NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/585
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy vymezující období krytí rizika marží
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 304 odst. 5 čtvrtý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámec pro výpočet období krytí rizika marží používaných pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému pro expozice vůči jejich klientům by měl být vhodný jak pro instituce používající metodu interního modelu, tak pro instituce používající standardizované metody. Měl by rovněž odrážet změny podmínek na trhu, aby představoval správný obezřetnostní přístup, aniž by zároveň na tyto instituce uvaloval nepřiměřenou provozní zátěž.
(2)
Ačkoli se definice likvidačních období používaných ústředními protistranami liší od definice období krytí rizika marží používaných členy clearingového systému pro účely výpočtu kapitálových požadavků pro expozice vůči jejich klientům, ve své podstatě jsou oba pojmy velmi podobné. Likvidační období totiž odrážejí změny podmínek na trhu a zohledňují období pro uzavření smluv a transakcí. Odhady likvidačních období provedené ústředními protistranami by proto měly sloužit jako zástupný ukazatel období krytí rizika marží pro účely výpočtu kapitálových požadavků členů clearingového systému pro expozice vůči jejich klientům.
(3)
Používání likvidačních období by navíc zajistilo komplexní pokrytí všech druhů produktů a transakcí uvedených v čl. 301 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, u nichž clearing provádějí ústřední protistrany, a mělo by navíc tu výhodu, že by nevyžadovalo aktualizace tohoto nařízení v přenesené pravomoci, kdykoli by ústřední protistrana začala provádět clearing nového druhu produktu či transakce.
(4)
Na rozdíl od období krytí rizika marží zahrnují někdy likvidační období zveřejňovaná ústředními protistranami dodatečná období, jež mají umožnit novaci pozic vůči členovi clearingového systému, u něhož nedošlo k selhání. Jelikož jsou tato dodatečná období specifikem likvidačních období a neodrážejí rozdíly v riziku, jež členové clearingového systému podstupují, není nutné, aby byla doplňována k období krytí rizika marží, která mohou instituce použít při výpočtu svých kapitálových požadavků pro expozice vůči klientovi, pokud jednají jako členové clearingového systému.
(5)
Aby se zajistilo, že tyto odhady budou podléhat schválení ze strany orgánů dohledu, měla by být jako zástupné ukazatele pro období krytí rizika marží při výpočtu kapitálových požadavků členů clearingového systému pro expozice vůči jejich klientům povolena pouze likvidační období odhadovaná způsobilými ústředními protistranami, jak jsou definovány v čl. 4 odst. 1 bodě 88 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Jelikož cílem období krytí rizika marží je zachytit změny tržní hodnoty skupiny transakcí se započtením v období od poslední výměny kolaterálu, jenž pokrývá skupinu transakcí se započtením s protistranou, u níž došlo k selhání, do okamžiku, kdy se transakce uzavřou a provede se opětovné zajištění (re-hedging) výsledného tržního rizika, a jelikož trhy mohou být v některé kalendářní dny uzavřeny, měla by být období krytí rizika marží vyjádřena v obchodních dnech. Zajistí se tak, že kapitálové požadavky k těmto transakcím budou plně odrážet rizika, jimž je instituce během období krytí rizika marží vystavena. Je proto vhodné stanovit, že období krytí rizika marží používané pro účely čl. 304 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 trvá minimálně pět obchodních dní, tj. déle než minimálních pět dní stanovených v tomto článku. Minimální období krytí rizika marží by se tak sjednotilo s ustanoveními části třetí hlavy II kapitoly 6 oddílu 6 nařízení (EU) č. 575/2013, která se týkají požadavků na použití metody interního modelu.
(7)
V souladu s čl. 304 odst. 3 a 4 nařízení (EU) č. 575/2013 mohou instituce při výpočtu kapitálových požadavků pro své expozice vůči klientovi použít kratší období krytí rizika marží, avšak pouze pokud jednají jako členové clearingového systému. Proto se pravidla pro období krytí rizika marží, která podle těchto ustanovení mohou instituce použít, neuplatní, pokud instituce vypočítávají své kapitálové požadavky pro expozice vůči klientům, ale nejednají v případě těchto expozic jako členové clearingového systému. Nezáleží přitom na tom, zda tyto instituce uplatňují metodu interního modelu, či nikoli, ani na tom, zda je u příslušných expozic vůči klientům clearing prováděn centrálně, či nikoli.
(8)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(9)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Období krytí rizika marží pro skupiny transakcí se započtením, která instituce mohou použít po účely čl. 304 odst. 3 až 4 nařízení (EU) č. 575/2013, musejí být stanovena v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku.
2. Pokud příslušná skupina transakcí se započtením zahrnuje transakce, jejichž clearing provádí způsobilá ústřední protistrana definovaná v čl. 4 odst. 1 bodě 88 nařízení (EU) č. 575/2013, představuje období krytí rizika marží, jež může instituce použít, to z následujících období, které je delší:
a)
pět obchodních dnů;
b)
nejdelší likvidační období smluv nebo transakcí, jež jsou součástí skupiny transakcí se započtením, zveřejněné v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) bodem vi) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (3) způsobilou ústřední protistranou, která provádí clearing těchto smluv nebo transakcí.
