Indoneżja sostna li s-sostituzzjoni tal-ispiżat tas-CPO hija xogħol doppju skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku meta fl-istess ħin jintuża l-marġini ta’ profitt ta’ 15 % skont l-Artikolu 2(6)(c) li jirrifletti l-marġni ta’ profitt ta’ suq mhux distort..
(84)
L-ewwel nett, mhuwiex korrett li l-Kummissjoni sistematikament tuża marġini ta’ profitt ta’ 5 % meta tikkalkula l-valur normali. Kull sitwazzjoni hija stmata fuq il-merti tagħha stess filwaqt li jitqiesu ċ-ċirkostanzi speċifiċi tal-każ. Pereżempju, fil-proċediment tal-bijodiżil tal-2009 kontra l-Istati Uniti, diversi livelli ta’ profitt differenti ntużaw bil-profitt medju peżat li kien ogħla sew minn 15 %. It-tieni, minħabba li rata tas-self fuq terminu qasir u medju ta’ żmien fl-Indoneżja hija ta’ madwar 12 % skont id-dejta tal-Bank Dinji, huwa raġonevoli li wieħed jistenna li l-marġini ta’ profitt fit-twettiq tan-negozju fis-suq tal-bijodiżil domestiku jkun ogħla mill-ispiża tas-self tal-kapital. Ir-referenza għar-rata ta’ self fuq terminu medju mhijiex intiża bħala punt ta’ referenza iżda sabiex tittestja r-raġonevolezza tal-marġini wżat. It-tielet, kemm jekk il-bejgħ ta’ taħlita ta’ bijodiżil ma’ diżil minerali jkun fl-istess kategorija ġenerali ta’ prodotti, jew le, l-Artikolu 2(6)(b) tar-Regolament bażiku jistipula, kif diġà ssemma fil-premessa (80) hawn fuq, li bejgħ bħal dan għandu jsir fl-andament normali tal-kummerċ. Minħabba li l-bejgħ domestiku tal-bijodiżil mhux fl-andament normali tal-kummerċ, il-bejgħ ta’ taħlita ta’ bijodiżil ma’ diżil minerali mhux, mutatis mutandis, meqjus li sar fl-andament normali tal-kummerċ. Għalhekk, u għar-raġunijiet spjegati hawn fuq, 15 % profitt huwa ammont raġonevoli li jista’ jinkiseb minn industrija relattivament ġdida, b’kapital intensiv fl-Indoneżja. L-argument tal-Gvern tal-Indoneżja dwar l-effett doppju ma jistax jiġi aċċettat ġaladarba l-aġġustamenti fl-ispiża skont l-Artikolu 2(5) kif ukoll il-profitt raġonevoli skont l-Artikolu 2(6)(c) huma żewġ kwistjonijiet distinti b’mod ċar. Il-premessa (65) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(85)
Parti stqarret li peress li l-prezz HPE għas-CPO għadu jinkludi l-ispejjeż internazzjonali tat-trasport, u billi l-iskop tal-aġġustament tal-prezz domestiku tas-CPO għal-livell tal-prezz internazzjonali tas-CPO għadu l-iskop li jistabbilixxi prezz mhux distort tas-CPO domestiku, il-prezz HPE għas-CPO għandu jiġi aġġustat ‘l isfel biex jeskludu l-ispejjeż tat-trasport.
(86)
Dik il-pretensjoni ma tintlaqax. Il-Kummissjoni kienet qed tikkunsidra għadd ta’ alternattivi għall-għażla ta’ prezz mill-aktar xieraq li għandu jintuża bħala prezz ta’ referenza internazzjonali. Għandu jiġi mfakkar li l-awtoritajiet Indoneżjani nfushom jużaw il-prezz HPE bħala valur referenzjarju sabiex jikkalkulaw ta’ kull xahar il-livell tad-dazji fuq l-esportazzjoni. Il-prezz HPE kif definit mill-awtoritajiet Indoneżjani kien għalhekk meqjus bħala l-aktar prezz ta’ referenza internazzjonali adattat li għandu jintuża bħala valur referenzjarju sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ distorsjoni fl-ispejjeż tal-produzzjoni tal-bijodiżil fl-Indoneżja.
(87)
Iż-żewġ partijiet stipulaw li l-Kummissjoni naqset milli tqis li huma jimmanifatturaw il-bijodiżil minn materja prima, li hija differenti mis-CPO, jiġifieri d-distillat tal-aċidi xaħmin tal-palma (“PFAD”), iż-żejt tal-palm raffinat (“RPO”) jew l-isterina tal-palm raffinata (“RST”). L-aġġustament tas-CPO (kif deskritt fil-premessa (70)), meta ma kkunsidrax kemm il-partijiet użaw realment materja prima fil-produzzjoni tal-bijodiżil tagħhom, kien applikat fuq materja prima mhux suppost ntużat, u dan għalhekk wassal għal livell mhux korrett fil-valur normali maħdum.
(88)
Dawk il-pretensjonijiet ma jintlaqgħux. Għandu jiġi enfasizzat li l-Kummissjoni biddlet biss l-ispiża tas-CPO mixtri minn fornituri relatati u mhux relatati, għall-produzzjoni tal-bijodiżil. Rigward il-prodotti sekondarji bħall-PFAD, l-RPO u l-RST li jirriżultaw mill-ipproċessar tas-CPO mixtri, u li huma pproċessati ulterjorment sabiex jipproduċu l-bijodiżil, ma sar l-ebda aġġustament.
(89)
It-tliet partijiet sostnew li l-Kummissjoni naqset milli tirrikonoxxi li x-xiri tagħhom tas-CPO minn kumpaniji relatati għandu jiġu ttrattat bħall-produzzjoni interna, bl-istess mod, u għalhekk l-ebda aġġustament skont l-Artikolu 2(5) ma għandu japplika [kif spjegat fil-premessa (70) ta’ hawn fuq). Il-partijiet jgħidu li t-tranżazzjonijiet fil-grupp twettqu skont il-prinċipju tad-distakkament u għalhekk ma għandhomx jiġu aġġustati u sostitwiti minn prezz internazzjonali. Barra minn hekk, produttur esportatur sostna li l-valur normali maħdum għandu jiġi kkalkulat fuq bażi ta’ kull xahar matul il-PI.
(90)
Ladarba l-prezz ta’ trasferiment intern ma jistax jitqies kredibbli, hija prattika standard tal-Kummissjoni li tivverifika jekk it-tranżazzjonijiet bejn partijiet relatati twettqux skont il-prinċipju tad-distakkament. Sabiex tagħmel dan, il-Kummissjoni tqabbel il-prezz ta’ bejn il-kumpaniji relatati mal-prezz tas-suq sottostanti. Ladarba l-prezz sottostanti tas-suq domestiku huwa distort, il-Kummissjoni ma tistax tagħmel din il-verifika. Għalhekk, il-Kummissjoni trid tibdel dan il-prezz mhux kredibbli bi prezz raġonevoli li jista’ jiġi applikat f’kundizzjonijiet normali tas-suq skont il-prinċipju tad-distakkament. F’dan il-każ, il-prezz internazzjonali. Rigward il-pretensjoni biex il-valur normali maħdum ikollu kalkolu ta’ kull xahar, l-informazzjoni pprovduta u vverifikata ma kienx fiha informazzjoni ddettaljata biżżejjed biex tippermetti kalkolu ta’ din ix-xorta. Għaldaqstant iż-żewġ pretensjonijiet ma ntlaqgħux.
(91)
L-industrija tal-Unjoni sostniet li l-ispiża tas-CPO prodott minnhom stess fl-istess entità ġuridika għandha wkoll tiġi aġġustata skont l-Artikolu 2(5) tar-Regolament bażiku billi huwa wkoll affettwat bid-distorsjoni li nħolqot mid-DET.
(92)
Dik il-pretensjoni ma tintlaqax. Fil-proċess tal-produzzjoni tal-bijodiżil, il-materja prima tgħaddi minn diversi stadji ta’ raffinar/pproċessar, l-ispejjeż ta’ dawn l-istadji ta’ produzzjoni jistgħu jitqiesu kredibbli peress li qegħdin isiru fl-istess entità ġuridika, u l-problema tal-prezzijiet ta’ trasferiment mhux kredibbli kif deskritti hawn fuq ma sseħħx.
(93)
Produttur esportatur sostna li l-Kummissjoni kellha tnaqqas l-hekk imsejjaħ aġġustament fil-prezzijiet mill-valur normali maħdum. Dik il-pretensjoni ma tistax tiġi aċċettata. Il-valur normali maħdum ġie stabbilit abbażi tal-ispejjeż. Għalhekk ma jkunx xieraq li jsiru xi aġġustamenti abbażi ta’ konsiderazzjonijiet dwar il-prezz.
3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(94)
Parti ddubitat l-istabbiliment tal-prezz tal-esportazzjoni, billi qalet li kemm il-gwadann tal-hedging u kif ukoll it-telf minnu għandhom jitqiesu, u allegat li hemm trattament kontabilistiku inkonsistenti tal-gwadann u tat-telf mill-hedging tal-bijodiżil.
(95)
Il-pretensjoni li kemm il-gwadann u kif ukoll it-telf mill-hedging għandhom jitqiesu għandha tiġi miċħuda. L-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku b’mod ċar jipprevedi li l-prezz tal-esportazzjoni jkun il-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas għall-prodott meta mibjugħ għall-esportazzjoni, indipendentement mill-qligħ jew it-telf separati, - għalkemm relatati, - li għandhom x’jaqsmu ma’ prattiki ta’ hedging. Għalhekk, il-metodoloġija fil-premessi (66) u (67) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(96)
Il-Kummissjoni tagħraf li trattament kontabilistiku inkonsistenti tal-gwadann u t-telf mill-hedging tal-bijodiżil ta’ parti waħda seħħ fl-istadju provviżorju. Din il-pretensjoni ġiet aċċettata u saru l-korrezzjonijiet neċessarji.
(97)
Fir-rigward tal-premessa (68) tar-Regolament provviżorju, parti waħda sostniet li l-marġini ta’ profitt ta’ 5 % użat għall-kumpaniji kummerċjali relatati li jinsabu fl-Unjoni jirriżulta f’redditu eċċessiv fuq il-kapital u jesaġera l-profitt li huwa normalment miksub fuq il-bejgħ tal-bijodiżil minn kummerċjanti mhux relatati. Hija tiddikjara li redditu tipiku fuq il-kapital jikkorrispondi għal marġini ta’ profitt ta’ 1,3 % - 1,8 %.
