ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1093/2012/EU
ze dne 21. listopadu 2012
o Evropském roku občanů (2013)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 21 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie se zakládá na nedělitelných a všeobecných hodnotách lidské důstojnosti, svobody, rovnosti a solidarity, spočívá na zásadách demokracie a právního státu. Tyto zásady mají ve společnostech, jež se vyznačují pluralismem, zákazem diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů, pro členské státy zásadní význam. Každý občan Unie má práva stanovená ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a v Listině základních práv Evropské unie a měl by mít i možnost jich požívat.
(2)
Maastrichtská smlouva zavedla v roce 1993 institut občanství Unie. Práva spojená s občanstvím Unie byla dále posílena v roce 1999 Amsterdamskou smlouvou a v roce 2009 Lisabonskou smlouvou. V roce 2013 si budeme připomínat dvacáté výročí vzniku občanství Unie. V čl. 1 bodě 12 a čl. 2 bodě 34 Lisabonské smlouvy (dnešní článek 9 Smlouvy o EU a článek 20 Smlouvy o fungování EU) je stanoveno, že každá osoba, která má státní příslušnost členského státu, je občanem Unie, že občanství Unie nenahrazuje, nýbrž doplňuje občanství členského státu a že občané Unie požívají práv a povinností stanovených Smlouvami. V čl. 2 bodě 35 Lisabonské smlouvy (dnešní článek 21 Smlouvy o fungování EU) je zakotveno právo občanů Unie na volný pohyb a pobyt.
(3)
Stockholmský program - otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je (3), staví občana do středu evropských politik v oblasti svobody, bezpečnosti a práva. Svou činnost zaměřuje na „budování Evropy občanů“ včetně podpory práv občanů, zejména práva na volný pohyb a práv, která občanům Unie umožňují aktivně se účastnit demokratického života Unie.
(4)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 15. prosince 2010 o stavu dodržování základních práv v Evropské unii (2009) - účinné provádění po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (4) vyzval Komisi, aby vyhlásila rok 2013 Evropským rokem občanů, a dala tak impulz k diskusi o evropském občanství, včetně diskuse o jeho terminologii, obsahu a rozsahu, a informovala evropské občany o jejich právech, zejména nových právech vyplývajících ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a o dostupných prostředcích k uplatňování těchto práv.
(5)
Rok 2013 by měl být vyhlášen Evropským rokem občanů. Evropský rok občanů by mohl být vhodnou příležitostí k tomu, aby se zvýšilo povědomí široké veřejnosti o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie. Cílem Evropského roku občanů by mělo rovněž být zvýšení povědomí občanů o právech vyplývajících z občanství Unie, pokud uplatňují své právo cestovat do jiného členského státu a pobývat v něm, například jako studenti, pracovníci, osoby hledající zaměstnání, dobrovolníci, spotřebitelé, podnikatelé, mladí lidé nebo důchodci. Osvětové akce by proto měly být členěny geograficky, demograficky a sociálně a měly by se také věnovat odstraňování zbývajících překážek, které občanům brání uplatňovat práva vyplývající z občanství Unie. Je třeba informovat o tom, že občané Unie sami hrají klíčovou úlohu při posilování těchto práv tím, že se zapojí do občanské společnosti a demokratického života.
(6)
Aby se občané Unie mohli informovaně rozhodnout, zda využijí svého práva na volný pohyb, nestačí pouze zlepšovat jejich povědomí o tomto právu. Je velmi důležité, aby občané Unie byli rovněž náležitě informováni o dalších právech, jichž na základě právních předpisů Unie v přeshraničních situacích požívají. Rozhodnou-li se využít svého práva na volný pohyb, umožní jim tyto informace tato ostatní práva také plně uplatňovat.
(7)
Od svého zavedení Římskou smlouvou v roce 1958 se právo na volný pohyb a pobyt coby jedna ze čtyř základních svobod osvědčilo jako jeden z pilířů vytvoření vnitřního trhu ku prospěchu ekonomik členských států i jednotlivých občanů Unie.
(8)
Občané Unie vysoce oceňují právo svobodně se pohybovat a pobývat na území různých členských států jako základní individuální právo spojené s občanstvím Unie. Jako takové ukazuje a podporuje lepší porozumění hodnotě, kterou evropská integrace představuje, jakož i účast občanů na utváření Unie.
(9)
Navzdory tomu, že právo na volný pohyb a pobyt je pevně zakotveno v primárním právu Unie a podrobně rozpracováno v sekundárním právu Unie, nadále přetrvává rozdíl mezi příslušnými právními předpisy a skutečností, s níž se občané setkávají, když tato práva chtějí uplatňovat v praxi. Občané Unie, kromě toho, že na ně doléhá nejistota ohledně výhod mobility, vnímají skutečnost, že praktických překážek, jež musí překonávat v souvislosti s životem a prací v jiném členském státě Unie, je příliš mnoho.
(10)
Ve Zprávě o občanství EU za rok 2010 ze dne 27. října 2010 nazvané „Odstranit překážky pro výkon práv občanů EU“ reagovala Komise na hlavní překážky, se kterými se občané stále setkávají v každodenním životě při uplatňování svých práv, která mají jako občané Unie, zejména v přeshraničních situacích, a nastínila 25 konkrétních opatření k odstranění těchto překážek. Jednou z překážek, které byly v této souvislosti zjištěny, byl nedostatek informací. Komise ve své zprávě dospěla k závěru, že občané Unie nemohou požívat svých práv, neboť o nich nejsou dostatečně informováni, a oznámila svůj záměr zvýšit informovanost občanů Unie o jejich právech, zejména o právu na volný pohyb.
(11)
Smlouva o EU a Smlouva o fungování EU přiznávají každému občanovi právo svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu a v obecních volbách v členském státě, v němž mají bydliště, a to za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto členského státu, právo na diplomatickou nebo konzulární ochranu v třetí zemi kterýmkoli členským státem za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu, pokud členský stát, jehož jsou státními příslušníky, nemá v této třetí zemi své zastoupení, petiční právo k Evropskému parlamentu, právo obracet se na evropského veřejného ochránce práv a na orgány Unie, jakož i další práva v mnoha oblastech, jako je volný pohyb zboží a služeb, ochrana spotřebitele a veřejné zdraví, rovné příležitosti a rovné zacházení, přístup k zaměstnání a k sociální ochraně.
(12)
Lisabonská smlouva stanovila nová práva, zejména zavedla občanskou iniciativu, stanovenou v jejím čl. 1 bodě 12 a čl. 2 bodě 37 (článek 11 Smlouvy o EU a článek 24 Smlouvy o fungování EU), podle níž může alespoň jeden milion občanů z podstatného počtu členských států vyzvat Komisi, aby v některé z oblastí působnosti Unie předložila návrh; díky této iniciativě se mohou občané aktivně zapojit do politického života Unie a přímo se podílet na utváření práva Unie (5).
(13)
Od roku 1979, kdy se konaly první přímé volby, působí Evropský parlament jako přímý prostředník mezi občany a Unií. Evropský parlament a jeho poslanci hrají zásadní úlohu, pokud jde o informování o právech spojených s občanstvím Unie a o jeho přínosech, stejně jako o to, aby při utváření politik stály v popředí zájmy občanů Unie, a o podporu aktivní účasti občanů Unie. Zvyšování povědomí o právech občanů Unie, rovnosti pohlaví, účasti žen a mužů v demokratickém životě Unie, včetně jejich aktivního a pasivního volebního práva v členském státě, v němž mají bydliště, a o rozsahu pravomocí Evropského parlamentu v legislativním procesu je rovněž důležité s ohledem na volby do Evropského parlamentu v roce 2014. Účinek těchto osvětových akcí by se měl zesílit díky úzké koordinaci a využívání možností součinnosti s významnými akcemi prováděnými v období před volbami ostatními orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, evropskými politickými stranami a nadacemi a členskými státy.