Pro účely prvního pododstavce písm. b), zahrnuje-li zveřejněné likvidační období dodatečné období za účelem novace pozic vůči členovi clearingového systému, u něhož nedošlo k selhání, se toto dodatečné období nezahrnuje do období, které instituce použijí jako období krytí rizika marží.
3. Pokud příslušná skupina transakcí se započtením zahrnuje transakce, jejichž clearing neprovádí způsobilá ústřední protistrana definovaná v čl. 4 odst. 1 bodě 88 nařízení (EU) č. 575/2013, je délka období krytí rizika marží, jež může instituce použít, nejméně deset obchodních dnů.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
REGOLAMENT TA' DELEGA TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/585
tat-18 ta' Diċembru 2014
li jissupplimenta r-Regolament (UE) Nru 575/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward ta' standards tekniċi regolatorji għall-ispeċifikazzjoni ta' perjodi b'riskju ta' marġni
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 575/2013 tas-26 ta' Ġunju 2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-rekwiżiti prudenzjali għall-istituzzjonijiet ta' kreditu u d-ditti ta' investiment u li jemenda r-Regolament (UE) Nru 648/2012 (1), u b'mod partikolari r-raba' subparagrafu tal-Artikolu 304(5) tiegħu,
Billi:
(1)
Il-qafas għall-kalkolu tal-perjodi b'riskju ta' marġni (MPORs) użat biex jiġu kkalkulati r-rekwiżiti tal-fondi proprji tal-membri tal-ikklerjar għall-iskoperturi lill-klijenti tagħhom għandu jkun adattat kemm għall-istituzzjonijiet li jużaw il-metodu tal-mudell intern (IMM) kif ukoll għal dawk li jużaw il-metodi standardizzati. Għandu jirrifletti wkoll il-bidliet fil-kundizzjonijiet tas-suq biex iservi ta' approċċ immexxi bi prudenza, mingħajr ma jimponi, fl-istess ħin, piż operattiv eċċessiv fuq dawk l-istituzzjonijiet.
(2)
Filwaqt li d-definizzjoni ta' perjodi ta' likwidazzjoni użata minn kontropartijiet ċentrali (CCPs) mhijiex identika għad-definizzjoni ta' MPORs użata minn membri tal-ikklerjar għall-fini tal-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji għall-iskoperturi għal klijenti tagħhom, tal-ewwel huma madankollu simili ħafna għal dawn tal-aħħar mill-aspett tas-sustanza tagħhom. Fil-fatt, il-perjodi ta' likwidazzjoni jirriflettu bidliet fil-kundizzjonijiet tas-suq u jieħdu kont ta' perjodi tal-għeluq ta' kuntratti u transazzjonijiet. L-estimi tas-CCPs tal-perjodi ta' likwidazzjoni għandhom għalhekk iservu bħala indikaturi għall-MPORs għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji tal-membri tal-ikklerjar għall-iskoperturi lill-klijenti tagħhom.
(3)
L-użu ta' perjodi ta' likwidazzjoni jiżgura wkoll kopertura komprensiva tat-tipi kollha ta' prodotti u tranżazzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 301(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 li jiġu kklerjati mis-CCPs u li jkollhom il-benefiċċju ulterjuri li ma jkunux meħtieġa aġġornamenti għal dan ir-Regolament Delegat kull darba li CCP tibda tikklerja tip ġdid ta' prodott jew tranżazzjoni.
(4)
Kuntrarjament għall-MPORs, il-perjodi ta' likwidazzjoni divulgati mis-CCPs xi drabi jinkludu perjodi addizzjonali li jippermettu n-novazzjoni ta' pożizzjonijiet ta' membru tal-ikklerjar mhux inadempjenti. Billi dawk il-perjodi addizzjonali huma speċifiċi għal perjodi ta' likwidazzjoni u ma jirriflettux l-ebda differenza fir-riskji li ttieħdu minn membri tal-ikklerjar, dawn ma għandhomx bżonn jiżdiedu mal-MPOR li l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji għall-iskoperturi tagħhom għal klijent meta jaġixxu bħala membri tal-ikklerjar.
(5)
Sabiex jiġi żgurat li tali estimi huma soġġetti għall-approvazzjoni superviżorja, huma biss il-perjodi ta' likwidazzjoni stmati minn kontropartijiet ċentrali kwalifikanti kif definit fil-punt 88 tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 li għandhom ikunu awtorizzati li jagħmluha ta' indikaturi għall-MPORs għall-kalkolu tar-rekwiżiti ta' fondi proprji tal-membri tal-ikklerjar għal skoperturi lill-klijenti tagħhom.
