NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1071/2012
tal-14 ta’ Novembru 2012
li jimponi dazju antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u t-Tajl
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Bidu
(1)
Fis-16 ta' Frar 2012, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) ħabbret, permezz ta’ avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Notifika ta’ Bidu”), il-bidu ta’ proċedura antidumping fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”), it-Tajlandja u l-Indoneżja (“il-pajjiżi kkonċernati”).
(2)
Il-proċedura nbdiet b’riżultat ta’ lment imressaq fit-3 ta' Jannar 2012 mill-Kumitat tad-Difiża tal-Fittings ta’ Ħadid Fondut ta’ Tubi jew Pajpijiet, ta’ Ħadid Fondut Malleabbli tal-Unjoni Ewropea (“l-ilmentatur”) f’isem produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin ta’ ħadid fondut malleabbli (“fittings malleabbli bil-kamin”). L-ilment kien jinkludi evidenza prima facie ta’ dumping tal-prodott imsemmi u tad-dannu materjali li jirriżulta minnu, li kien ikkunsidrat biżżejjed biex jiġġustifika l-bidu ta’ investigazzjoni.
2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedura
(3)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-ilmentatur, lill-produtturi tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi, lill-importaturi mhux relatati, lill-utenti u lir-rappreżentanti tal-pajjiżi esportaturi dwar il-bidu tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni avżat ukoll lill-produtturi fl-Arġentina billi din kienet prevista bħala pajjiż analogu possibbli. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ Bidu.
(4)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u li wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(5)
Minħabba n-numru kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati, it-teħid ta’ kampjuni kien previst fin-Notifika ta’ Bidu skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ it-teħid ta’ kampjun u, jekk iva, tagħżel kampjun, il-produtturi esportaturi kollha fir-RPĊ, il-produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati ntalbu jippreżentaw irwieħhom quddiem il-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-Notifika ta’ Bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-fittings malleabbli bil-kamin (kif definiti fit-Taqsima B hawn taħt) għall-perjodu mill-1.1.2011 sal-31.12.2011. Ma kien previst l-ebda teħid ta' kampjuni għall-produtturi esportaturi fiż-żewġ pajjiżi l-oħra kkonċernati.
(6)
Sabiex il-produtturi esportaturi fir-RPĊ ikunu jistgħu jippreżentaw talba għal trattament ta’ ekonomija tas-suq (“TES”) jew trattament individwali (“TI”), jekk xtaqu jagħmlu dan, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta’ talba lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ li kien magħruf li huma kkonċernati u lill-awtoritajiet Ċiniżi. Żewġ kumpaniji talbu TES skont l-Artikolu 2(7) tar-Regolament bażiku, u erba’ kumpaniji talbu TI skont l-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(7)
Il-Kummissjoni żvelat b’mod uffiċjali s-sejbiet tat-TES lill-produtturi esportaturi kkonċernati fir-RPĊ, lill-awtoritajiet Ċiniżi u lill-ilmentatur. Huma ngħataw ukoll l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub.
(8)
Rigward il-produtturi tal-Unjoni u kif spjegat fil-premessa (29) hawn taħt, sitt produtturi tal-Unjoni pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi f’kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mingħand il-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet produtturi tal-Unjoni fuq il-bażi tal-volum tal-bejgħ tagħhom.
(9)
Kif spjegat fil-premessa (31) hawn taħt, 33 importatur mhux relatati pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mingħand dawn il-partijiet, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ disa’ importaturi li kellhom l-akbar volum ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni u l-pożizzjoni ġeografika tagħhom fl-Unjoni. Billi importatur minnhom ma ppreżentax tweġiba għall-kwestjonarju, il-kampjun finali kien jikkonsisti mit-tmien importaturi li kien fadal.
(10)
Kif spjegat fil-premessa (30) ta’ hawn taħt, 12-il produttur esportatur fir-RPĊ ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mingħand dawn il-partijiet, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi fir-RPĊ li kellhom l-akbar volum ta’ esportazzjonijiet lejn l-Unjoni.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lit-tliet produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, lit-tliet produtturi esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun, lil tliet produtturi esportaturi Tajlandiżi, lil tliet produtturi esportaturi Indoneżjani, lil disa’ importaturi mhux relatati inklużi fil-kampjun u seba’ utenti.
(12)
Waslu tweġibiet għall-kwestjonarju mingħand tliet produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, tliet produtturi esportaturi Ċiniżi, żewġ produtturi esportaturi Tajlandiżi, produttur esportatur Indoneżjan u tmien importaturi mhux relatati. Ħadd mill-utenti ma ppreżenta tweġiba għall-kwestjonarju.