(14)
Občané Unie, kteří zvažují, zda využijí svého práva na volný pohyb a pobyt, by měli být mimoto informováni zejména o svých právech, pokud jde o získání nebo zachování práv na sociální zabezpečení, včetně práv týkajících se přeshraniční zdravotní péče, na základě předpisů Unie pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení. Tyto předpisy zaručují, že nepřijdou o svá práva na sociální zabezpečení, když se rozhodnou přestěhovat v rámci Unie. Dále by měli být informováni o uznávání svého vzdělání, akademických titulů a odborné kvalifikace a o sociálních a občanských schopnostech, které jsou součástí evropského rámce „klíčových schopností pro celoživotní učení“ (6) a které je mohou připravit na plné zapojení do občanského života a k uplatnění práv, jichž požívají na základě práva Unie.
(15)
Občané Unie by měli být rovněž lépe informováni o svých právech, jež mají jako cestující při cestování po Evropské unii za použití jakéhokoli druhu dopravy, a o právech, jež jim náleží jako spotřebitelům v přeshraničním kontextu. Jestliže si budou občané Unie jisti, že jejich spotřebitelská práva jsou účinně chráněna, budou schopni více přispívat k rozvoji unijního trhu se zbožím a službami, který díky tomu účinněji rozvine svůj plný potenciál ku prospěchu občanů. Podobně by měli být občané lépe informováni o předpisech týkajících se všeobecné bezpečnosti výrobků a dohledu nad trhem, aby měli povědomí o tom, jak jsou v rámci celé Unie chráněna jejich práva a jejich zdraví, zejména v případě ohrožení nebo rizik, kterým nejsou schopni čelit jako jednotlivci. Dále je důležité zvýšit povědomí občanů Unie o jejich právech na přeshraniční zdravotní péči a o doprovodných opatřeních, jako je elektronické zdravotnictví (eHealth) a telemedicína, aby mohli plně využívat bezpečné a kvalitní zdravotní péče poskytované přes hranice členských států.
(16)
Snahou tohoto rozhodnutí je přispět ke splnění cílů strategie Evropa 2020, neboť usnadnění volného pohybu osob a zvyšování mobility pracovníků je jedním z významných způsobů, jak řešit dopady demografických změn na pracovní trh a zvyšovat zaměstnatelnost osob a konkurenceschopnost evropské ekonomiky. S ohledem na znepokojivě vysokou míru nezaměstnanosti v některých členských státech je cílem tohoto rozhodnutí v dlouhodobém horizontu podporovat výzkum a inovace v Unii.
(17)
Informační, vzdělávací a osvětové kampaně pořádané v rámci Evropského roku občanů by rovněž měly brát ohled na potřeby specifických a ohrožených skupin. Informace by měly být volně přístupné ve všech úředních jazycích Unie. Měly by být formulovány jednoduše a vypracovány ve spolupráci s místními, regionálními a ústředními orgány členských států, sdělovacími prostředky, organizacemi občanské společnosti a nevládními organizacemi. Všechny tyto zúčastněné subjekty by měly zvážit pořádání různých iniciativ, jako jsou soutěže v psaní slohových prací a vypracování akčních plánů a pokynů, zřízení internetových fór nebo pořádání kampaní ve školách, včetně vysokých škol.
(18)
Zásadní význam pro chod Unie má aktivní úloha občanů Unie a organizací, které je zastupují. V článcích 10 a 11 Smlouvy o EU je zdůrazněn význam participativní demokracie ve všech jejích aspektech a vyzdvižena úloha občanů a organizací je zastupujících, kteří projevují a veřejně si vyměňují své názory na všechny oblasti činnosti Unie. Orgány Unie by měly podporovat aktivní demokratickou účast na rozhodovacím procesu prostřednictvím pravidelného, otevřeného a transparentního dialogu s občanskou společností s cílem zajistit koherentnost a transparentnost činnosti Unie. Aktivní účasti občanů Unie se rovněž pomůže zajištěním přístupu k dokumentům a informacím a řádnou správou věcí veřejných.
(19)
Významnou úlohu při poskytování informací občanům, zejména mladým lidem, o institutu občanství Unie a o právech, která jsou s ním spojena, hraje vzdělávací politika. V souladu s evropským rámcem „klíčových schopností pro celoživotní učení“ může rovněž přispívat k rozvoji vícejazyčnosti, mobility studentů, učitelů, osob účastnících se odborného vzdělávání a jejich instruktorů a podporovat sociální a občanské schopnosti, čímž napomáhá občanům plně se účastnit občanského života a uplatňovat veškerá práva, která mají podle práva Unie. Mělo by být možné provádět zvláštní opatření, zvyšovat povědomí o možnostech dobrovolnické činnosti, studia v zahraničí, absolvování stáže v jiném členském státě nebo účasti na výměnných vzdělávacích programech Unie.
(20)
U příležitosti Evropského roku občanů vydá Komise Zprávu o občanství EU za rok 2013, která bude podrobně informovat o pokroku dosaženém od Zprávy o občanství EU za rok 2010 a bude obsahovat návrhy dalších opatření směřujících k odstranění překážek, které občanům Unie dosud brání plně uplatňovat jejich práva. Na základě této zprávy může Rada přijmout ustanovení o posílení nebo rozšíření práv spojených s občanstvím Unie.
(21)
Občané Unie by rovněž měli být informováni o existenci vícejazyčného webového portálu Vaše Evropa, který je jednotným informačním místem pro práva občanů a podniků v Unii.
(22)
Informační centra „Europe Direct“ jako prostředník mezi Unií a jejími občany na místní úrovni by měla úzce spolupracovat s Evropským parlamentem při pořádání osvětových kampaní a měla by podněcovat místní a regionální diskuse o Unii, předávat informační materiály a šířit je mezi veřejností a nabízet příležitost pro poskytování zpětné vazby orgánům Unie.
(23)
Veškeré iniciativy prováděné za účelem podpory Evropského roku občanů a v jeho rámci by měly usilovat o zvýšení vzájemného porozumění mezi občany Unie, orgány Unie a členskými státy. K tomu je nutné zvyšovat povědomí o právech občanů mezi zaměstnanci veřejné správy na unijní, státní, regionální i místní úrovni.
(24)
Již od svého vzniku v roce 1949 hraje Rada Evropy vedoucí úlohu v oblasti vzdělávání a kultury, a to tím, že podporuje a vytváří evropské kulturní sítě, vede mezikulturní dialog a podporuje jazykovou rozmanitost. Unie by proto měla v souvislosti s Evropským rokem občanů rozvíjet s Radou Evropy součinnost v této oblasti.
(25)
Primárně patří oblast zlepšování povědomí občanů o právech, jež jim jakožto občanům Unie náleží, do působnosti členských států. To zahrnuje poskytování informací o Unii a cílené podávání zpráv o činnostech všech orgánů Unie. Činnosti na úrovni Unie doplňují činnosti na vnitrostátní, regionální či místní úrovni tak, jak je zdůrazněno v politickém prohlášení nazvaném „Partnerství pro komunikaci o Evropě“, které Evropský parlament, Rada a Komise podepsaly dne 22. října 2008 (7). Orgány Unie a členské státy by měly prohlubovat spolupráci se sdělovacími prostředky a měly by se zavázat, že jim budou o Unii poskytovat kvalitní informace.
(26)
V zájmu optimalizace účinnosti a efektivity akcí plánovaných v rámci Evropského roku občanů je třeba, aby v roce 2012 proběhla série přípravných akcí v souladu s čl. 49 odst. 6 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (finanční nařízení).
(27)
Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, neoprávněně vyplaceny nebo nesprávně použity, v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
(28)
Financování jiných aktivit než těch, jež jsou financovány z rozpočtu Evropského roku občanů, je ze strany Unie možné prostřednictvím existujících programů Unie nebo strukturálních fondů, zejména programu „Evropa pro občany“ 2007-2013, a zvláštního programu „Základní práva a občanství“ 2007-2013, který je součástí obecného programu „Základní práva a spravedlnost“, programu „Celoživotní učení“ včetně programu Erasmus, iniciativy „Mládež v pohybu“ a programu „MEDIA“.
(29)
V zájmu budoucích evropských roků je třeba zpracovat důkladné hodnocení opatření prováděných v rámci Evropského roku občanů. Příslušná zpráva by měla obsahovat podněty a osvědčené postupy pro budoucí akce, pokud jde o nejlepší způsoby, jak účinně oslovit a zapojit občany, které by měly pokud možno vycházet ze srovnatelných kvantitativních údajů získaných v rámci Evropského roku občanů.