(98)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn importaturi mhux relatati u minħabba li kumpaniji ta’ kummerċ huma negozji ta’ servizzi mingħajr investimenti kapitali sinifikanti li jrendu r-redditu fuq il-kapital imsemmi hawn fuq irrilevanti, il-Kummissjoni tiċħad il-pretensjoni ta’ hawn fuq u tqis l-marġini ta’ profitt ta’ 5 % bħala raġonevoli f’dan il-każ. Il-premessa (68) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
(99)
Fir-rigward tal-premessa (69) tar-Regolament provviżorju, parti waħda sostniet li l-primjum għall-għadd doppju tal-bijodiżil għandu jiżdied mal-prezz tal-esportazzjoni, minħabba li din hija biss l-implimentazzjoni tal-liġi Taljana.
(100)
Anki jekk il-Kummissjoni taċċetta din il-pretensjoni u żżid l-primjums għall-prezz tal-esportazzjoni, il-primjums ikollhom jerġgħu jitnaqqsu skont l-Artikolu 2(10)(k) sabiex jitqabbel il-prezz tal-esportazzjoni mal-istess valur normali b’kunsiderazzjoni dovuta tad-differenzi li jaffettwaw it-tqabbil tal-prezzijiet. Minħabba li fl-Indoneżja ma hemm l-ebda primjum għal għadd doppju tal-bijodiżil, il-prezz ogħla għall-esportazzjoni fl-Italja għalhekk ma jkunx direttament komparabbli. Għaldaqstant, dak l-argument huwa miċħud u l-premessa (69) tar-Regolament provviżorju hija permezz ta’ dan ikkonfermata.
(101)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, dik il-parti sostniet il-pretensjoni tagħha. Madankollu ma tressaq l-ebda argument addizzjonali sostanzjali li jista’ jibdel il-valutazzjoni tal-Kummissjoni. Għaldaqstant, il-premessa (69) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
(102)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, bosta produtturi esportaturi ġibdu l-attenzjoni tal-Kummissjoni dwar żbalji klerikali li allegatament kienu fil-kalkoli tad-dumping. Dawk il-pretensjonijiet ġew eżaminati, u fejn ikun iġġustifikat saru l-korrezzjonijiet fil-kalkoli.
3.3. Il-paragun
(103)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rigward il-paragum, il-premessi minn (70) sa (75) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3.4. Il-marġini ta’ dumping
(104)
Filwaqt li jitqiesu l-aġġustamenti tal-valur normali tal-prezz tal-esportazzjoni, kif stabbilit fil-premessi hawn fuq, u fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor, il-marġini ta’ dumping definittivi, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Il-kumpanija
Il-marġini ta’ dumping
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan and PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
20,1 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
23,3 %
E. ĦSARA
1. Il-produzzjoni tal-Unjoni u l-industrija tal-Unjoni
(105)
Ir-Regolament provviżorju, fil-premessi minn (80) sa (82), iddefinixxa l-industrija tal-Unjoni u kkonferma li tliet kumpaniji kienu esklużi mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni minħabba d-dipendenza tagħhom fuq l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, jiġifieri li huma importaw b’mod sinifikanti aktar bijodiżil mill-pajjiżi kkonċernati milli pproduċew.
(106)
Żewġ kumpaniji oħra kienu esklużi mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni minħabba li dawn ma kinux ipproduċew bijodizil matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
(107)
Kienu riċevuti kummenti wara l-pubblikazzjoni tar-Regolament provviżorju li kumpaniji oħra għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni minħabba l-importazzjoni ta’ bijodiżil mill-pajjiżi kkonċernati, u wkoll minħabba r-relazzjoni tagħhom mal-produtturi esportaturi fl-Arġentina u l-Indoneżja, li b’hekk jipproteġu ruħhom mill-konsegwenzi negattivi tad-dumping.
(108)
Dawk il-kummenti ma ntlaqgħux. Wara li ġiet analizzata l-pretensjoni b’rabta ma’ relazzjonijiet bejn il-produtturi esportaturi u l-industrija tal-Unjoni nstab li kumpanija azzjonarja kellha ishma kemm ta’ produttur esportatur tal-Arġentina kif ukoll ta’ produttur tal-Unjoni.
(109)
L-ewwel nett, dawk il-kumpaniji nstabu li kienu qed jikkompetu apertament ma’ xulxin għall-istess klijenti fis-suq tal-Unjoni, u b’hekk urew li r-relazzjoni tagħhom ma kellha l-ebda impatt fuq il-prattiki tan-negozju tal-produttur esportatur Arġentin jew dak tal-Unjoni.
(110)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, parti interessata talbet informazzjoni b’rabta mal-konklużjoni tal-Kummissjoni dwar li l-esportaturi Arġentini u l-industrija tal-Unjoni kienu qed jikkompetu għall-istess klijenti fis-suq Ewropew. L-investigazzjoni tal-produtturi tal-Unjoni, u l-investigazzjoni tal-esportaturi Arġentini, urew dan il-fatt, u ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza li tissostanzja l-allegazzjoni li l-esportaturi Arġentini u l-produtturi tal-Unjoni kienu qablu li ma jikkompetux fil-bejgħ ta’ bijodiżil lill-utenti finali. L-għadd ta’ utenti finali huwa relattivament żgħir u magħmul fil-biċċa l-kbira minn raffineriji taż-żejt li jixtru kemm mingħand produtturi kif ukoll importaturi tal-Unjoni.
(111)
It-tieni, l-interess prinċipali tal-produttur tal-Unjoni msemmi fil-premessa (108) ta’ hawn fuq nstab li kien fl-Unjoni, b’mod partikolari l-produzzjoni tiegħu u l-attivitajiet ta’ bejgħ relatati, kif ukoll attivitajiet ta’ riċerka. B’riżultat ta’ dan, il-konklużjoni kienet li r-relazzjoni ma kinitx raġuni biex tiġi eskluża din il-kumpanija mid-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni skont l-Artikolu 4(1)(a) tar-Regolament bażiku.
(112)
Il-fatt li xi wħud mill-industrija tal-Unjoni kienu qed jimportaw il-bijodiżil mill-pajjiżi kkonċernati huwa fih innifsu mhux biżżejjed biex ibiddel id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Kif spjegat fir-Regolament provviżorju, l-importazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni mill-pajjiżi kkonċernati saru għad-difiża proprja. Barra minn hekk, instab li l-interess prinċipali ta’ xi produtturi tal-Unjoni li importaw mill-pajjiżi kkonċernati baqa’ fl-Unjoni, - dawn il-kumpaniji kienu qed jipproduċu aktar f’termini ta’ volum milli kienu qed jimportaw u l-funzjonijiet ta’ riċerka tagħhom twettqu fl-Unjoni.
(113)
Parti waħda interessata allegat li l-industrija tal-Unjoni għandu jkun fiha wkoll dawk il-kumpaniji li kienu qed jixtru l-bijodiżil u qed iħalltuh b’diżil minerali, minħabba li dawn it-taħlitiet kienu wkoll il-prodott ikkonċernat. Din il-pretensjoni ma ntlaqgħetx. Il-prodott ikkonċernat huwa l-bijodiżil, f’forma pura jew inkella f’taħlita. Għaldaqstant il-produtturi tal-prodott ikkonċernat huma produtturi tal-bijodiżil u mhux il-kumpaniji li jħalltu l-bijodiżil mad-diżil minerali.
(114)
Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni kif stabbilita fil-premessi minn (80) sa (82) tar-Regolament provviżorju hija għalhekk ikkonfermata, flimkien mal-volum tal-produzzjoni waqt il-PI kif stabbilit fil-premessa (83) tar-Regolament provviżorju.
2. Il-konsum mill-Unjoni
(115)
Wara l-iżvelar provviżorju l-industrija tal-Unjoni għamlet korrezzjoni żgħira tal-bejgħ tagħhom għall-2009, biex b’hekk aġġustaw il-konsum tal-Unjoni għal dik is-sena. Din il-korrezzjoni ma tibdilx it-tendenza jew il-konklużjonijiet misluta mid-dejta fir-Regolament provviżorju. It-Tabella 1 hija kkoreġuta hawn taħt. Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment, il-premessi minn (84) sa (86) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
Il-konsum mill-Unjoni
2009
2010
2011
IP
Tunnellati
11 151 172
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indiċi 2009 = 100
100
103
100
105
Sors: Eurostat, dejta mill-industrija tal-Unjoni
3. Valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(116)
Fil-premessi minn (88) sa (90) tar-Regolament provviżorju, il-Kummissjoni ddeterminat li l-kundizzjonijiet kienu sodisfatti għal valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet mill-Arġentina u l-Indoneżja. Dan kien ikkontestat minn parti interessata li allegat li l-PME mill-Indoneżja ma kienx qiegħed jikkompeti ma’ bijodiżil magħmul fl-Unjoni fuq l-istess bażi bħall-SME mill-Arġentina, u li l-PME tal-Unjoni kien orħos mill-bijodiżil prodott minħabba li l-materja mhux raffinata (jew “il-materja prima”) kienet irħas mill-materja prima disponibbli fl-Unjoni.
(117)
Dawk l-argumenti ma ntlaqgħux. Kemm l-SMEs u l-PME huma importati fl-Unjoni, u huma wkoll manifatturati fl-Unjoni, u huma mħallta ma’ RME u bijodiżils oħrajn immanifatturat fl-Unjoni qabel jinbiegħu jew jitħalltu ma’ diżil minerali. Dawk li jħalltu jkollhom l-għażla ta’ xiri ta’ bijodiżil minn materja prima differenti u oriġini differenti biex jipproduċu prodott finali, ibbażat fuq is-suq u l-kundizzjonijiet klimatiċi matul is-sena. Il-PME jinbiegħ fi kwantitajiet akbar matul ix-xhur tas-sajf u kwantitajiet iżgħar matul ix-xhur tax-xitwa, iżda għadu f’kompetizzjoni mal-RME u l-bijodiżil magħmul fl-Unjoni kif ukoll l-SME mill-Arġentina.