(6)
Billi l-MPOR għandu l-għan li jirrifletti bidliet fil-valur tas-suq ta' sett ta' nettjar ta' tranżazzjonijiet matul il-perjodu mill-iskambju l-aktar reċenti ta' kollateral li jkopri dak is-sett ta' nettjar b'kontroparti inadempjenti sakemm it-tranżazzjonijiet jingħalqu u r-riskju tas-suq li jirriżulta jkun ħeġġjat mill-ġdid, u billi s-swieq jisgħu jkunu magħluqa f'ċerti ġranet kalendarji, l-MPORs għandhom jiġu espressi f'jiem ta' negozju. Dan se jiżgura li r-rekwiżit ta' fondi proprji għal dawn it-tranżazzjonijiet jirrifletti bis-sħiħ ir-riskji li l-istituzzjoni hija esposta għalihom matul l-MPOR. Huwa għalhekk xieraq li jiġi stabbilit li l-minimu tal-MPOR li jintuża għall-finijiet tal-Artikolu 304(3) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 jkun ugwali għal ħamest ijiem ta' negozju, jiġifieri aktar mill-minimu ta' ħamest ijiem stabbiliti f'dak l-Artikolu. Il-minimu tal-MPOR b'hekk ikun ukoll allinjat mad-dispożizzjonijiet stabbiliti fit-Taqsima 6 tal-Kapitolu 6 tat-Titolu II tal-Parti Tlieta tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 li jkopru r-rekwiżiti għall-użu tal-IMM.
(7)
Skont l-Artikolu 304(3) u (4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-MPORs iqsar li l-istituzzjonijiet jistgħu japplikaw meta jikkalkulaw ir-rekwiżiti ta' fondi proprji għall-iskoperturi għal klijent tagħhom huma applikabbli biss fejn l-istituzzjonijiet jaġixxu bħala membri tal-ikklerjar. Għalhekk ir-regoli dwar l-MPORs li l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw skont dawk id-dispożizzjonijiet ma japplikawx fejn l-istituzzjonijiet jikkalkolaw ir-rekwiżiti ta' fondi proprji għall-iskoperturi lil klijent iżda ma jkunux qed jaġixxu bħala membri tal-ikklerjar għal dawk l-iskoperturi. Dan huwa irrispettivament minn jekk tali istituzzjonijiet japplikawx l-IMM jew le, u irrispettivament minn jekk l-iskoperturi rilevanti lil klijenti humiex ikklerjati ċentralment jew le.
(8)
Dan ir-Regolament huwa bbażat fuq l-abbozz tal-istandards tekniċi regolatorji ppreżentat mill-Awtorità Bankarja Ewropea lill-Kummissjoni.
(9)
L-Awtorità Bankarja Ewropea wettqet konsultazzjonijiet pubbliċi miftuħin dwar l-istandards tekniċi regolatorji abbozzati li fuqhom huwa bbażat dan ir-Regolament, analizzat il-kosti u l-benefiċċji potenzjali relatati u talbet l-opinjoni tal-Grupp tal-Partijiet Konċernati Bankarji stabbilit skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (UE) Nru 1093/2010 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2),
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Il-perjodi b'riskju ta' marġni (MPORs) ta' sett ta' nettjar li l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw għall-finijiet tal-Artikolu 304(3) u (4) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013 għandhom jiġu determinati skont il-paragrafi 2 u 3 ta' dan l-Artikolu.
2. Fejn is-sett tan-nettjar rilevanti jinkludi tranżazzjonijiet ikklerjati ma' kontroparti ċentrali kwalifikanti kif definit fil-punt 88 tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-MPORs li l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw għandhom ikunu aktar minn dan li ġej:
(a)
ħamest ijiem ta' negozju;
(b)
l-itwal perjodu ta' likwidazzjoni tal-kuntratti jew transazzjonijiet inklużi fis-sett tan-nettjar, kif divulgat skont il-punt (b)(vi) tal-Artikolu 10(1) tar-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 153/2013 (3) mill-kontroparti ċentrali kwalifikanti li permezz tagħha dawk il-kuntratti u tranżazzjonijiet jiġu kklerjati.
Għall-finijiet tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, fejn il-perjodu ta' likwidazzjoni divulgat jinkludi perjodu addizzjonali għall-fini tan-novazzjoni tal-pożizzjonijiet ta' membru tal-ikklerjar mhux inadempjenti, il-perjodu li għandu jintuża mill-istituzzjonijiet bħala MPOR jeskludi dak il-perjodu addizzjonali.
3. Fejn is-sett tan-nettjar rilevanti jinkludi tranżazzjonijiet mhux ikklerjati minn kontroparti ċentrali kwalifikanti kif definit fil-punt 88 tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament (UE) Nru 575/2013, l-MPORs li l-istituzzjonijiet jistgħu jużaw jkunu ta' mill-inqas għaxart ijiem ta' negozju.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-18 ta' Diċembru 2014.