(30)
Jelikož cílů Evropského roku občanů, kterými je zvýšení povědomí a znalosti o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie, aby občané mohli plně využívat práv svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, a v této souvislosti rovněž zaměření se na podporu požívání ostatních práv spojených s občanstvím Unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, mimo jiné vzhledem k nutnosti mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací, pořádání osvětových akcí a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich z důvodu rozsahu Evropského roku občanů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2013 se vyhlašuje „Evropským rokem občanů“.
Článek 2
Cíle
1. Všeobecným cílem Evropského roku občanů je zvýšit povědomí a znalosti o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie, aby občané mohli plně využívat práv svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států. V této souvislosti se Evropský rok občanů zaměří rovněž na podporu požívání ostatních práv spojených s občanstvím Unie.
2. Na základě odstavce 1 sleduje Evropský rok občanů tyto konkrétní cíle:
a)
zvýšit povědomí občanů Unie o jejich právu svobodně se pohybovat a pobývat v Unii a v této souvislosti o všech ostatních právech zaručených občanům Unie bez jakékoli diskriminace, včetně práva volit v místních a evropských volbách v členském státě, v němž mají bydliště;
b)
zvýšit povědomí občanů Unie, včetně mladých lidí, o tom, jak mohou mít hmatatelný prospěch z práv přiznaných Unií, jakož i o politikách a programech na podporu uplatňování těchto práv;
c)
podnítit diskusi o vlivu a potenciálu, jež má svoboda pohybu a pobytu jakožto nezcizitelný prvek občanství Unie, s cílem podnítit a posílit aktivní občanskou a demokratickou účast občanů Unie zejména v občanských fórech o politikách Unie a volbách do Evropského parlamentu, čímž se posílí sociální soudržnost, kulturní rozmanitost, solidarita, rovnost mezi ženami a muži, vzájemná úcta a pocit společné evropské identity mezi občany Unie na základě základních hodnot Unie zakotvených ve Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU a v Listině základních práv Evropské unie.
Článek 3
Příslušné iniciativy
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů uvedených v článku 2, mohou zahrnovat tyto iniciativy organizované na úrovni Unie a na celostátní, regionální i místní úrovni:
a)
informační kampaně, zpravodajství ve sdělovacích prostředcích, vzdělávací kampaně a kampaně na zvyšování povědomí určené široké veřejnosti nebo i užšímu publiku;
b)
výměnu informací a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi orgány na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni a mezi jinými veřejnými subjekty a organizacemi občanské společnosti;
c)
konference a slyšení, rovněž přes internet, a jiné akce na podporu diskusí a ke zvýšení povědomí o významu a výhodách práva na volný pohyb a pobyt a obecněji o institutu občanství Unie a právech s ním spojených;
d)
využití stávajících vícejazyčných participativních nástrojů k podnícení organizací občanské společnosti a občanů s cílem aktivně je zapojit do Evropského roku občanů, včetně nástrojů přímé demokracie, jako je občanská iniciativa a veřejné konzultace;
e)
posílení úlohy a zviditelnění stávajících nástrojů pro informování občanů včetně nástrojů moderních informačních a komunikačních technologií, například vícejazyčných informačních center Europe Direct a webového portálu Vaše Evropa, jakožto klíčových prvků jednotného informačního místa pro práva občanů Unie;
f)
posílení úlohy a zviditelnění nástrojů pro řešení problémů, jako je SOLVIT, s cílem umožnit občanům Unie lepší uplatňování a obranu svých práv na základě práva Unie;
g)
poskytování informací občanům Unie o Petičním výboru Evropského parlamentu a o evropském veřejném ochránci práv, aby mohli občané Unie lépe uplatňovat a bránit svá práva na základě práva Unie; a
h)
propagace Zprávy o občanství EU, která bude založena na rozsáhlé diskusi a aktivních příspěvcích občanů a zúčastněných stran a v níž budou identifikovány další překážky, které brání občanům Unie plně uplatňovat práva spojená s občanstvím Unie, a navrženy vhodné strategie k odstranění těchto překážek.
2. Podrobné informace o iniciativách uvedených v odstavci 1 jsou obsaženy v příloze.
3. Komise a členské státy mohou označit další činnosti, které mohou být přínosem pro cíle Evropského roku občanů stanovené v článku 2, a umožnit, aby byl název Evropského roku občanů použit k propagaci těchto činností v míře, v níž přispívají k dosažení těchto cílů.
4. V souvislosti s iniciativami pořádanými v rámci Evropského roku občanů je třeba věnovat pozornost identifikaci překážek, které občanům Unie brání uplatňovat jejich práva, a podpoře vhodných způsobů a strategii k odstranění těchto překážek, podpoře porozumění mezi různými kulturami a boji proti diskriminaci. Proto je třeba usilovat o součinnost mezi těmito iniciativami a stávajícími nástroji a programy v oblasti základních práv, občanských práv, zaměstnanosti a sociálních věcí, vzdělávání a kultury.
Článek 4
Koordinace a provádění na úrovni Unie
1. Komise úzce spolupracuje s členskými státy, Evropským parlamentem, Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů a místními a regionálními orgány a s institucemi a sdruženími zastupujícími místní a regionální zájmy.
2. Komise svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo organizací občanské společnosti nebo orgánů činných v oblasti občanství a obrany práv občanů nebo podporujících vzdělávání a kulturu a jiné zúčastněné strany, aby byli Komisi nápomocni při provádění Evropského roku občanů na úrovni Unie.
3. Za účelem účinného plnění cílů evropských roků se Komise snaží využívat možných součinností mezi různými tematickými evropskými roky prostřednictvím hodnocení výsledků, sledováním přetrvávajících nedostatků a případně poskytováním statistických údajů.
4. Komise provádí toto rozhodnutí na úrovni Unie.
Článek 5
Finanční ustanovení
1. Opatření s působností na úrovni Unie uvedená v části A přílohy se uskutečňují prostřednictvím veřejných zakázek nebo grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Na opatření s celounijní působností uvedená v části B přílohy mohou být poskytovány dotace ze souhrnného rozpočtu Unie.
Článek 6
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely Evropského roku občanů spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby v případě, že jsou prováděny akce financované podle tohoto rozhodnutí, byla na ochranu finančních zájmů Unie uplatňována preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, byly prováděny účinné kontroly a získávány zpět neoprávněně vyplacené částky, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, byly uplatněny účinné, přiměřené a odrazující sankce. Komise může podle tohoto rozhodnutí provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96. V případě potřeby provede Evropský úřad pro boj proti podvodům šetření v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999.
2. Pokud jde o činnosti Unie financované na základě tohoto rozhodnutí, rozumí se „nesrovnalostí“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení ustanovení práva Unie nebo jakékoli porušení smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Unie formou neoprávněného výdaje.
3. Komise sníží, pozastaví či získá zpět částku finanční podpory udělenou na jakékoli opatření, pokud zjistí nesrovnalosti, zejména nesoulad s ustanoveními tohoto rozhodnutí, samostatného rozhodnutí či smlouvy o přidělení dané finanční podpory, nebo pokud vyjde najevo, že opatření bylo bez vyžádání souhlasu Komise podstatně změněno tak, že je v rozporu s povahou nebo s prováděcími podmínkami daného opatření.
4. Pokud nebyly dodrženy určité lhůty nebo pouze část přidělené finanční pomoci odpovídá pokroku dosaženému při provádění daného opatření, požádá Komise příjemce této pomoci, aby do určité doby předložil vysvětlení. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí Komisi. Ke všem včas nevráceným částkám se za podmínek stanovených finančním nařízením přičítá úrok.
Článek 8
Monitorování a hodnocení
Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí. Tato zpráva bude základem pro budoucí politiky, opatření a akce Unie v této oblasti. Na základě zkušeností z Evropského roku občanů bude zpráva rovněž obsahovat podněty a osvědčené postupy, jak zlepšovat poskytování informací občanům o jejich právech i po skončení Evropského roku občanů.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 10
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 21. listopadu 2012.