(118)
Il-premessa (90) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
4. Il-volum, il-prezz u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati
(119)
Parti interessata partikolari kkuntestat id-dejta tal-importazzjoni stabbilita fit-Tabella 2 tar-Regolament provviżorju, għax qalet li l-importazzjonijiet mill-Indoneżja kienu ħafna inqas minn dawk ippreżentati fit-tabella. Id-dejta tal-importazzjoni fit-Tabella 2 kienet ibbażata fuq id-dejta tal-Eurostat, li kienet verifikata bir-reqqa u nstab li hija korretta, u skont id-dejta miġbura mingħand l-esportaturi Indoneżjani. Il-bijodiżil huwa prodott relattivament riċenti, u l-kodiċijiet doganali applikabbli għall-importazzjonijiet tal-bijodiżil inbidlu ta’ spiss matul dawn l-aħħar snin. Għalhekk, meta tkun qed tiġi estratta dejta minn Eurostat, il-kodiċijiet applikabbli dak iż-żmien għandhom jintużaw sabiex jiżguraw li d-dejta hija akkurata. Dan jispjega għaliex l-estrazzjoni tad-dejta tal-parti interessata mhix kompluta u dan juri inqas importazzjonijiet mid-dejta sħiħa ppreżentati fit-Tabella 2.
(120)
Minħabba bidla żgħira fil-konsum tal-Unjoni fit-Tabella 1, is-sehem tas-suq għall-Arġentina għall-2009 fit-Tabella 2 ukoll inbidel xi ftit, waqt li għall-Indoneżja ma kien hemm l-ebda bidla. Din ma tbiddilx it-tradizzjoniet tad-dejta jew il-konklużjonijiet stabbiliti minnhom. Is-sehem tas-suq huwa kkoreġut hawn taħt.
2009
2010
2011
PI
Importazzjonijiet mill-Arġentina
Sehem mis-suq
7,7 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indiċi 2009 = 100
100
135
167
141
Sors: Il-Eurostat
5. Twaqqigħ tal-prezz
(121)
Kif stipulat fil-premessi minn (94) sa (96) tar-Regolament provviżorju, sabiex jiġi stabbilit it-twaqqigħ fil-prezz, il-prezz tal-importazzjonijiet mill-Arġentina u l-Indoneżja tqabbel mal-prezz ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni, bl-użu ta’ dejta minn kumpaniji fil-kampjun. F’dan it-tqabbil, il-bijodiżil importat mill-industrija tal-Unjoni għall-bejgħ mill-ġdid ġie eskluż mill-kalkoli ta’ twaqqigħ tal-prezz.
(122)
Partijiet interessati nnutaw li l-metodoloġija użata, minħabba li hija paragun tal-Punt Limitu tal-Filtrabbiltà fil-Ksieħ (“CFPP”), ma kinitx l-istess bħal dik użata f’investigazzjoni kontra d-dumping preċedenti li kient tinvolv bijodiżil mill-Istati Uniti, fejn il-paragun sar fuq il-materja prima.
(123)
Għall-kuntrarju tal-produtturi esportaturi fl-Arġentina u l-Indoneżja, l-industrija tal-Unjoni ma tbigħx bijodiżil magħmul minn materja prima waħda, iżda tħallat bosta materji primi biex tipproduċu l-bijodiżil finali li jinbiegħ. Il-klijent aħħari ma jkunx konxju, u lanqas tirrigwardah, il-kompożizzjoni ta’ dak li jkun qiegħed jixtri ladarba l-prodott jissodisfa s-CFPP meħtieġ. Dak li jimporta għall-klijent huwa s-CFPP irrispettivament liema materja prima tiġi użata. F’dawn iċ-ċirkostanzi, instab li jkun xierqa li f’dan il-proċediment isir paragun tal-prezzijiet abbażi tas-CFPP.
(124)
Għal importazzjonijiet mill-Indoneżja, li jinsabu f’CFPP ta’ 13 jew aktar, sar aġġustament, li huwa d-differenza fil-prezz bejn il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta’ CFPP 13 u l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta’ CFPP 0, sabiex ikun ipparagunat is-CFPP 13 jew iktar mill-Indoneżja mas-CFPP 0 manifatturat u mħallat fl-Unjoni. Produttur esportatur Indoneżjan osserva li minħabba li l-bejgħ tas-CFPP 13 mill-industrija tal-Unjoni seħħ fi kwantitajiet żgħar għal kull tranżazzjoni, dawn il-prezzijiet għandhom jitqabblu ma’ tranżazzjonijiet CFPP 0 ta’ daqs simili. Dwar l-ispezzjoni ta’ tranżazzjonijiet tas-CFPP 0 ta’ kwantita simili għal kull tranżazzjoni, id-differenza fil-prezz li nstabet kienet skont id-differenza bl-użu t-tranżazzjonijiet kollha tas-CFPP 0, b’differenzi fil-prezz kemm iktar ‘il fuq u kemm taħt il-medja tad-differenza fil-prezz. Bħala riżultat ma kien hemm l-ebda tibdil fil-livell ta’ bejgħ taħt il-prezz misjub fir-Regolament provviżorju fil-premessa (97).
(125)
Produttur esportatur Indoneżjan talab li l-Kummissjoni tagħti n-numru ta’ kontroll tal-prodott (“PCN”) kollu tat-taħlitiet mibjugħin mill-industrija tal-Unjoni - il-perċentwali ta’ kull materja prima li tkun fil-bejgħ magħmul mill-industrija tal-Unjoni tal-produzzjoni tagħha stess. Minħabba li l-paragun li sar bl-iskop li tiġi ddeterminata l-ħsara kien biss abbażi tas-CFPP, din il-pretensjoni ma ntlaqitx.
(126)
Parti interessata waħda ddikjarat li kien hemm differenza fil-prezz bejn il-bijodiżil li jissodisfa l-kriterji stabbiliti fid-Direttiva dwar l-enerġija rinnovabbli (“Iċċertifikat RED”) u l-bijodiżil li ma jissodisfax dawn il-kriterji. Hija sostniet li ladarba l-importazzjonijiet mill-Indoneżja ma kinux iċċertifikati RED, u li l-prezz ikkwotat għall-bijodiżil iċċertifikat RED kien ogħla, għandu jsir aġġustament.
(127)
Dik il-pretensjoni ma ġietx aċċettata. Kważi l-importazzjonijiet kollha mill-Indoneżja matul il-PI kienu ċċertifikat RED. Fi kwalunkwe każ, l-Istati Membri implimentaw il-kriterji ta’ sostenibbiltà stipulati fir-RED fil-leġiżlazzjoni nazzjonali tagħhom biss matul il-kors tal-2012, għaldaqstant matul ħafna mill-PI kemm jekk il-bijodiżil kien iċċertifikat RED jew le ma kellu l-ebda effett.
(128)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, produttur esportatur Indoneżjan ikkummenta dwar il-kalkoli tal-bejgħ taħt il-prezz, u ddikjara li l-importazzjonijiet tal-PME mill-Indoneżja għandhom jitqabblu mal-bejgħ kollu tal-industrija tal-Unjoni. Il-kalkolu tal-bejgħ taħt il-prezz sar biex jitqabbel il-bejgħ tal-PME mill-Indoneżja mal-bejgħ kollu tal-industrija tal-Unjoni bis-CFPP 0, billi jkun hemm żieda fil-prezz tal-importazzjonijiet Indoneżjani tal-PME b’fattur fil-prezz kkalkulat billi jitqabbel il-bejgħ tas-CFPP 0 tal-industrija tal-Unjoni mal-bejgħ tas-CFPP 13tal-industrija tal-Unjoni. Għaldaqstant il-pretensjoni ma tintlaqax. Il-pretensjoni tal-istess parti, li skont hija l-kalkoli tal-ħsara inkludew prodott importat, mhix fattwalment korretta u għalhekk ma tintlaqax. Fi kwalunkwe każ, il-bijodiżil importat u l-bijodiżil prodott fl-UE ġew imħallta flimkien u mibjugħa bl-istess prezz bħal ta’ taħlitiet li ma inkludew l-ebda bijodiżil importat.
(129)
Produttur esportatur Indoneżjan ikkuntesta wkoll il-kalkolu tal-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni. Madankollu, dawk l-ispejjeż kienu vverifikati bħala l-ispejjeż reali għall-importazzjoni tal-bijodiżil nieqsal-ispejjeż tal-konsenja għad-destinazzjoni finali, u mhija meħtieġa l-ebda bidla.
6. Indikaturi makroekonomiċi
(130)
Kif stipulat fil-premessa (101) tar-Regolament provviżorju, l-indikaturi makroekonomiċi li ġejjin kienu analizzati abbażi tad-dejta riċevuta li tkopri l-industrija tal-Unjoni kollha: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, sehem is-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-kobor tal-marġini ta’ dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti.
(131)
Wara konklużjonijiet provviżorji, l-industrija tal-Unjoni osservat li d-dejta dwar il-kapaċità li kienet intużat fit-Tabella 4 tar-Regolament provviżorju inkludiet il-kapaċità li ma kinitx żarmata, li madankollu ma kinitx fi stat li tkun disponibbli għall-użu matul il-PI jew is-snin preċedenti sabiex timmanifattura l-bijodiżil. Huma identifikaw separatament din il-kapaċità bħala “kapaċità wieqfa” li ma għandhiex tingħadd bħala kapaċità disponibbli għall-użu. Iċ-ċifri tal-użu tal-kapaċità fit-Tabella 4 għalhekk kienu iżjed baxxi milli suppost. Wara skrutinju dettaljat ta’ din id-dejta sottomessa mill-ġdid, din kienet aċċettata u t-Tabella 4 hija mtennija hawn taħt. Ir-rata tal-użu tal-kapaċità li kienet minn 43 % sa 41 % fir-Regolament provviżorju, issa jsir minn 46 % sa 55 %. L-industrija tal-Unjoni kkoreġiet ukoll id-dejta tal-produzzjoni għall-2009, sabiex toħloq it-tabella ta’ hawn taħt:
2009
2010
2011
PI
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
18 856 000
18 583 000
16 017 000
16 329 500
Indiċi 2009 = 100
100
99
85
87
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
8 729 493
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indiċi 2009 = 100
100
107
98
104
Użu tal-kapaċità
46 %
50 %
53 %
55 %
Indiċi 2009 = 100
100
109
115
120
(132)
Il-premessa (103) tar-Regolament provviżorju analizzat id-dejta preċedenti dwar l-użu tal-kapaċità, filwaqt li nnutat li l-produzzjoni żdiedet filwaqt li l-kapaċità baqgħet stabbli. Bid-dejta riveduta l-produzzjoni xorta żdiedet, iżda l-kapaċità utilizzabbli naqset matul l-istess perjodu. Dan juri li l-industrija tal-Unjoni kienet qiegħda tnaqqas il-kapaċità disponibbli fid-dawl ta’ żieda fl-importazzjonijiet mill-Arġentina u l-Indoneżja u b’hekk tirreaġixxi għas-sinjali tas-suq. Id-dejta riveduta issa hija aktar skont id-dikjarazzjonijiet pubbliċi tal-industrija tal-Unjoni u l-produtturi tal-Unjoni, billi tiddikjara li matul il-perjodu kkunsidrat il-produzzjoni kienet waqfet f’diversi impjanti u li l-kapaċità li ġiet installata ma kinitx disponibbli minnufih għall-użu, jew disponibbli biss għall-użu b’reinvestiment sinifikanti.