DEĊIŻJONI Nru 1093/2012/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-21 ta’ Novembru 2012
dwar is-Sena Ewropea taċ-Ċittadini (2013)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 21(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
L-Unjoni hija msejsa fuq il-valuri indiviżibbli u universali tad-dinjità tal-bniedem, il-libertà, l-ugwaljanza u s-solidarjetà, kif ukoll il-prinċipji tad-demokrazija u tal-istat tad-dritt. Dawk il-prinċipji huma fundamentali għall-Istati Membri f’soċjetajiet fejn jipprevalixxu l-pluraliżmu, in-nondiskriminazzjoni, it-tolleranza, il-ġustizzja, is-solidarjetà u l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel. Kull ċittadin tal-Unjoni għandu, u għandu jgawdi, id-drittijiet previsti fit-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) u l-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
(2)
It-Trattat ta’ Maastricht fl-1993 introduċa l-kunċett ta’ “ċittadinanza tal-Unjoni”. It-Trattat ta’ Amsterdam fl-1999 u t-Trattat ta’ Lisbona fl-2009 komplew saħħew id-drittijiet assoċjati maċ-ċittadinanza tal-Unjoni. Is-sena 2013 tfakkar l-għoxrin anniversarju mit-twaqqif taċ-ċittadinanza tal-Unjoni. Il-punt (12) tal-Artikolu 1 u l-punt (34) tal-Artikolu 2 tat-Trattat ta’ Lisbona (li issa huma l-Artikolu 9 TUE u l-Artikolu 20 TFUE) jipprevedu li kull persuna li jkollha nazzjonalità ta’ Stat Membru hi ċittadina tal-Unjoni, li ċ-ċittadinanza fl-Unjoni hija addizzjonali għal, u ma tissostitwixxix iċ-ċittadinanza nazzjonali tal-Istat Membru u li ċ-ċittadini tal-Unjoni jibbenefikaw mid-drittijiet u huma soġġetti għad-dmirijiet preskritti fit-Trattati. Il-punt (35) tal-Artikolu 2 tat-Trattat ta’ Lisbona (li issa sar l-Artikolu 21 TFUE) jinkludi d-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza għaċ-ċittadini tal-Unjoni.
(3)
Il-Programm ta’ Stokkolma - Ewropa miftuħa u sigura għas-servizz u l-protezzjoni taċ-ċittadini (3) jqiegħed liċ-ċittadin fil-qalba tal-politiki Ewropej fil-qasam tal-libertà, tas-sigurtà u tal-ġustizzja. Huwa jiffoka l-azzjonijiet tiegħu fuq “il-binja ta’ Ewropa għaċ-ċittadini”, fosthom permezz tal-promozzjoni tad-drittijiet taċ-ċittadini, partikolarment id-dritt tal-moviment liberu u d-drittijiet li jippermettu liċ-ċittadini tal-Unjoni jipparteċipaw attivament fil-ħajja demokratika tal-Unjoni.
(4)
Fir-“Riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tal-15 ta’ Diċembru 2010 dwar il-qagħda tad-drittijiet fundamentali fl-Unjoni Ewropea (2009) - implimentazzjoni effikaċi wara d-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona (4)” il-Parlament Ewropew stieden lill-Kummissjoni biex tiddikjara s-sena 2013 is-Sena Ewropea taċ-Ċittadini, biex tqajjem id-dibattitu dwar iċ-ċittadinanza Ewropea, fosthom it-terminoloġija, il-kontenut u l-kamp ta’ applikazzjoni tagħha, u biex tgħarraf liċ-ċittadini tal-Unjoni dwar id-drittijiet tagħhom, b’mod partikolari dwar id-drittijiet ġodda li rriżultaw bid-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona, u dwar il-mezzi disponibbli għalihom biex jeżerċitaw dawk id-drittijiet.
(5)
L-2013 għandha tkun proklamata s-Sena Ewropea taċ-Ċittadini. Sena Ewropea taċ-Ċittadini għandha tipprovdi opportunità biex jiżdied l-għarfien tal-pubbliku ġenerali dwar id-drittijiet u r-responsabilitajiet marbuta maċ-ċittadinanza tal-Unjoni. Is-Sena Ewropea taċ-Ċittadini għandu jkollha l-għan ukoll li tqajjem il-kuxjenza taċ-ċittadini dwar id-drittijiet tagħhom li jirriżultaw miċ-ċittadinanza tal-Unjoni meta jeżerċitaw id-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza tagħhom fi Stat Membru ieħor, pereżempju bħala studenti, ħaddiema, persuni li qed ifittxu x-xogħol, voluntiera, konsumaturi, intraprendituri, żgħażagħ jew persuni irtirati. F’dak il-kuntest, il-qawmien tal-kuxjenza għandu jiġi integrat ġeografikament, demografikament u soċjalment, u għandu jiffoka wkoll fuq it-tneħħija tal-ostakoli li għad baqa’ għall-eżerċitar tad-drittijiet li jirriżultaw miċ-ċittadinanza tal-Unjoni. Għandu jitwassal il-messaġġ li ċ-ċittadini tal-Unjoni nfushom għandhom rwol kritiku fit-tisħiħ ta’ dawk id-drittijiet permezz tal-parteċipazzjoni tagħhom fis-soċjetà ċivili u fil-ħajja demokratika.
(6)
Biex tgħin liċ-ċittadini tal-Unjoni jieħdu deċiżjonijiet infurmati dwar jekk għandhomx jeżerċitaw id-dritt tagħhom tal-moviment liberu, mhuwiex biżżejjed li titqajjem il-kuxjenza tagħhom dwar id-dritt innifsu. Jeħtieġ li ċ-ċittadini tal-Unjoni jkunu mgħarrfa kif jixraq dwar drittijiet oħra disponibbli għalihom skont il-liġi tal-Unjoni f’sitwazzjonijiet transkonfinali. Dak it-tagħrif jippermettilhom ukoll li jibbenefikaw b’mod sħiħ minn dawk id-drittijiet l-oħra, jekk huma jiddeċiedu li jeżerċitaw id-dritt ta’ moviment liberu tagħhom.
(7)
Mill-introduzzjoni tiegħu fit-Trattat ta’ Ruma fl-1958 bħala wieħed mill-erba’ libertajiet fundamentali, id-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza wera l-valur tiegħu bħala wieħed mill-pilastri għall-ħolqien ta’ suq intern għall-benefiċċju tal-ekonomiji tal-Istati Membri, u taċ-ċittadini individwali tal-Unjoni.
(8)
Id-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza fit-territorji tal-Istati Membri huwa apprezzat ħafna miċ-ċittadini tal-Unjoni bħala dritt ewlieni tal-individwu marbut maċ-ċittadinanza fl-Unjoni. F’dan is-sens, huwa juri u jippromwovi fehim aħjar tal-valur tal-integrazzjoni Ewropea, kif ukoll il-parteċipazzjoni taċ-ċittadini fil-formazzjoni tal-Unjoni.
(9)
Minkejja li d-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza huwa stabbilit sew fil-leġiżlazzjoni ewlenija tal-Unjoni, u li ġie żviluppat b’mod sostanzjali fil-leġiżlazzjoni sekondarja tal-Unjoni, għad hemm lakuna bejn ir-regoli legali applikabbli u r-realtà li jiffaċċaw iċ-ċittadini meta jippruvaw jeżerċitaw dan id-dritt fil-prattika. Barra mill-inċertezza li tikkonċerna l-vantaġġi tal-mobbiltà, iċ-ċittadini tal-Unjoni jsibu wisq ostakoli materjali biex imorru joqogħdu u jaħdmu fi Stat Membru ieħor.
(10)
Fir-Rapport 2010 dwar iċ-Ċittadinanza tal-UE tas-27 ta’ Ottubru 2010, “L-iżżarmar tal-ostakli għad-drittijiet taċ-ċittadini tal-UE”, il-Kummissjoni indirizzat l-ostakoli ewlenin li għadhom jiffaċċaw iċ-ċittadini fil-ħajja ta’ kuljum meta jippruvaw jeżerċitaw id-drittijiet tagħhom bħala ċittadini tal-Unjoni, u elenkat 25 azzjoni tanġibbli li jistgħu jsiru biex jitneħħew dawn l-ostakoli. Wieħed mill-ostakoli li ġie identifikat f’dan il-kuntest kien in-nuqqas ta’ għarfien. Fir-rapport tagħha l-Kummissjoni kkonkludiet li ċ-ċittadini tal-Unjoni jiġu preklużi milli jibbenefikaw mid-drittijiet tagħhom għaliex jonqoshom l-għarfien dwarhom, u ħabbret il-ħsieb tagħha li tintensifika t-tixrid fost iċ-ċittadini tal-Unjoni tat-tagħrif dwar id-drittijiet tagħhom, u b’mod partikolari dwar id-drittijiet tal-moviment liberu.
(11)
It-TUE u t-TFUE jagħtu lil kull ċittadin tal-Unjoni d-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza fit-territorju tal-Istati Membri, id-dritt li jivvota u li jippreżenta kandidatura fl-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew u fl-elezzjonijiet muniċipali fl-Istat Membru ta’ residenza tiegħu, bl-istess kundizzjonijiet bħal dawk li jgħoddu għall-persuni li jkollhom in-nazzjonalità ta’ dak l-Istat Membru, id-dritt li jgawdi fit-territorju ta’ pajjiż terz li fih l-Istat Membru li jkollu n-nazzjonalita’ tiegħu mhuwiex rappreżentat, il-protezzjoni tal-awtoritajiet diplomatiċi u konsulari ta’ kwalunkwe Stat Membru bl-istess kundizzjonijiet bħal dawk li għoddu għall-persuni li jkollhom in-nazzjonalità ta’ dak l-Istat Membru, id-dritt li jippreżenta petizzjonijiet lill-Parlament Ewropew, id-dritt li jappella lill-Ombudsman Ewropew u d-dritt li jindirizza lill-istituzzjonijiet tal-Unjoni u drittijiet oħra f’diversi oqsma bħall-moviment liberu tal-prodotti u tas-servizzi, il-ħarsien tal-konsumatur u tas-saħħa pubblika, opportunitajiet indaqs u trattament u aċċess għall-impjiegi u għall-ħarsien soċjali ugwali.
(12)
It-Trattat ta’ Lisbona introduċa drittijiet ġodda, b’mod partikolari l-inizjattiva taċ-ċittadini, prevista fil-punt (12) tal-Artikolu 1 u l-punt (37) tal-Artikolu 2 tiegħu (l-Artikolu 11 TUE u l-Artikolu 24 TFUE) li tagħti lok li mill-inqas miljun ċittadin minn għadd sinifikanti ta’ Stati Membri jitolbu lill-Kummissjoni tippreżenta proposta f’xi waħda mill-oqsma ta’ responsabilità tal-Unjoni, u b’hekk tippermetti liċ-ċittadini jinvolvu rwieħhom aktar, u b’mod attiv, fil-ħajja politika tal-Unjoni u jipparteċipaw b’mod dirett fit-tfassil tal-iżvilupp tal-liġi tal-Unjoni (5).
(13)
Mill-1979 ‘l quddiem, meta saru l-ewwel elezzjonijiet diretti, il-Parlament Ewropew serva ta’ interfaċċa diretta bejn iċ-ċittadini u l-Unjoni. Il-Parlament Ewropew u l-Membri tiegħu għandhom rwol kruċjali fil-komunikazzjoni tad-drittijiet u tal-benefiċċji taċ-ċittadinanza tal-Unjoni, u biex il-kwistjonijiet li jikkonċernaw liċ-ċittadini tal-Unjoni jitpoġġew fuq quddiem fit-tiswir tal-politiki, u fil-promozzjoni tal-parteċipazzjoni attiva taċ-ċittadini tal-Unjoni. Il-qawmien tal-kuxjenza dwar id-drittijiet taċ-ċittadini tal-Unjoni, l-ugwaljanza tal-ġeneri, il-parteċipazzjoni tan-nisa u l-irġiel fil-ħajja demokratika tal-Unjoni inklużi d-drittijiet elettorali tagħhom, bħala votanti u bħala kandidati, fl-Istat Membru ta’ residenza tagħhom u dwar l-ambitu tas-setgħat tal-Parlament Ewropew fil-proċess leġiżlattiv, huwa importanti wkoll fil-perspettiva tal-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew fl-2014. L-impatt ta’ tali azzjonijiet ta’ qawmien tal-kuxjenza għandu jitkattar permezz tal-koordinazzjoni mill-qrib u l-użu tas-sinerġiji ma’ azzjonijiet rilevanti implimentati mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, b’mod partikulari l-Parlament Ewropew, mill-partiti politiċi u l-fondazzjonijiet Ewropej, u mill-Istati Membri fiż-żmien ta’ qabel dawn l-elezzjonijiet.
(14)
Barra minn hekk, iċ-ċittadini li jkunu qed jaħsbuha għandhomx jeżerċitaw d-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza tagħhom għandhom jiġu mgħarrfa dwar id-drittijiet tagħhom li jakkwistaw jew iżommu s-sigurtà soċjali, inklużi dawk relatati mal-kura tas-saħħa transkonfinali, bis-saħħa tar-regoli tal-Unjoni dwar il-koordinazzjoni tas-sistemi ta’ sigurtà soċjali; Dawk ir-regoli jiżguraw li huma ma jitilfux id-drittijiet tagħhom tas-sigurtà soċjali jekk jagħżlu li jmorru minn post għal ieħor fl-Unjoni. Barra minn hekk huma għandhom jiġu mgħarrfa dwar ir-rikonoxximent tal-kwalifiki edukattivi, akkademiċi u professjonali tagħhom u dwar il-kompetenzi soċjali u ċivili li jiffurmaw parti mill-qafas Ewropew ta’ “Kompetenzi Ewlenin għat-tagħlim tul il-ħajja” (6) u li jistgħu jgħinuhom biex jieħdu sehem sħiħ fil-ħajja ċivika u jtuhom is-setgħa li jeżerċitaw id-drittijiet tagħhom skont il-liġijiet tal-Unjoni.
(15)
Iċ-ċittadini tal-Unjoni għandhom ikunu infurmati aħjar dwar id-drittijiet tagħhom bħala passiġġieri meta jkunu qed jivvjaġġaw bi kwalunkwe mezz ta’ trasport fl-Unjoni Ewropea, u dwar id-drittijiet transkonfinali tagħhom bħala konsumaturi. Jekk iċ-ċittadini tal-Unjoni jkollhom fiduċja li d-drittijiet tagħhom bħala konsumaturi huma mħarsin b’mod effettiv, huma jkunu f’pożizzjoni li jikkontribwixxu biex is-suq tal-Unjoni għall-prodotti u s-servizzi jiżviluppa b’mod li jilħaq il-potenzjal kollu tiegħu aktar effettivament, għall-benefiċċju taċ-ċittadini. Bl-istess mod, iċ-ċittadini għandhom ikunu infurmati aħjar dwar ir-regoli tas-sikurezza ġenerali tal-prodotti u tas-sorveljanza tas-suq, biex ikunu jafu kif saħħithom u d-drittijiet tagħhom huma mħarsa mal-Unjoni kollha, partikolarment fil-każ ta’ theddid jew riskji li huma, bħala individwi, ma jkunux jistgħu jlaħħqu magħhom. Barra minn hekk, huwa importanti wkoll li jittejjeb l-għarfien taċ-ċittadini dwar il-kura tas-saħħa transkonfinali u l-miżuri akkumpanjanti, bħas-saħħa onlajn u t-telemediċina, biex ikunu jistgħu jibbenefikaw b’mod sħiħ minn kura tas-saħħa sikura u ta’ kwalità tajba madwar l-Istati Membri.
(16)
Din id-deċiżjoni għandha l-għan li tikkontribwixxi għat-twettiq tal-objettivi tal-istrateġija Ewropa 2020, fejn il-faċilitazzjoni tal-moviment liberu tal-persuni u u t-tisħiħ tal-mobilità tal-ħaddiema huma mezz importanti ta’ kif jiġu indirizzati l-konsegwenzi tal-bidla demografika fuq is-suq tax-xogħol kif ukoll biex tiżdied l-impjegabbiltà tal-persuni u l-kompetittività tal-industriji Ewropej. Din id-Deċiżjoni għandha wkoll il-għan li tappoġġa r-riċerka u l-innovazzjoni fl-Unjoni f’kuntest li bħalissa hu kkaratterizzat minn figuri tal-qgħad allarmanti fi Stati Membri partikolari.