(133)
Diversi partijiet interessati ddubitaw mill-kapaċita riveduta u mid-dejta dwar l-użu tal-kapaċità. Madankollu, l-ebda alternattiva ma ngħatat mill-ebda parti interessata. Ir-reviżjoni hija bbażata fuq id-dejta riveduta dwar il-kapaċità mogħtija mill-ilmentatur, u tkopri l-industrija tal-Unjoni kollha. Id-dejta disponibbli pubblikament li b’mod partikolari tirrigwarda l-kapaċità wieqfa kif ukoll il-kapaċità tal-produtturi li waqfu joperaw minħabba diffikultajiet finanzjarji ntużat bħala kontroreferenza għad-dejta riveduta. Kif spjegat hawn fuq fit-taqsima 6 “Indikaturi makroekonomiċi”, id-dejta riveduta tipprovdi ġabra ta’ dejta aktar preċiża tal-kapaċità disponibbli għall-produzzjoni tal-bijodiżil matul il-perjodu eżaminat milli mill-ġabra ta’ dejta pprovduta oriġinarjament u ppubblikata fir-Regolament provviżorju.
(134)
Parti interessata waħda ddikjarat li l-industrija tal-Unjoni ma saritilhiex ħsara, hekk kif il-volumi tal-produzzjoni tela’ b’konformità mal-konsum. Dan l-argument huwa miċħud, minħabba li indikaturi importanti oħrajn jippuntaw b’mod ċar lejn l-eżistenza ta’ ħsara, b’mod partikolari telf ta’ sehem mis-suq għall-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati u x-xejra ta’ profittabbiltà mnaqqsa li twassal għal telf.
(135)
Parti oħra interessata argumentat li l-industrija tal-Unjoni ma saritilhiex ħsara jekk wieħed iqabbel biss ix-xejriet bejn l-2011 u l-PI għall kuntrarju ta’ li wieħed iqabbel ix-xejriet matul il-perjodu li jibda mill-1 ta’ Jannar 2009 sa tmiem il-PI (“il-perjodu kkunsidrat”). Minħabba li l-PI jkopri nofs l-2011, tqabbil bejn l-2011 u PI mhux preċiż. Barra minn hekk, biex paragun ikun sinifikanti huwa meħtieġ l-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-ħsara matul perjodu li huwa twil biżżejjed kif kien sar fil-każ preżenti. Għaldaqstant din il-pretensjoni ma tintlaqax.
(136)
L-istess parti interessata nnutat li l-Kummissjoni ma kinitx ippubblikat il-valur totali tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fir-Regolament provviżorju u talbet li din iċ-ċifra tiġi ppubblikata. Madankollu, il-fatturi rilevanti kollha msemmija fl-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku ġew eżaminati, biex b’hekk jippermettu valutazzjoni sħiħa ta’ ħsara. Il-valur tal-bejgħ ġie miġbur, u vverifikat, minn kumpaniji inklużi fil-kampjun, li kienu jirrappreżentaw l-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa.
(137)
L-istess parti nnotat ukoll li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid l-impjiegi u għalhekk ma kien hemm l-ebda effett negattiv fuq l-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
(138)
Madankollu, kif spjegat fil-premessa (106) tar-Regolament provviżorju, impjieg f’din l-industrija b’kapital intensiv huwa relattivament baxx. Għaldaqstant, varjazzjonijiet żgħar fiċ-ċifri jistgħu jikkawżaw ċertu moviment fid-dejta indiċjata. Iż-żieda fl-għadd totali ta’ impjiegi ma tikkanċellax il-ħsara li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kif muri minn indikaturi oħra.
(139)
Fin-nuqqas ta’ xi kummenti oħra, il-premessi minn (103) sa (110) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
7. Indikaturi mikroekonomiċi
(140)
Kif stabbilit fil-premessa (102) tar-Regolament provviżorju, dawn l-indikaturi mikroekonomiċi ġew analizzati, u bbażati fuq dejta verifikata dwar il-produtturi tal-Unjoni li kienu fil-kampjun: il-prezzijiet medji ta’ unità, l-ispiża unitarja, l-ispejjeż tax-xogħol, l-inventarji, il-profittabilità, il-flussi tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital.
(141)
Fin-nuqqas ta’ kummenti rilevanti, il-premessi minn (111) sa (117) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
8. Konklużjoni dwar id-dannu
(142)
Diversi partijiet ikkontestaw il-konklużjoni dwar il-ħsara mressqa fir-Regolament provviżorju fuq il-bażi li bejn is-sena 2011 u l-PI xi indikaturi kienu jidhru li marru għall-aħjar. Filwaqt li huwa minnu li xi indikaturi wrew xejra ‘l fuq bejn l-2011 u l-PI (pereż., il-produzzjoni u l-bejgħ), l-industrija ma kinitx f’pożizzjoni li tgħaddi ż-żidiet fl-ispejjeż matul dan il-perjodu kif innutat fil-premessa (111) tar-Regolament provviżorju. Dan wassal biex il-pożizzjoni tal-industrija tmur għall-agħar minn telf ta’ 0,2 % fl-2011 għal telf ta’ 2,5 % fil-PI. Għalhekk, huwa meqjus li, anki jekk l-analiżi tad-danni kellha tiġi limitata għall-perjodu 2011sal-PI, l-industrija xorta tinstab li ġarrbet ħsara materjali.
(143)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra, il-premessi minn 118 sa 120 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
F. KAWŻALITÀ
1. L-effett tal-importazzjonijiet iddampjati
(144)
Parti waħda interessata qalet li l-importazzjonijiet mill-Arġentina ma setgħux ikun kawża ta’ dannu, għax il-volumi ta’ importazzjoni baqgħu stabbli mill-2010 sal-aħħar tal-PI, naqsu biss ftit mill-2011 sal-aħħar tal-PI.
(145)
Din id-dejta ġiet meħuda mit-Tabella 2 tar-Regolament provviżorju u hija akkurata. Madankollu l-analiżi tal-Kummissjoni tibda minn meta jibda l-perjodu meqjus sa tmiem il-PI u, fuq dik il-bażi, l-importazzjonijiet żdiedu bi 48 %, b’żieda ta’ 41 % f’sehem mis-suq. Barra minn hekk, kif spjegat fil-premessa (90) tar-Regolament provviżorju, mhux biss l-importazzjonijiet mill-Arġentina iżda wkoll l-importazzjonijiet mill-Indoneżja kienu kkunsidrati.
(146)
Waqt li ħadet il-paragun tal-prezz minn sena għall-oħra, l-istess parti interessata nnotat li l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-Arġentina żdiedu b’pass aktar mgħaġġel mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Madankollu, l-importazzjonijiet mill-Arġentina xorta huma inqas mill-prezz tal-industrija tal-Unjoni, u dan jispjega għala l-prezzijiet tal-Unjoni ma setgħux jiżdiedu daqshekk malajr.
(147)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ieħor rigward l-effetti tal-importazzjonijiet iddampjati, il-premessi minn 123 sa 128 tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. Effett ta’ fatturi oħra
2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi minbarra l-pajjiżi kkonċernati
(148)
Fin-nuqqas ta’ kummenti, il-konklużjoni li l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra ma kkawżawx ħsara, kif stabbilit fil-premessa (129) tar-Regolament provviżorju hija kkonfermata.
2.2. Importazzjonijiet li ma kinux iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati
(149)
Wara l-applikazzjoni tal-Artikolu 2(5) kif imsemmi fil-premessi (38) u (70) hawn fuq, ma nstabu l-ebda importazzjonijiet mhux iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati. Għalhekk, il-premessa (130) tar-Regolament provviżorju rreveduta skont dan.
2.3. Produtturi oħra tal-Unjoni
(150)
Fin-nuqqas ta’ kull kumment ieħor, il-premessa (131) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
2.4. Importazzjonijiet magħmula mill-industrija tal-Unjoni
(151)
Kif stabbilit fil-premessi minn (132) sa (136) tar-Regolament provviżorju, l-industrija tal-Unjoni importat kwantitajiet sinifikanti ta’ bijodiżil mill-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu eżaminat, sa 60 % tal-importazzjonijiet kollha saru minn dawn il-pajjiżi fil-PI.
(152)
Parti waħda interessata allegat li dawn l-importazzjonijiet, lil ma sarux biex tipproteġi lilha nfisha, kienu parti minn “strateġija fuq terminu twil żviluppata bir-reqqa” mill-industrija tal-Unjoni, sabiex tinvesti fl-Arġentina u ġġib il-bijodiżil minn dan il-pajjiż.
(153)
Dawn jallegaw ukoll li qatt ma kien hemm razzjonal ekonomiku li jkun importat iż-żejt tas-soja fl-Unjoni u li jkun ipproċessat f’bijodiżil fl-Unjoni, u li huwa biss ekonomikament fattibbli li ż-żejt tas-soja jkun proċessat fl-Arġentina u li jkun esportat il-bijodiżil li jirriżulta.