(17)
Il-kampanji ta’ tagħrif, edukazzjoni u qawmien tal-kuxjenza organizzati fil-qafas tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini għandhom ukoll iqisu l-ħtiġijiet ta’ udjenzi aktar speċifiċi u ta’ gruppi vulnerabbli. It-tagħrif għandu jingħata bla ħlas u jkun aċċessibbli fil-lingwi uffiċjali kollha tal-Unjoni. Għandu jiġi provdut f’lingwaġġ sempliċi u b’kollaborazzjoni mal-awtoritajiet lokali, reġjonali u nazzjonali, il-midja, is-soċjetà ċivili u l-organizzazzjonijiet mhux governattivi. Dawk il-partijiet konċernati differenti kollha jistgħu jikkunsidraw inizjattivi bħal kompetizzjonijiet tal-kitba u l-iżvilupp ta’ pjanijiet ta’ azzjoni kif ukoll gwidi, fora onlajn u kampanji fl-iskejjel u fl-universitajiet.
(18)
Ir-rwol attiv taċ-ċittadini tal-Unjoni u tal-assoċjazzjonijiet li jirrappreżentawhom hu ċentrali għall-funzjonament tal-Unjoni. L-Artikoli 10 u 11 tat-TUE jenfasizzaw l-importanza tad-demokrazija parteċipattiva fl-aspetti kollha tagħha u r-rwol li għandhom iċ-ċittadini u l-assoċjazzjonijiet li jirrappreżentawhom biex dawn jippubbliċizzaw u jiskambjaw l-opinjonijiet tagħhom fl-oqsma ta’ azzjoni kollha tal-Unjoni. L-istituzzjonijiet tal-Unjoni għandhom jippromwovu l-parteċipazzjoni demokratika attiva fil-proċess tat-teħid tad-deċiżjonijiet permezz ta’ djalogu miftuħ, trasparenti u regolari mas-soċjetà ċivili biex jiġi żgurat li l-azzjonijiet tal-Unjoni jkunu koerenti u trasparenti. Il-parteċipazzjoni attiva taċ-ċittadini tal-Unjoni għandha tkun faċilitata wkoll permezz tal-aċċess għal dokumenti u tagħrif, u permezz ta’ governanza tajba u amministrazzjoni tajba.
(19)
Il-politika tal-edukazzjoni għandha rwol importanti biex tinforma liċ-ċittadini, b’mod partikolari liż-żgħażagħ, dwar il-kunċett taċ-ċittadinanza tal-Unjoni u d-drittijiet relatata magħha. Tista tgħin ukoll biex tippromwovi l-multilingwiżmu, il-mobilità tal-istudenti, l-għalliema, il-persuni li jkunu qed jieħdu taħriġ vokazzjonali u l-għalliema tagħhom, u sabiex jitrawwmu l-kompetenzi soċjali u ċiviċi skont il-qafas Ewropew “Kompetenzi Ewlenin għat-tagħlim tul il-ħajja”, li jistgħu jservu ta’ għodda li jgħinu liċ-ċittadini jipparteċipaw bis-sħiħ fil-ħajja ċivika u biex isaħħu l-ħiliet tagħhom li jeżerċitaw b’mod komprensiv id-drittijiet tagħhom fl-ambitu tal-liġi tal-Unjoni. Għandu jkun possibbli li jiġu implimentati azzjonijiet speċifiċi sabiex titqajjem kuxjenza dwar l-opportunitajiet ta’ volontarjat, studju barra, il-parteċipazzjoni fi traineeship fi Stat Membru ieħor u l-parteċipazzjoni fi programmi ta’ skambji edukattivi tal-Unjoni.
(20)
Is-Sena Ewropea taċ-Ċittadinanza se tkun karatterizzata mill-pubblikazzjoni tar-Rapport dwar iċ-Ċittadinanza tal-UE 2013 tal-Kummissjoni li se jagħti dettalji tal-progress li sar sa mill-pubblikazzjoni tar-Rapport dwar iċ-Ċittadinanza 2010 u jipproponi azzjonijiet ulterjuri għat-tneħħija tal-ostakoli persistenti li jxekklu liċ-ċittadini tal-UE milli jeżerċitaw id-drittijiet tagħhom. Abbażi ta’ dak ir-rapport, il-Kunsill kapaċi jadotta dispożizzjonijiet biex isaħħaħ jew iżid id-drittijiet marbuta maċ-ċittadinanza Ewropea.
(21)
Iċ-ċittadini tal-Unjoni għandhom ukoll ikunu mgħarrfa dwar il-web portal multilingwi “L-Ewropa Tiegħek” li hu punt ta’ tagħrif “one-stop-shop” dwar id-drittijiet taċ-ċittadini u n-negozji fl-Unjoni.
(22)
Iċ-Ċentri ta’ Informazzjoni “Europe Direct”, bħala l-interfaċċa lokali bejn l-Unjoni u ċ-ċittadini tagħha, għandhom ikunu sħab mill-qrib tal-Parlament Ewropew fil-kampanji ta’ qawmien tal-kuxjenza, billi jiffaċilitaw id-dibattitu lokali u reġjonali dwar l-Unjoni, jittrażmettu u jqassmu materjal ta’ tagħrif u joffru l-opportunità li jingħata “feedback” lill-istituzzjonijiet tal-Unjoni.
(23)
L-inizjattivi kollha mnedija għall-iskop ta’ u fil-kuntest tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini għandu jkollhom l-għan li jżidu l-fehim reċiproku bejn iċ-ċittadini tal-Unjoni, l-istituzzjonijiet tal-Unjoni u l-Istati Membri. Dan jimplika l-qawmien tal-kuxjenza dwar id-drittijiet taċ-ċittadini fost il-persunal tal-awtoritajiet pubbliċi, fil-livell tal-Unjoni kif ukoll dak nazzjonali, reġjonali u lokali.
(24)
Sa mit-twaqqif tiegħu fl-1949, il-Kunsill tal-Ewropa kellu rwol ewlieni fl-oqsma tal-edukazzjoni u tal-kultura permezz tal-promozzjoni u l-ħolqien ta’ netwerks kulturali Ewropej u permezz tad-djalogu interkulturali u l-promozzjoni tad-diversità lingwistika. Għaldaqstant, l-Unjoni għandha tiżviluppa sinerġiji mal-ħidma tal-Kunsill tal-Ewropa f’dan il-qasam b’konnessjoni mas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini.
(25)
Ir-responsabbiltà ewlenija għas-sensibilizzazzjoni taċ-ċittadini dwar id-drittijiet tagħhom bħala ċittadini tal-Unjoni hija tal-Istati Membri. Dawn għandhom jipprovdu, fost l-oħrajn, tagħrif dwar l-Unjoni u rappurtar immirat dwar l-attivitajiet tal-istituzzjonijiet kollha tal-Unjoni. L-azzjoni fil-livell tal-Unjoni tikkomplementa u tissupplimenta azzjonijiet meħuda fil-livell nazzjonali, reġjonali jew lokali, kif enfasizzat fl-istqarrija politika, “Nikkomunikaw l-Ewropa fi Sħubija” li ġiet iffirmata fit-22 ta’ Ottubru 2008 mill-Parlament Ewropew, mill-Kunsill u mill-Kummissjoni (7). L-Istituzzjonijiet tal-Unjoni u l-Istati Membri għandhom isaħħu l-kooperazzjoni mal-midja u jimpenjaw ruħhom li jipprovduhom b’tagħrif ta’ kwalità dwar l-Unjoni.
(26)
Għall-ottimizzazzjoni tal-effikaċja u l-effiċjenza tal-attivitajiet ippjanati għas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini, huwa importanti li jitwettqu xi azzjonijiet ta’ tħejjija waqt l-2012 skont l-Artikolu 49(6) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanazjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej (8) (ir-Regolament Finanzjarju).
(27)
Għandhom jittieħdu miżuri xierqa biex ma jitħallewx iseħħu irregolaritajiet u frodi u għandhom jittieħdu l-passi meħtieġa biex jiġu rkuprati fondi mitlufa, imħallsa indebitament jew użati ħażin, skont ir-Regolamenti tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat-18 ta’ Diċembru 1995 dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea (9) u (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal-11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra (10) u r-Regolament (KE) Nru 1073/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar investigazzjonijiet immexxija mill-Uffiċċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) (11).
(28)
Jista’ jingħata finanzjament mill-Unjoni għal attivitajiet oħrajn minbarra dawk iffinanzjati skont il-baġit tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini permezz ta’ programmi eżistenti tal-Unjoni jew mill-Fondi Strutturali, b’mod partikolari l-programm “L-Ewropa għaċ-Ċittadini” 2007 sa 2013 u l-programm speċifiku “Id-Drittijiet Fundamentali u ċ-Ċittadinanza” 2007 sa 2013, bħala parti mill-programm ġenerali “Drittijiet Fundamentali u Ġustizzja”, il-programm “Tagħlim matul il-Ħajja” inkluż il-programm Erasmus, l-inizjattiva “Żgħażagħ Mobbli” u l-programm “MEDIA”.
(29)
Għall-benefiċċju ta’ snin Ewropej futuri, għandha titħejja evalwazzjoni bir-reqqa tal-miżuri mwettqa bħala parti mis-Sena Ewropea taċ-Ċittadini. Din għandha tinkludi ideat u l-aħjar prattiki għal azzjoni futura dwar kif wieħed jista’jilħaq u jinvolvi liċ-ċittadin bl-aktar mod effettiv. Fejn ikun possibbli, l-evalwazzjoni għandha tkun imsejsa fuq data kwantitattiva kumparabbli miksuba bis-saħħa tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini.
(30)
Minħabba li l-għanijiet tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini, jiġifieri li jiżdiedu l-kuxjenza u l-għarfien fost iċ-ċittadini tal-Unjoni dwar id-drittijiet u r-responsabbiltajiet marbuta maċ-ċittadinanza tal-Unjoni sabiex iċ-ċittadini jkunu jistgħu jagħmlu użu sħiħ tad-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza tagħhom fit-territorju tal-Istati Membri u, f’dak il-kuntest, li tiġi promossa t-tgawdija taċ-ċittadini tal-Unjoni tad-drittijiet l-oħra marbuta maċ-ċittadinanza tal-Unjoni, ma jistgħux jintlaħqu biżżejjed fil-livell tal-Istati Membri minħabba l-ħtieġa ta’ sħubiji multilaterali, skambji transnazzjonali tal-informazzjoni kif ukoll il-qawmien tal-kuxjenza u t-tixrid tal-prattiki tajba mal-Unjoni kollha, u li għaldaqstant, minħabba l-iskala tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini, jistgħu jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista’ tadotta miżuri, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà, kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stipulat f’dak Artikolu, din id-deċiżjoni ma tmurx oltri minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Is-sena 2013 għandha tkun nominata bħala “Is-Sena Ewropea taċ-Ċittadini”.
Artikolu 2
Għanijiet
1. L-għan ġenerali tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini għandu jkun li żżid il-kuxjenza u l-għarfien dwar id-drittijiet u r-responsabilitajiet marbutin maċ-ċittadinanza fl-Unjoni, sabiex iċ-ċittadini jkunu jistgħu jagħmlu użu sħiħ tad-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza tagħhom fit-territorji tal-Istati Membri. F’dan il-kuntest, is-Sena Ewropea taċ-Ċittadini għandha tippromwovi wkoll it-tgawdija taċ-ċittadini tal-Unjoni tad-drittijiet l-oħra marbuta maċ-ċittadinanza tal-Unjoni.
2. Abbażi tal-paragrafu 1, l-għanijiet speċifiċi tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini għandhom ikunu:
(a)
li żżid l-għarfien taċ-ċittadini tal-Unjoni dwar id-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza tagħhom fl-Unjoni, u, f’dak il-kuntest, tad-drittijiet l-oħra kollha ggarantiti għaċ-ċittadini tal-Unjoni mingħajr diskriminazzjoni, inkluż id-dritt tagħhom li jivvutaw fl-elezzjonijiet lokali u Ewropej fi kwalunkwe Stat Membru li jirrisjedu fih;
(b)
li żżid il-kuxjenza fost iċ-ċittadini tal-Unjoni, inklużi ż-żgħażagħ, dwar kif jistgħu, b’mod reali, jibbenefikaw mid-drittijiet tal-Unjoni, kif ukoll dwar il-politiki u l-programmi li jeżistu biex jappoġġaw l-eżerċitar ta’ dawk id-drittijiet;
(c)
li tħeġġeġ dibattitu dwar l-impatt u l-potenzjal tad-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza, bħala aspett inaljenabbli taċ-ċittadinanza fl-UE, bl-għan li tingħata spinta u tissaħħaħ il-parteċipazzjoni ċivika u demokratika attiva taċ-ċittadini tal-Unjoni, b’mod partikolari f’fora ċiviċi dwar il-politiki tal-Unjoni u l-elezzjonijiet tal-Parlament Ewropew, biex b’hekk jissaħħu l-koeżjoni soċjali, id-diversità kulturali, is-solidarjetà, l-ugwaljanza bejn in-nisa u l-irġiel, ir-rispett reċiproku u s-sens ta’ identità Ewropea komuni fost iċ-ċittadini tal-Unjoni, imsejsa fuq il-valuri ewlenin tal-Unjoni, kif inhuma inklużi fit-TUE u fit-TFUE u fil-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 3
Inizjattivi involuti
1. Il-miżuri li għandhom jittieħdu biex jintlaħqu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 2 għandhom jinkludu l-attivitajiet li ġejjin fil-livell tal-Unjoni, dak nazzjonali, reġjonali jew lokali:
(a)
il-bidu ta’ kampanji ta’ tagħrif, servizzi tal-midja, u kampanji ta’ edukazzjoni u ta’ sensibilizzazzjoni mmirati lejn il-pubbliku ġenerali u lejn udjenzi aktar speċifiċi;
(b)
it-tpartit tal-informazzjoni u l-kondiviżjoni tal-esperjenza u tal-prattiki tajba bejn l-awtoritajiet tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali u lokali u organizzazzjonijiet oħra pubbliċi u tas-soċjetà ċivili;
(c)
l-organizzazzjoni ta’ konferenzi, seduti ta’ smigħ, inkluż permezz tal-Internet, u avvenimenti oħra li jippromwovu d-dibattitu u jissensibilizzaw liċ-ċittadini dwar l-importanza u l-benefiċċji tad-dritt tal-libertà ta’ moviment u ta’ residenza, u b’mod aktar ġenerali dwar il-kunċett taċ-ċittadinanza tal-Unjoni u d-drittijiet marbuta magħha;
(d)
l-użu tal-għodod multilingwi eżistenti għall-parteċipazzjoni biex iħeġġu l-involviment attiv tal-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili u taċ-ċittadini fis-sena Ewropea taċ-Ċittadini, inklużi għodda tad-demokrazija diretta bħall-inizjattiva taċ-ċittadini u konsultazzjonijiet pubbliċi;
(e)
it-tisħiħ tar-rwol u tal-viżibbiltà tal-għodod eżistenti sabiex jiġu infurmati ċ-ċittadini, inklużi għodod moderni tat-teknoloġija tal-informatika u tal-komunikazzjoni, bħal pereżempju ċ-ċentri ta’ informazzjoni multilingwi Ewropa Diretta u l-web portal L-Ewropa Tiegħek bħala elementi ewlenin ta’ sistema ta’ informazzjoni fejn wieħed isib kollox dwar id-drittijiet taċ-ċittadini tal-Unjoni;
(f)
it-tisħiħ tar-rwol u tal-viżibbiltà ta’ għodod għas-soluzzjoni ta’ problemi, bħalma hu s-SOLVIT, sabiex jippermettu liċ-ċittadini tal-Ewropa jagħmlu l-aħjar użu minn, u jiddefendu d-drittijiet tagħhom, taħt il-liġi tal-Unjoni;
(g)
l-għoti ta’ tagħrif liċ-ċittadini tal-Unjoni dwar il-Kumitat għall-Petizzjonijiet tal-Parlament Ewropew u dwar l-Ombudsman Ewropew, biex dan jippermettilhom igawdu aħjar id-drittijiet tagħhom taħt il-liġi tal-Unjoni, u jiddefenduhom; u
(h)
il-promozzjoni tar-Rapport dwar iċ-Ċittadinanza tal-UE, li għandu jkun imsejjes fuq dibattitu profond u fuq kontribut attiv taċ-ċittadini u tal-partijiet konċernati, u li għandu jidentifika l-ostakoli ulterjuri li jżommu liċ-ċittadini tal-Unjoni milli jeżerċitaw bis-sħiħ id-drittijiet li toffrilhom iċ-ċittadinanza tal-Unjoni, u li jippromwovu strateġiji xierqa biex jiġu mneħħija dawk l-ostakoli.