(154)
Dawn id-dikjarazzjonijiet għandhom jiġu miċħuda. L-ebda evidenza ta’ tali “strateġija fit-tul” ma ġiet ipprovduta u dan ġie miċħud mill-industrija tal-Unjoni. Ovvjament jekk l-istrateġija tal-industrija tal-Unjoni kienet li jissupplimentaw il-produzzjoni tal-bijodiżil tagħhom billi jipproduċu fl-Arġentina u jimportaw il-prodott lest, ma jagħmilx sens u huwa illoġiku li mbagħad tniedi ilment kontra importazzjonijiet ta’ din ix-xorta.
(155)
Parti interessata tenniet li l-importazzjonijiet tal-bijodiżil mill-industrija tal-Unjoni, li saru sabiex tipproteġi lilha nfisha, kienu magħmula bħala parti minn strateġija kummerċjali fuq terminu twil ta’ żmien. Din l-allegazzjoni, li ma kinitx sostanzjata, ġiet miċħuda. Ma ngħatat l-ebda prova, apparti s-sempliċi allegazzjoni ta’ strateġija bħal din. Barra minn hekk, mhux loġiku għall-produtturi tal-Unjoni kkonċernati li jappoġġaw l-ilment u, f’xi każijiet, jżidu l-kapaċità tagħhom fl-Unjoni filwaqt li fl-istess ħin jkollhom strateġija sabiex jissodisfaw il-bżonnijiet tal-produzzjoni minn importazzjonijiet.
(156)
L-istess parti interessata argumentat ukoll li s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni għandu jiġi kkalkulat billi jiġu inklużi l-importazzjonijiet tagħha magħmula sabiex tipproteġi lilha nnifisha. Din is-sottomissjoni ġiet miċħuda għax il-kalkoli ta’ sehem is-suq għandhom jirriflettu l-bejgħ ta’ prodotti tal-industrija tal-Unjoni li hija stess ipproduċiet u mhux l-attivitajiet kummerċjali tagħha bil-prodott lest, li jsiru sabiex tirrispondi għall-volumi dejjem akbar ta’ importazzjonijiet iddampjati.
(157)
L-industrija tal-Unjoni wriet ukoll li fis-snin preċedenti l-importazzjoni taż-żejt tas-soja - u ż-żejt tal-palm - għall-ipproċessar f’bijodiżil kienet ekonomikament vijabbli. L-ebda evidenza tal-kuntrarju ma ġiet ipprovduta mill-parti interessata. Huwa biss permezz tal-effett distorsiv kkawżat mit-taxxa differenzjata li jġib l-esportazzjoni tal-bijodiżil irħas mill-materja prima, meta ssir ekonomikament raġonevoli l-importazzjoni tal-prodott lest.
(158)
Parti waħda interessata allegat li dawk l-importazzjonijiet kienu kawża ta’ ħsara għax hija biss l-industrija tal-Unjoni li kellha l-kapaċità li tħallat l-SME mill-Arġentina u l-PME mill-Indoneżja mal-bijodiżil prodott mill-Unjoni għal bejgħ mill-ġdid lil raffinaturi tad-diżil. Dik l-allegazzjoni hija żbaljata. It-taħlit huwa operazzjoni sempliċi li ħafna kumpaniji kummerċjali huma kapaċi jagħmlu fit-tankijiet ta’ ħażna tagħhom. Ma ġiet ipprovduta l-ebda prova li l-produtturi tal-Unjoni biss huma kapaċi għal din it-taħlita, u għalhekk l-allegazzjoni ġiet miċħuda.
(159)
Produttur esportatur Indoneżjan sostna wkoll li l-importazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni ma kinux saru biex tipproteġi lilha nnifisha, u qabbel id-dejta tas-sena 2011 ma’ dejta mill-PI, li fih sitt xhur mill-istess sena. Paragun bejn dawn it-tnejn għalhekk mhux preċiż jekk il-PI ma jkunx jista’ jinqasam f’żewġ nofsijiet. Għaldaqstant dan l-argument ġie miċħud.
(160)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tal-esportazzjonijiet mill-industrija tal-Unjoni, il-premessi minn (132) sa (136) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.5. Il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni
(161)
Il-premessi minn (137) sa (140) tar-Regolament provviżorju osservaw li l-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni baqa’ baxx matul il-perjodu kkunsidrat, iżda tul dan il-perjodu s-sitwazzjoni tal-kumpaniji fil-kampjun marret għall-agħar, filwaqt li l-użu tal-kapaċità tagħhom ma naqasx bl-istess ammont.
(162)
Il-konklużjoni provviżorja kienet għalhekk li r-rata baxxa tal-użu tal-kapaċità, bħala fattur kostanti, ma kinitx responsabbli għall-ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni.
(163)
Waħda mill-partijiet interessati kkumentat fuq id-dejta fir-Regolament provviżorju, billi ġibdet l-attenzjoni li anki fin-nuqqas ta’ kwalunkwe importazzjoni l-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni ma kienx se jkun iktar minn 53 % matul il-PI. Hija ssemmi wkoll iż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni mill-2009 sal-aħħar tal-PI li wasslet għal tnaqqis fl-użu tal-kapaċità waqt il-perjodu kkunsidrat.
(164)
Madankollu, il-parti interssata ma pprovdiet l-ebda evidenza biex turi li dan l-użu baxx tal-kapaċità kien li kkaġuna ħsara sa tali punt li kiser ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet iddampjati u d-deterjorament tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. L-ispejjeż fissi jirrappreżentaw biss proporzjon żgħir (madwar 5 %) tal-ispejjeżt totali tal-produzzjoni, li juri li l-użu baxx tal-kapaċità kien biss fattur wieħed tal-ħsara, iżda mhux wieħed deċiżiv. Barra minn hekk, waħda mir-raġunijiet għal din ir-rata baxxa tal-użu tal-kapaċità hija l-fatt li l-industrija tal-Unjoni, minħabba s-sitwazzjoni partikolari tas-suq, importat il-prodott lest innifsu.
(165)
Barra minn hekk, wara l-inklużjoni tad-dejta riveduta dwar il-kapaċità u l-utilizzazzjoni, l-industrija tal-Unjoni naqqset il-kapaċità matul il-perjodu kkunsidrat, u żiedet l-użu tal-kapaċità, minn 46 % sa 55 %. Dan juri li l-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni jkun sostanzjalment ogħla mit-53 % imsemmi hawn fuq li kieku ma jkunx hemm l-importazzjonijiet iddampjati.
(166)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, bosta partijiet interessati tefgħu dubju dwar il-konklużjoni li l-użu baxx tal-kapaċità ma kinitx il-fattur deċiżiv li kkawża dannu. Ġie allegat li l-ispejjeż fissi fl-industrija tal-bijodiżil kienu ferm ogħla mill-proporzjon żgħir li ngħata hawn fuq. Madankollu ma taw l-ebda prova biex issostnu din l-allegazzjoni u għalhekk ġiet miċħuda. Fi kwalunkwe każ l-ispejjeż fissi ma għandhomx x’jaqsmu mar-rati tal-użu tal-kapaċità. Mill-verifika tal-kumpaniji fil-kampjun ħareġ li l-ispiża fissa apparagun mal-ispiża totali tal-proporzjon tal-produzzjoni kienet bejn it-3 % u l-10 % matul il-PI.
(167)
Kien ukoll allegat f’dan ir-rigward li l-kapaċità żejda tal-industrija tal-Unjoni kienet tant għolja, li anki fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet, ma kinitx tkun profittabbli b’mod adegwat. Ma ngħatat l-ebda prova għal din l-allegazzjoni, u l-fatt li l-industrija tal-Unjoni għamlet profitt fl-2009 b’użu baxx tal-kapaċità jissuġġerixxi li fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet iddampjati, il-profitabbiltà tagħha tkun saħansitra ogħla.
(168)
Barra minn hekk, kien argumentat li t-tnaqqis fil-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni kien fih nnifsu kawża ta’ dannu minħabba l-ispejjeż għall-għeluq tal-impjanti u t-tnaqqis fil-kapaċità tal-impjanti li komplew joperaw. Din l-allegazzjoni ma kinitx sostanzjata u ma ġiet imressqa l-ebda prova li turi li l-ispejjeż għat-tnaqqis tal-kapaċità, jew għall-għeluq ta’ impjanti jew kumpaniji sħaħ, kienu jirrigwardaw ammonti sinifikanti.
(169)
Fl-aħħar nett ġie allegat, rigward il-kapaċità, li kwalunkwe kumpanija li żżid il-kapaċità fil-produzzjoni tal-bijodiżil matul il-perjodu kkunsidrat, tkun qed tieħu deċiżjoni kummerċjali irresponsabbli. Ma ġiet ipprovduta l-ebda prova għal din l-allegazzjoni. Barra minn hekk, il-fatt li xi kumpaniji kienu kapaċi jżidu l-kapaċità tagħhom anki meta kien hemm żieda fl-importazzjonijiet tal-bijodiżil iddampjat mill-Arġentina u mill-Indoneżja, juri d-domanda fis-suq għal prodotti partikolari tagħhom.
(170)
L-indikaturi makroekonomiċi riveduti juru wkoll li matul il-perjodu l-kumpaniji kienu qed iwarrbu l-kapaċità minn użu possibbli, u eqreb lejn tmiem il-PI kienu li qed jibdew proċess li jagħlqu l-impjanti li ma kinux għadhom vijabbli. Barra minn dan, żidiet fil-kapaċità fuq livell ta’ kumpaniji individwali huma l-aktar dovuti għall-espansjoni tal-hekk imsejħa “tieni ġenerazzjoni” tal-impjanti tal-bijodiżil, il-manifattura minn żjut għar-rimi jew żejt veġetali idroġenati (“HVO”). Għalhekk l-industrija tal-Unjoni kienet, u għadha, fil-proċess li tirrazzjonalizza l-kapaċità tagħha biex tlaħħaq mal-ħtiġijiet tal-Unjoni.
(171)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra fir-rigward tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi minn (137) sa (140) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.6. In-nuqqas ta’ aċċess għall-materja prima u l-integrazzjoni vertikali
(172)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra ġodda dwar l-aċċess għal materjali ġodda, il-premessi minn (141) sa (142) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.7. Għadd doppju
(173)
Il-premessi minn (143) sa (146) tar-Regolament provviżorju trattaw l-allegazzjoni li s-sistema ta’ “għadd doppju”, fejn bijodiżil magħmul minn żjut għar-rimi jgħodd darbtejn lejn il-mandati ta’ taħlit f’xi Stati Membri, ikkawżat ħsara lill-industrija tal-Unjoni, jew għallinqas lil dawk il-produtturi tal-Unjoni li jimmanifatturaw il-bijodiżil minn żjut verġni.
(174)
Parti interessata semmiet kumment minn produttur tal-Unjoni li matul l-2011 huwa tilef bejgħ għal produtturi oħrajn li mmanifatturaw bijodiżil eliġibbli għal għadd doppju.
(175)
L-impatt negattiv fuq dan il-produttur kien madankollu limitat, temporanju, u rilevanti biss għal parti tal-perjodu ta’ investigazzjoni, ladarba l-iskema tal-għadd doppju ġiet adottata biss f’Settembru 2011 fl-Istat Membru ta’ fejn il-kumpanija tinsab. Minħabba li l-prestazzjoni finanzjarja tal-kumpaniji fil-kampjun naqset wara Settembru 2011, u din il-kumpanija kienet inkluża fil-kampjun, l-għadd doppju ma jistax jiġi kkunsidrat bħala sors ta’ ħsara.
(176)
Billi l-industrija tal-Unjoni hija magħmula kemm minn kumpaniji li jipproduċu bijodiżil miż-żjut għar-rimi u li jibbenefikaw minn għadd doppju f’xi Stati Membri, u wkoll minn kumpaniji li jipproduċu l-bijodiżil minn żjut verġni, il-moviment fid-domanda jibqa’ fl-industrija tal-Unjoni. Minħabba provvista li tispiċċa ta’ żjut użati, li huma meħtieġa għall-manifattura ta’ bijodiżil b’għadd doppju, żieda kbira fil-produzzjoni ta’ bijodiżil b’għadd doppju hija diffiċli. Għalhekk, għad hemm talba qawwija għall-bijodiżil tal-ewwel ġenerazzjoni. L-ebda importazzjonijiet sinifikanti ta’ bijodiżil eliġibbli għal għadd doppju ma nstabu matul il-perjodu tal-investigazzjoni, u għalhekk ġie kkonfermat li l-għadd doppju qiegħda jbiddel id-domanda fl-industrija tal-Unjoni u mhux joħloq d-domanda għall-importazzjonijiet. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda dejta mill-parti interessata li turi li l-bijodiżil b’għadd doppju kien ikkawża l-waqgħa fil-prezz tal-bijodiżil minn żejt verġni matul il-perjodu kkunsidrat. Id-dejta turi li l-bijodiżil b’għadd doppju għandu primjum ta’ prezz baxx fuq il-bijodiżil verġni, li l-prezz tiegħu huwa marbut mad-diżil minerali.
(177)
It-tnaqqis fil-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, li hija magħmula minn żewġ tipi ta’ produtturi, ma jistax jiġi attribwit għar-reġim ta’ għadd doppju fis-seħħ f’xi Stati Membri. B’mod partikolari, il-fatt li kumpaniji fil-kampjun li jipproduċu bijodiżil magħdud doppju qed juru wkoll tnaqqis fil-prestazzjoni, kif imsemmi fil-premessa (145) tar-Regolament provviżorju, juri li l-ħsara kkawżata mill-importazzjonijiet iddampjati qed tiġġarrab fl-industrija kollha.
(178)
Bosta partijiet interessati argumentaw wara l-konklużjonijiet definittivi, li l-ammonti tal-bijodiżil magħdud doppju kienu ssottovalutati. Madankollu, l-ammonti ta’ bijodiżil magħdud doppju disponibbli fis-suq tal-Unjoni kienu limitati apparagun mal-bejgħ totali tal-bijodiżil matul il-perjodu investigat. Barra minn hekk, jekk Stat Membru jkollu l-għadd doppju fis-seħħ, il-bijodiżil li jkun konformi sabiex jingħadd għal darbtejn jiġi prodott fl-Unjoni, u għaldaqstant id-domanda tibqa’ fl-industrija tal-Unjoni. Ma kienet ippreżentat l-ebda prova ġdida li tista’ tbiddel din il-konklużjoni.
(179)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra ġodda dwar fatturi regolatorji tal-Unjoni, il-premessi minn (143) sa (146) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2.8. Fatturi regolatorji oħra
(180)
Il-premessi minn (147) sa (153) tar-Regolament provviżorju jindirizzaw l-allegazzjonijiet mill-partijiet interessati li r-restrizzjonijiet fl-Istati Membri, bħalma huma sistemi ta’ kwoti u sistemi tat-taxxa, kienu mfassla biex jirrestrinġu l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, li jfisser li kwalunkwe ħsara kkawżata lill-industrija tal-Unjoni, b’mod partikolari f’xi Stati Membri, ma setgħetx tkun minħabba l-importazzjonijiet.
(181)
Dawn l-argumenti ġew miċħuda b’mod provviżorju, fost affarijiet oħra minħabba li l-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati huma preżenti f’bosta Stati Membri. Barra minn hekk, wara li jkun importati fi Stat Membru wieħed, dawn l-importazzjonijiet jistgħu jinġarru u jinbiegħu fi Stati Membri oħra wkoll.
(182)
Parti interessata nnutat l-ammont żgħir ta’ bijodiżil Arġentin irrilaxxat mill-kontrolli doganali Franċiżi fl-2011, u wkoll l-ammont żgħir iddikjarat bħala importat lejn il-Ġermanja fl-istess perjodu.
(183)
L-ewwel nett, kif spjegat hawn fuq, il-bijodiżil rilaxxat mid-dwana fi Stat Membru jista’ jinbiegħ fi Stat Membru ieħor, u dan irendi tali dejta mhux kredibbli. It-tieni, il-kumpaniji fil-kampjun fi Franza u l-Ġermanja t-tnejn kienu kapaċi juru l-kompetizzjoni tal-prezz bejn il-produzzjoni tagħhom u l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati, u l-ħsara li dawn kienu qed ibatu b’riżultat ta’ dan.
(184)
Parti interessata oħra ddikjarat li l-irtirar ta’ skemi mfassla li minnhom tibbenefika l-industrija tal-bijodiżil f’ħafna Stati Membri baxxew id-dħul tal-kumpaniji tal-bijodiżil matul il-perjodu kkunsidrat, u dan wassal għal dannu. Huma jindikaw b’mod partikolari l-irtirar gradwali tal-inċentivi tat-taxxa fi Franza, u tat-taxxi fuq “il-fjuwils ekoloġiċi” fil-Ġermanja.
(185)
Madankollu, ma hemm l-ebda koinċidenza ċara fiż-żmien bejn dawn il-bidliet u d-deterjorament fil-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni. Ħafna minn dawn l-inċentivi kienu diretti lejn l-utenti tal-bijodiżil, mhux il-manifatturi, u ħafna minnhom kienu għadhom fis-seħħ matul il-PI. Ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza li turi li l-bidliet fil-politika tal-Istati Membri, li jimxu lejn rekwiżiti mandatorji ta’ taħlit, ikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(186)
Produttur esportatur Indoneżjan osserva l-investigazzjoni li għaddejja tad-DĠ Kompetizzjoni dwar l-allegata sottomissjoni ta’ prezzijiet distorti minn kontributuri fil-valuazzjoni tal-prezzijiet ta’ prodotti ta’ żejt u ta’ bijofjuwils ta’ Platts, u talab li s-suġġett ta’ din l-investigazzjoni jkun ikkunsidrat bħala kawża possibbli ta’ dannu. Din il-pretensjoni ġiet miċħuda minħabba li l-investigazzjoni għadha għaddejja, u l-ebda sejba ma ġiet ippubblikata.
(187)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe kumment ġdid rigward il-politiki tal-Istati Membri, il-premessi minn (147) sa (153) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(188)
L-importazzjonijiet tal-prodott konċernat mill-pajjiżi konċernati kienu ddampjati matul il-PI u waqqgħu l-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Hemm koinċidenza ċara fiż-żmien bejn iż-żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet iddampjati u d-deterjorament tal-qagħda tal-industrija tal-Unjoni. L-importazzjonijiet iddampjati kienu f’kompetizzjoni diretta mal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni u bħala riżultat l-industrija tal-Unjoni tilfet il-profittabilità u sehem mis-suq matul il-perjodu meqjus. Billi huwa possibbli li fatturi oħra li jissemmew hawn fuq affettwaw il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni sa ċertu punt, jibqa’ l-fatt li l-importazzjonijiet iddampjati mill-pajjiżi kkonċernati qegħdin jikkawżaw ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
(189)
Ma ġiet ipprovduta l-ebda evidenza ġdida li tista’ tbiddel il-konklużjoni li l-effett ta’ fatturi oħra, ikkunsidrati waħidhom jew kollettivament, ma kienux tali li jxejjnu r-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet iddampjati u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar il-konklużjoni dwar il-kawżalità, il-premessi minn (154) sa (157) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(190)
Billi ma kien hemm l-ebda kumment ieħor rigward il-interess tal-industrija tal-Unjoni, il-premessi minn (159) sa (161) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
2. L-interess tal-importaturi u tan-negozjanti mhux relatati
(191)
Produttur esportataur Indoneżjan allega li d-dazji proposti jkollhom impatt negattiv fuq l-importaturi u l-kummerċjanti, iżda ma pprovda ebda evidenza għall-allegazzjoni tiegħu. Il-pretensjoni tagħhom iddikjarat il-kuntrarju, jiġifieri li d-dazju jista’ jingħadda lill-utenti u l-konsumaturi fi prezzijiet ogħla li x’aktarx ma jwassal għall-ebda impatt fuq l-importaturi u l-kummerċjanti.
(192)
L-ebda kummenti ma kienu rċevuti minn xi importaturi u kummerċjanti tal-bijodiżil wara l-pubblikazzjoni tal-miżuri provviżorji.