2. Id-dettalji tal-inizjattivi msemmija fil-paragrafu 1 huma stipulati fl-Anness.
3. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri jistgħu jidentifikaw attivitajiet oħrajn li jistgħu jikkontribwixxu għall-għanijiet tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini stabbiliti fl-Artikolu 2 u jippermettu li l-isem tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini jintuża fil-promozzjoni ta’ dawk l-attivitajiet ladarba dawn ikunu jikkontribwixxu biex jintlaħqu dawk l-għanijiet.
4. Fil-kuntest tal-inizjattivi organizzati fil-qafas tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini, għandhom jiġu identifikati l-ostakoli għall-eżerċitar tad-drittijiet miċ-ċittadini tal-Unjoni u promossi modi u strateġiji xierqa għat-tneħħija ta’ dawk l-ostakoli, kif ukoll għall-promozzjoni tal-komprensjoni inter-kulturali tad-diskriminazzjoni u l-ġlieda kontriha. Għandhom għalhekk jiġu mfittxija sinerġiji bejn dawk l-inizjattivi u għodod u programmi eżistenti fl-oqsma tad-drittijiet fundamentali, id-drittijiet taċ-ċittadini, l-impjiegi u l-affarijiet soċjali, l-edukazzjoni u l-kultura.
Artikolu 4
Il-koordinazzjoni u l-implimentazzjoni fil-livell tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni se tikkoopera mill-qrib mal-Istati Membri, mal-Parlament Ewropew, mal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u mal-Kumitat tar-Reġjuni, kif ukoll mal-awtoritajiet lokali u reġjonali u ma’ korpi u assoċjazzjonijiet li jirrappreżentaw l-interessi lokali u reġjonali.
2. Il-Kummissjoni għandha torganizza laqgħat ta’ rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet Ewropej jew tas-soċjetà ċivili jew korpi li huma attivi fil-qasam taċ-ċittadinanza u li jiddefendu d-drittijiet taċ-ċittadini jew jippromwovu l-edukazzjoni u l-kultura, u partijiet interessati oħra biex jassistu lill-Kummissjoni fl-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini fil-Livell tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha taħdem biex tisfrutta s-sinerġiji possibbli bejn snin Ewropej tematiċi differenti, billi tevalwa l-kisbiet, timmonitorja l-lakuni persistenti u tipprovdi data statistika, fejn ikun il-każ, u b’hekk tkun żgurata implimentazzjoni effettiva tal-għanijiet tas-snin Ewropej.
4. Il-Kummissjoni għandha timplimenta din id-Deċiżjoni fil-livell tal-Unjoni.
Artikolu 5
Dispożizzjonijiet finanzjarji
1. Il-miżuri li huma min-natura tagħhom mifruxa mal-Unjoni kollha, imsemmija fil-Parti A tal-Anness għandhom iwasslu għal sejħa għall-offerti jew għal għotja ta’ sussidji finanzjarji mill-baġit ġenerali tal-Unjoni.
2. Il-miżuri li huma min-natura tagħhom mifruxa mal-Unjoni kollha, imsemmija fil-Parti B tal-Anness jistgħu jiġu ssussidjati mill-baġit ġenerali tal-Unjoni.
Artikolu 6
Kooperazzjoni internazzjonali
Għall-fini tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini, il-Kummissjoni tista’ tikkoopera ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti, b’mod partikulari mal-Kunsill tal-Ewropa.
Artikolu 7
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li, fejn jiġu implimentati azzjonijiet finanzjati skont din id-Deċiżjoni, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jkunu mħarsa bl-applikazzjoni ta’ miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, permezz ta’ kontrolli effettivi u permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa skorrettament u, jekk jiġu individwati l-irregolaritajiet, b’pieni effettivi, proporzjonati u dissważivi. Il-Kummissjoni tista’ twettaq spezzjonijiet u verifiki fil-post skont din id-Deċiżjoni, konformi mar-Regolament (Euratom, KE) Nru 2185/96. Jekk ikun meħtieġ, l-investigazzjonijiet għandhom jitwettqu mill-Uffiċju Ewropew ta’ Kontra l-Frodi (OLAF) skont ir-Regolament (KE) Nru 1073/1999.
2. Għall-azzjonijiet tal-Unjoni ffinanzjati taħt dan ir-Regolament, il-kunċett ta’ irregolarità imsemmi fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 2988/95 għandu jfisser kull ksur ta’ dispożizzjoni ta’ liġi tal-Unjoni jew kull nuqqas ta’ obbligu kuntrattwali li jirriżulta minn att jew ommissjoni minn operatur ekonomiku li għandu, jew ikollu, l-effett li tippreġudika l-baġit ġenerali tal-Unjoni Ewropea, minn element ta’ spiża mingħajr ġustifikazzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tnaqqas, tissospendi jew tirkupra l-ammont ta’ għajnuna finanzjarja mogħtija għal azzjoni jekk hi ssib xi irregolaritajiet, partikolarment nuqqas ta’ konformità mad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Deċiżjoni jew mad-deċiżjoni individwali jew il-kuntratt li jagħti l-appoġġ finanzjarju rilevanti, jew jekk jinstab li, mingħajr ma tkun intalbet l-approvazzjoni tal-Kummissjoni, l-azzjoni kienet suġġetta għal tibdil sinifikanti li ma jaqbilx man-natura tagħha jew mal-kundizzjonijiet ta’ implimentazzjoni tagħha.
4. Jekk ma jkunux ġew osservati l-limiti ta’ żmien jew jekk parti biss mill-għajnuna finanzjarja allokata tkun ġustifikata mill-progress li jkun sar bl-implimentazzjoni ta’ azzjoni, il-Kummissjoni għandha titlob lill-benefiċjarju biex jippreżenta l-osservazzjonijiet tiegħu fi żmien perjodu speċifikat. Jekk il-benefiċjarju jonqos milli jagħti tweġiba sodisfaċenti, il-Kummissjoni tista’ tikkanċella l-assistenza finanzjarja li jifdal u titlob li jitħallsu lura s-somom diġà mħallsin.
5. Kull ammont li ma kellux jitħallas ikollu jintradd lill-Kummissjoni. Għandu jiżdied l-imgħax ma’ kwalunkwe somom li ma jitħallsux lura fi żmien xieraq skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju.
Artikolu 8
Monitoraġġ u valutazzjoni
Sal-31 ta’ Diċembru 2014, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-implimentazzjoni, ir-riżultati u l-valutazzjoni ġenerali tal-inizjattivi previsti f’din id-Deċiżjoni. Dak ir-rapport għandu jservi ta’ bażi għal politiki, miżuri u azzjonijiet futuri tal-Unjoni f’dan il-qasam. Wara l-esperjenza tas-Sena Ewropea taċ-Ċittadini, ir-rapport għandu jippreżenta wkoll ideat u l-aħjar prattiki dwar kif iċ-ċittadini jiġu mgħarrfa aħjar dwar id-drittijiet tagħhom, anke wara li tintemm is-Sena Ewropea taċ-Ċittadini.
Artikolu 9
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 10
Destinatarji
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, il-21 ta’ Novembru 2012.