(193)
Fin-nuqqas ta’ kummenti ġodda oħra fir-rigward tal-interess tal-importaturi. kummerċjanti mhux relatati, il-premessi minn (162) sa (163) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
3. L-interess tal-utenti u tal-konsumaturi
(194)
Produttur esportatur Indoneżjan allega li d-dazji proposti se jżidu l-prezz tal-bijodiżil, u għalhekk inaqqsu l-inċentiv għall-konsumaturi biex jixtru vetturi li joperaw fuq il-bijofjuwils.
(195)
Dik l-allegazzjoni hija miċħuda. L-applikazzjoni ewlenija tal-bijodiżil hija biex jitħallat fid-diżil minerali għall-bejgħ lill-konsumaturi bil-konsegwenza li ma għandhomx bżonn jixtru vettura speċjali li tista’ taħdem b’bijokarburanti puri.
(196)
Għalkemm il-prezz tal-element tal-bijodiżil jogħla, kieku dan il-bijodiżil jiġi importat mill-Arġentina jew l-Indoneżja, kif iddikjarat fir-Regolament provviżorju, ladarba l-proporzjon tal-bijodiżil fid-diżil mibjugħ lill-konsumaturi huwa żgħir, iż-żieda fil-prezz hija wkoll żgħira u mhux notevoli għall-konsumatur.
(197)
L-effett possibbli tal-miżuri fuq il-prezz finali tad-diżil lill-konsumatur, li huwa mistenni li jkun żgħir, kif stabbilit hawn fuq, mhux se jikkomprometti l-objettivi tad-Direttiva dwar l-Enerġija Rinnovabbli (“RED”).
(198)
L-ebda utent jew konsumatur, jew grupp jew assoċjazzjoni li jirrappreżentaw lill-utenti jew lill-konsumaturi, ma kkummentaw dwar ir-Regolament provviżorju.
(199)
Fin-nuqqas ta’ kummenti addizzjonali oħra fir-rigward tal-interess ta’ konsumaturi, il-premessi minn (164) sa (166) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
4. L-interess tal-fornituri tal-materja prima
(200)
Fin-nuqqas ta’ kummenti fir-rigward tal-interess tal-fornituri ta’ materja prima, il-premessi minn (167) sa (169) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(201)
Ma waslu l-ebda kummenti li jibdlu l-analiżi tal-interess tal-Unjoni kif stipulat fir-Regolament provviżorju, u għalhekk xorta huwa fl-interess tal-Unjoni li jiġu imposti l-miżuri. Għalhekk, il-premessi minn (170) sa (171) tar-Regolament provviżorju huma b’dan ikkonfermati.
H. IL-MIŻURI DEFINITTIVI TA’ ANTIDUMPING
1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(202)
Bosta partijiet interessati kkontestaw l-użu ta’ 15 % bħala l-profitt fil-mira għall-industrija tal-Unjoni kif stabbilit fil-premessa (175) tar-Regolament provviżorju, waqt li stqarru li ma kienx realistiku li l-industrija tal-Unjoni tal-bijodiżil tistenna profitt daqshekk għoli.
(203)
Madankollu ħafna minn dawn il-partijiet interessati mbagħad issuġġerew li l-profitt fil-mira ta’ 15 % jkun sostitwit b’dejta oħra minn perjodi ta’ żmien oħra, jew minn investigazzjonijiet oħra, mingħajr spjegazzjoni għaliex perjodu ta’ żmien wieħed, jew investigazzjoni waħda, kien iktar xieraq minn ieħor.
(204)
Kif spjegat fir-Regolament provviżorju, il-marġini ta’ profitt ta’ 15 % kien il-profitt, espress bħala perċentwal tad-dħul, li l-industrija tal-Unjoni kisbet fin-nuqqas ta’ esportazzjonijiet iddampjati bejn l-2004 u l-2006. Dan kien l-aħħar perjodu meta l-profitt magħmul fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet iddampjati minħabba li mill-2006 l-importazzjonijiet iddampjati minn dejjem kienu preżenti fis-suq tal-Unjoni, l-ewwel mill-Istati Uniti u mbagħad mill-Arġentina u l-Indoneżja.
(205)
Madankollu, is-suq tal-bijodiżil tal-Unjoni mmatura b’mod sinifikanti mill-2004-2006 f’bosta aspetti. Bejn l-2004 u l-2006, l-importazzjonijiet iddampjati kellhom sehem negliġibbli mis-suq u importazzjonijiet oħra kienu wkoll baxxa. Matul il-PI l-importazzjonijiet iddampjati kellhom sehem mis-suq ta’ 19 %. Matul il-perjodu 2004-2006 l-industrija tal-Unjoni kkonsistiet minn 40 kumpanija, u issa dan kiber għal aktar minn 200, li żied il-livell tal-kompetizzjoni.
(206)
Bejn l-2004 u l-2006, il-konsum żdied b’mod drammatiku minn 2 miljun MT għal 5 miljun MT, billi fil-perjodu li qed jiġi kkunsidrat il-konsum żdied biss bi ftit, u l-użu tal-kapaċità, li kien 90 % bejn l-2004 u l-2006, kien 55 % fil-PI.
(207)
B’konsegwenza ta’ dan, huwa meqjus xieraq li jitqiesu l-iżviluppi fis-suq deskritti hawn fuq u li jkun aġġustat il-profitt fil-mira kif jixraq biex jirriflettu l-profitt li l-industrija tal-Unjoni tista’ tistenna li tikseb taħt il-kundizzjonijiet attwali tas-suq.
(208)
Għalhekk pjuttost milli jittieħed il-perċentwali tal-profitt, kien ikkalkolat il-profitt attwali għal dawn it-tliet snin f’EUR għal kull MT mibjugħa. Għal kull sena dan ġie meħud li jirrifletti prezzijiet tal-2011 u mbagħad ittieħdet il-medja. Meta espress bħala perċentwal tal-fatturat, il-profitt fil-mira għall-industrija tal-Unjoni fil-PI huwa ta’ 11,0 %.
(209)
Il-marġini biex tkun eliminata l-ħsara għalhekk ġie kkalkulat mill-ġdid fuq din il-bażi.
(210)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, fir-rigward tal-kalkolu tal-marġini ta’ ħsara, parti interessata argumentat li d-dazju tal-importazzjoni ta’ 5,1 % applikat fuq iż-żejt tal-palm RBD impurtat fl-UE, għandu jitneħħa mill-ispiża tal-produzzjoni tal-produtturi tal-UE. Dan l-argument ma jintlaqax billi dan id-dazju jirrappreżenta spiża għall-produtturi tal-Unjoni li jimpurtaw iż-żejt tal-palm, u għalhekk għandu jittieħed inkonsiderazzjoni.
(211)
Produttur esportatur Indoneżjan kkontesta l-kalkolu tal-qligħ fil-mira tal-industrija tal-Unjoni u l-użu ta’ dejta mill-2004 sal-2006, u wara ssuġġerixxa li tintuża biss is-sena 2004 għall-kalkolu tal-profitt fil-mira. Madankollu, l-investigazzjoni preċedenti kontra l-importazzjonijiet mill-Istati Uniti ddeterminat li l-medja tat-tliet snin kienet aktar preċiża milli kieku kellha tintuża l-2004 biss. Ma ġie ppreżentat l-ebda argument li jista’ jwassal għal konklużjoni differenti.
(212)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, l-ilmentaturi argumentaw li l-profitt fil-mira ta’ 15 % kif propost fl-istadju provviżorju għandu jinżamm. Madankollu dawn l-argumenti adottati mill-ilmentaturi m’għandhomx x’jaqsmu mal-objettiv li għalih għandu jiġi stabbilit profitt fil-mira, jiġifieri profitt li setgħet tagħmlu l-industrija tal-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet iddampjati. Dan l-argument għalhekk ma jintlaqax.
(213)
Fin-nuqqas ta’ kummenti oħra dwar il-livell tat-tneħħija tad-dannu, il-metodoloġija deskritta fil-premessi minn (176) sa (177) tar-Regolament provviżorju hija b’dan ikkonfermata.
2. Miżuri definittivi
(214)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa rigward id-dumping, il-ħsara, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u f’konformità mal-Artikolu 9(4) tar-Regolament bażiku, għandhom jiġu imposti dazji definitivi antidumping fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fil-livell tal-marġini aktar baxxi ta’ dumping u ħsara, skont ir-regola tal-anqas dazju.
(215)
Ir-rati tad-dazju antidumping ġew stabbiliti billi ġew ipparagunati l-marġini tal-eliminazzjoni tad-dannu mal-marġini tad-dumping. Għalhekk, ir-rati tad-dazju antidumping definittivi, espressi fuq il-prezz CIF fil-fruntieri tal-Unjoni, bħala dazju doganali mhux imħallas, huma kif ġej:
Pajjiż
Il-kumpanija
Il-marġini ta’ dumping
Marġini ta’ dannu
Rata tad-Dazju Antidumping
L-Arġentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
41,9 %
22,0 %
22,0 %
(EUR 216,64)
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
46,7 %
24,9 %
24,9 %
(EUR 239,35)
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(EUR 245,67)
Kumpaniji oħra li kkooperaw
46,8 %
24,6 %
24,6 %
(EUR 237,05)
Il-kumpaniji l-oħra kollha
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(EUR 245,67)
L-Indoneżja
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
19,7 %
8,8 %
(EUR 76,94)
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
16,9 %
16,9 %
(EUR 151,32)
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
20,5 %
16,8 %
(EUR 145,14)
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
20,0 %
20,0 %
(EUR 174,91)
Kumpaniji oħra li kkooperaw
20,1 %
18,9 %
18,9 %
(EUR 166,95)
Il-kumpaniji l-oħra kollha
23,3 %
20,5 %
20,5 %
(EUR 178,85)
(216)
Madankollu, billi d-dazju antidumping se jkun japplika wkoll għal taħlitiet li jinkludu l-bijodiżil (b’mod proporzjonat għall-kontenut ta’ bijodiżil li jkollhom, skont il-piż), kif ukoll għall-bijodiżil pur, ikun aktar preċiż, u aktar xieraq għall-implimentazzjoni korretta tad-dazju mill-awtoritajiet Doganali tal-Istati Membri, li d-dazju jiġi espress bħala ammont fiss f’Euro għal kull tunnellata netta u dan jiġi applikat għall-bijodiżil pur importat, jew għall-proporzjon ta’ bijodiżil fil-prodott imħallat.
(217)
Il-premessa (183) tar-Regolament provviżorju nnutat li l-importazzjonijiet tal-bijodiżil mill-pajjiżi kkonċernati kienet suġġetta għal reġistrazzjoni, sabiex jekk meħtieġ dazji jkunu jistgħu jinġabru sa 90 jum qabel l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji.
(218)
Dan il-ġbir ta’ dazji fuq prodotti reġistrati huwa possibbli biss jekk il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 10(4) tar-Regolament bażiku jkunu sodisfatti. Wara li kienet ivverifikata l-istatistika tal-importazzjoni għal importazzjonijiet magħmula wara r-reġistrazzjoni, aktar milli jaraw żjieda oħra sostanzjali fl-importazzjonijiet qabel l-impożizzjoni tal-miżuri provviżorji, l-importazzjonijiet waqgħu b’mod sinifikanti. Il-kundizzjonijiet huma għalhekk mhux sodisfati u għalhekk l-ebda dazji ma huma se jinġabru fuq l-importazzjonijiet irreġistrati.
(219)
Ir-rati tad-dazju antidumping għal kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti abbażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni attwali. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawk il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (kuntrarju għad-dazju fil-pajjiż kollu applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”) huma b’hekk esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiżi kkonċernati u manifatturat mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti importati magħmulin minn xi kumpanija oħra mhux speċifikament imsemmija fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija b’mod speċifiku, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u jiġu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(220)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping ta’ kumpanija individwali (pereż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitatjiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (12) flimkien mal-informazzjoni relevanti kollha, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbutin mal-produzzjoni, mal-bejgħ domestiku u ma’ dak għall-esportazzjoni, li jkunu assoċjati pereżempju ma’ din il-bidla fl-isem, jew din il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(221)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie intiż li tiġi rrakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-bijodiżil li joriġinaw mill-Arġentina u mill-Indoneżja kif ukoll il-ġbir definittiv tal-ammonti garantiti permezz tad-dazju provviżorju (“il-konklużjonijiet definittivi”). Il-partijiet kollha ngħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu l-kummenti tagħom dwar il-konklużjonijiet definittivi.
(222)
Il-kummenti orali u bil-miktub sottomessi mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u tqiesu fejn kien xieraq.
3. Impenji
(223)
Żewġ produtturi esportaturi mill-Indoneżja offrew impenji simili fil-prezzijiet skont l-Artikolu 8(1) tar-Regolament bażiku. Ġie nnutat li fid-dawl tal-varjazzjonijiet sinifikanti fil-prezz tal-materja prima, il-prodott ma jitqiesx li huwa adatt sabiex jittieħed l-impenn ta’ prezz fiss. F’dan il-kuntest iż-żewġ kumpaniji pproponew li l-prezzijiet minimi tal-importazzjoni (MIPs) jiġu indiċjati regolarment skont il-fluttwazzjonijiet tal-prezzijiet taż-żejt tal-palm mhux raffinat (CPO), billi jiġi applikat koeffiċjent fuq l-ispiża ta’ din il-materja prima.
(224)
Rigward l-offerti ta’ żewġ produtturi esportaturi, ta’ min jinnota li sabiex jiġi stabbilit MIP indiċjat, dan għandu jqis id-diversi parametri addizzjonali li għandhom rwol sinifikanti u jirrifletti l-volatilità tas-suq tal-bijodiżil. Is-suq tal-bijodiżil huwa volatili ħafna u n-negozju tal-bijodiżil huwa influwenzat minn diversi fatturi oħrajn bħall-kumplessità tas-sistema ta’ kummerċ tal-bijodiżil, id-differenza fil-prezz bejn iż-żejt tal-gass u l-bijodiżil, il-volatilità u l-evoluzzjoni tas-swieq taż-żjut veġetali u l-interdipendenza tad-diversi tipi ta’ żjut veġetali, kif ukoll l-evoluzzjoni tar-rata tal-kambju USD/EUR. Dawn il-fatturi jkunu jeħtieġu indiċjar multiplu kumpless ħafna li sabiex ikun kif suppost jeħtieġ li jsir ta’ kuljum. Għalhekk is-sempliċi indiċjar ta’ kull xahar fuq il-prezzijiet tas-CPO biss, kif offrut, mhux meqjus adegwat u mhux se jilħaq ir-riżultat mixtieq.
(225)
Barra minn hekk, ġew identifikati riskji ta’ kontrokumpens importanti fir-rigward ta’ dawn l-esportaturi Indoneżjani u l-klijenti tagħhom, ġaladarba prodotti oħra, apparti l-bijodiżil, huma esportati wkoll lejn l-Unjoni, kif ukoll minħabba l-prattika komuni f’dan in-negozju li tipprevedi s-self u t-tpartit, bejn il-kumpaniji, ta’ bijodiżil, ta’ CPO jew tabilħaqq ta’ prodotti.
(226)
Għalhekk il-fatturi msemmija hawn fuq jagħmlu l-implimentazzjoni u l-monitoraġġ effettivi tal-impenji estremament diffiċli, jekk mhux ukoll imprattikabbli. Konsegwentement minħabba r-raġunijiet imsemmija hawn fuq, dawn l-offerti ta’ impenn ma jistgħux jiġu aċċettati.
4. Il-ġbir definittiv ta’ dazji antidumping provviżorji
(227)
Wara l-konklużjonijiet definittivi, parti interessata sostniet li fl-istadju provviżorju seħħew xi żbalji klerikali fil-kalkolu tal-marġini ta’ dumping, u li mingħajr dawn l-żbalji, il-marġini ta’ dumping kien ikun de minimis. Bħala konsegwenza, din il-parti interessata talbet li l-ebda dazju antidumping provviżorju ma għandu jinġabar. Din il-pretensjoni ma tintlaqax għax id-dazju definittiv antidumping huwa b’mod ċar ogħla mid-dazju provviżorju.
(228)
Minħabba l-marġnijiet ta’ dumping misjuba u fid-dawl tal-livell ta’ ħsara kkważata lill-industrija tal-Unjoni, l-ammonti garantiti permezz tad-dazju antidumping provviżorju impost bir-Regolament provviżorju għandhom jinġabru definittivament,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Bil-preżenti qiegħed jiġi impost dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ esteri monoalkiliċi ta’ aċidi xaħmin u/jew ta’ żejt tal-gass paraffiniku, miksuba minn sinteżi u/jew minn trattament idriku, ta’ oriġini mhux fossili, f’forma pura jew f’taħlita, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 1516 20 98 (Kodiċi TARIC 1516209821, 1516209829 u 1516209830), ex 1518 00 91 (Kodiċi TARIC 1518009121, 1518009129 u 1518009130), ex 1518 00 95 (Kodiċi TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (Kodiċi TARIC 1518009921, 1518009929 u 1518009930), ex 2710 19 43 (Kodiċi TARIC 2710194321, 2710194329 u 2710194330), ex 2710 19 46 (Kodiċi TARIC 2710194621, 2710194629 u 2710194630), ex 2710 19 47 (Kodiċi TARIC 2710194721, 2710194729 u 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (Kodiċi TARIC 3824909701, 3824909703 u 3824909704), 3826 00 10 u ex 3826 00 90 (Kodiċi TARIC 3826009011, 3826009019 u 3826009030), u li joriġinaw mill-Arġentina u mill-Indoneżja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, tkun kif ġej:
Pajjiż
Il-kumpanija
Rata tad-dazju euro għal kull tunnellata netta
Kodiċi addizzjonali TARIC
L-Arġentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
(EUR 216,64 )
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
(EUR 239,35 )
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
EUR 245,67
B784
Kumpaniji oħra li kkooperaw:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
EUR 237,05
B785
Il-kumpaniji l-oħra kollha
EUR 245,67
B999
L-Indoneżja
PT Ciliandra Perkasa, Ġakarta
EUR 76,94
B786
PT Musim Mas, Medan
EUR 151,32
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
EUR 145,14
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
EUR 174,91
B789
Kumpaniji oħra li kkooperaw:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Ġakarta
EUR 166,95
B790
Il-kumpaniji l-oħra kollha
EUR 178,85
B999
3. Id-dazju antidumping fuq it-taħlitiet ikun applikabbli skont il-proporzjon fit-taħlita, skont il-piż tal-kontenut totali tal-esteri monoalkiliċi ta’ aċidi xaħmin u taż-żejt tal-gass paraffiniku, miksuba minn sinteżi u/jew minn trattament idriku, ta’ oriġini mhux fossili (il-kontenut tal-bijodiżil).
4. F’każijiet fejn il-prodotti jkunu ġarrbu ħsara qabel ma jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni ħielsa u, għaldaqstant, il-prezz li tħallas realment jew li għandu jitħallas ikun ikkalkulat proporzjonalment għad-determinazzjoni tal-valur doganali skont l-Artikolu 145 tar-Regolament (KEE) Nru 2454/93 (13), l-ammont ta’ dazju antidumping maħdum fuq l-ammonti stabbiliti hawn fuq jitnaqqas b’perċentwal li jikkorrispondi għal tnaqqis proporzjonali fil-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas.
5. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ rigward id-dazju doganali.
Artikolu 2
L-ammonti garantiti bħala dazju antidumping provviżorju skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 490/2013 fuq l-importazzjonijiet tal-bijodiżil li joriġinaw mill-Arġentina u l-Indoneżja jinġabru definittivament.
Artikolu 3
Fejn kull produttur esportatur ġdid fl-Arġentina u fl-Indoneżja jipprovdi evidenza biżżejjed lill-Kummisjoni li:
-
huwa ma esportax lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) matul il-perjodu tal-investigazzjoni (mill-1 ta’ Lulju 2011 sat-30 ta’ Ġunju 2012),
-
huwa mhux relatat ma’ xi produtturi jew esportaturi fl-Arġentina jew fl-Indoneżja li huma suġġetti għall-miżuri imposti permezz ta’ dan ir-Regolament,
-
huwa jkun effettivament esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni.
L-Artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jiżdied il-produttur esportatur il-ġdid mal-kumpaniji li kkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun, u għalhekk huma soġġetti għar-rata tad-dazju medja peżata tal-pajjiż ikkonċernat.
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Novembru 2013.