(13)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha kkunsidrata neċessarja għall-istabbiliment provviżorju ta’ dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
produtturi tal-Unjoni
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanja
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, il-Bulgarija
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, l-Awstrija
(b)
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd, Yutian County, Hebei, ir-RPĊ
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd, Pingyin, Shandong, ir-RPĊ
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd, Jimo, Shandong, ir-RPĊ
(c)
Produtturi esportaturi fit-Tajlandja
-
Siam Fittings Co., Ltd, Samutsakorn, it-Tajlandja;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, it-Tajlandja
(d)
Produttur esportatur fl-Indoneżja
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, l-Indoneżja
(e)
Importaturi mhux relatati fl-Unjoni
-
Crane Limited, Ipswich, ir-Renju Unit
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, il-Ġermanja
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, il-Ġermanja
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, il-Pajjiżi l-Baxxi
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), l-Italja
(14)
Minħabba l-ħtieġa li jiġi stabbilit valur normali għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ f’każ li ma jingħatawx TES, saret verifika sabiex jiġi stabbilit il-valur normali fuq il-bażi ta’ dejta mill-Indja bħala pajjiż analogu, fil-bini ta’ din il-kumpanija:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, l-Indja
3. Il-perjodu tal-investigazzjoni u l-perjodu kkunsidrat
(15)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu mill-1.1.2011 sal-31.12.2011 (“il-perjodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għad-dannu kopra l-perjodu mill-2008 sa tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(16)
Il-prodott ikkonċernat kif deskritt fin-Notifika ta’ Bidu huwa fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli (“il-prodott ikkonċernat”), li attwalment jaqa’ taħt il-kodiċi NM ex 7307 19 10.
(17)
Il-materja prima prinċipali tad-dħul huma rottam tal-metalli, kokk/elettriku, ramel (għall-immudellar) u żingu (għall-galvanizzazzjoni). L-ewwel pass fil-proċess tal-manifattura huwa t-tidwib tar-rottam tal-metalli fi fran tat-tip cupola. Dan ikun segwit mill-proċess tal-immudellar u l-iffundar tad-diversi forom li mbagħad jiġu separati f’biċċiet waħdiena. Il-prodotti jridu jgħaddu minn proċess twil ta’ ttemprar sabiex jiġi żgurat li jkunu malleabbli biżżejjed biex jintużaw f’applikazzjonijiet fejn pereżempju tkun meħtieġa reżistenza għax-xokkijiet u l-vibrazzjoni u sabiex jifilħu għal bidliet malajr fit-temperatura. Sussegwentement, il-fittings jistgħu jiġu galvanizzati jekk ikun meħtieġ. Imbagħad issir l-mogħdija tal-kamini tal-prodotti.
(18)
Il-fittings malleabbli bil-kamin jintużaw għat-tqabbid flimkien ta' żewġ pajpijiet jew tubi jew aktar, għat-tqabbid ta’ pajp ma’ apparat, għall-bdil tad-direzzjoni tal-fluss ta’ fluwidu, jew għall-għeluq ta’ pajp. Il-fittings malleabbli bil-kamin jintużaw prinċipalment fis-sistemi tal-gass, tal-ilma u tat-tisħin ta’ bini residenzjali u mhux residenzjali. Huma jintużaw ukoll fis-sistemi tal-pajpijiet ta’ raffineriji taż-żejt. Il-fittings malleabbli huma disponibbli f’ħafna konfigurazzjonijiet, l-iżjed komuni jkunu l-elbows ta’ 90 grad, it-tees, il-couplings, il-crosses, u l-unions. Huma jiġu prodotti kemm f’forma sewda (mhux galvanizzata) kif ukoll f’forma galvanizzata.
2. Il-prodott simili
(19)
Il-prodott ikkonċernat u l-prodott immanifatturat u mibjugħ fis-suq domestiku tar-PRĊ, it-Tajlandja u l-Indoneżja, u fis-suq domestiku tal-Indja, li serviet bħala pajjiż analogu, kif ukoll il-prodott immanifatturat u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni nstab li kellhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi. Għalhekk huma kkunsidrati provviżorjament bħala identiċi fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku (“il-prodott simili”).
Dikjarazzjonijiet rigward il-kamp ta' applikazzjoni tal-prodott
(20)
Ġew ippreżentati diversi dikjarazzjonijiet fir-rigward tal-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott, l-aktar minn importaturi iżda wkoll mill-awtoritajiet ta’ Stat Membru. Id-dikjarazzjonijiet huma indirizzati individwalment hawn taħt.
Fittings elettrogalvanizzati
(21)
Importatur sostna li l-"fittings elettrogalvanizzati" għandhom jiġu esklużi mid-definizzjoni tal-fittings malleabbli bil-kamin. Huwa argumentat li l-produzzjoni tal-fittings elettrogalvanizzati teħtieġ passi addizzjonali ta’ produzzjoni wara l-mogħdija tal-kamini, bħall-ħasil u galvanizzazzjoni elettrika addizzjonali. Dan possibbilment iwassal għal ċertu titjib u vantaġġi fil-kwalità meta mqabbel mal-fittings regolari. Madankollu, huwa ċar li l-fittings elettrogalvanizzati huma kompletament interkambjabbli mal-fittings regolari, u għalhekk għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi. Għalhekk huma kkunsidrati bħala l-prodott ikkonċernat.
Korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni
(22)
L-istess importatur jimporta korpi ta’ fittings ta’ kompressjoni, li huwa jgħaqqad ulterjorment flimkien ma’ partijiet oħra f’fittings ta’ kompressjoni lesti. Tqajmu mistoqsijiet dwar jekk il-korpi tal-fittings ta’ kompressjoni jaqgħux fid-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat. Filwaqt li dawn il-korpi jidhru qishom fitting u għandhom il-kamin, huma ma jistgħux jintużaw direttament biex iqabbdu l-pajpijiet - iridu jitgħaqqdu flimkien qabel ma l-fitting assemblat iqabbad il-pajpijiet. Għalkemm huma iżjed għaljin, huma interkambjabbli ma’ fittings oħra bil-kamin, billi jintużaw ukoll biex iqabbdu pajpijiet u tubi, għalkemm aktar fit-tiswija milli f’installazzjonijiet ġodda. Għalhekk ġie provviżorjament konkluż li l-fittings ta’ kompressjoni u l-korpi tagħhom jaqgħu taħt id-definizzjoni tal-prodott ikkonċernat.
Fittings tal-qalba sewda u tal-qalba bajda
(23)
Xi partijiet sostnew li l-fittings malleabbli mmanifatturati u mibjugħa mill-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux jitqiesu bħala komparabbli ma’ dawk immanifatturati u esportati lejn l-Unjoni mill-pajjiżi esportaturi kkonċernati minħabba li l-grad tal-materjal użat għal dawk prodotti fl-Unjoni huwa, ġeneralment, ħadid fondut tal-qalba bajda, filwaqt li l-grad tal-materjal għal dawk esportati huwa ħadid fondut tal-qalba sewda.
(24)
Kif diġà ġie konkluż fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1784/2000 (3) dwar l-istess prodott, l-investigazzjoni provviżorjament uriet li ma hemm l-ebda differenza fil-perċezzjoni tas-suq li tiddistingwi bejn fittings tal-qalba bajda u fittings tal-qalba sewda billi f’kull aspett barra l-kontenut ta’ karbonju huma għandhom karatteristiċi li jixxiebhu ħafna, l-istess utenti finali u għalhekk huma interkambjabbli. Dan kien ikkonfermat mill-fatt li l-importaturi/negozjanti li jixtru kemm fittings malleabbli tal-qalba sewda mill-pajjiżi kkonċernati kif ukoll fittings malleabbli tal-qalba bajda mmanifatturati mill-industrija tal-Unjoni, ibigħuhom lill-utenti mingħajr ma jagħmlu distinzjoni bejn iż-żewġ gradi tal-materjal. Rigward l-utenti tal-prodott li qed jiġi kkunsidrat, l-investigazzjoni kkonfermat li dawn ma jiddistingwux b’xi mod sinifikanti bejn fittings tal-qalba bajda u fittings tal-qalba sewda.
(25)
Dan huwa ssuġġerit ukoll mill-fatt li kemm il-fittings tal-qalba bajda kif ukoll il-fittings tal-qalba sewda huma inklużi fl-Istandard Ewropew EN 10242 u fl-istandard internazzjonali ISO 49, li jispeċifikaw ir-rekwiżiti għad-disinn u l-prestazzjoni tal-fittings malleabbli. Fir-rigward, b’mod partikolari, tal-grad tal-materjal użat, huma permessi kemm il-qalba bajda kif ukoll il-qalba sewda.
(26)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-fittings malleabbli tal-qalba bajda mmanifatturati u mibjugħa minn parti mill-produtturi tal-Unjoni għandhom jitqiesu bħala prodott simili għall-fittings malleabbli tal-qalba sewda mmanifatturati u esportati lejn l-Unjoni mill-pajjiżi esportaturi kkonċernati.
Dikjarazzjoni rigward l-importazzjoni ta’ fittings mhux bil-kamin
(27)
Importatur wieħed jimporta kwantitajiet limitati ta’ fittings mhux lesti mingħajr kamini. Il-mogħdija tal-kamini ssir wara mill-importatur. Billi l-prodotti impurtati ma għandhomx kamini, dawn mhumiex ikkunsidrati bħala prodott ikkonċernat.
Dikjarazzjoni rigward id-definizzjoni ta’ "ħadid fondut malleabbli" fin-Nomenklatura Magħquda
(28)
L-awtoritajiet ta’ wieħed mill-Istati Membri aċċennaw għall-fatt li, skont in-noti ta’ spjega għan-Nomenklatura Magħquda (4), l-espressjoni "malleabli" tinkludi grafit ta’ ħadid fondut sferojdali (identiku għall-ħadid fondut duttili). Filwaqt li ma ġie rrapportat l-ebda bejgħ ta’ fittings bil-kamin magħmula minn ħadid fondut duttili minn xi parti interessata matul il-PI, hemm evidenza li dan huwa possibbli. Billi dawn il-fittings għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi bażiċi bħall-fittings malleabbli bil-kamin investigati, huwa kkunsidrat xieraq li jiġi kkjarifikat li l-prodotti tal-ħadid duttili jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-proċediment u tal-miżuri.
C. TEĦID TA' KAMPJUNI
1. Teħid ta' kampjuni tal-produtturi tal-Unjoni
(29)
Skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-akbar volum rappreżentattiv ta’ bejgħ ta’ fittings malleabbli bil-kamin lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni, li jista’ raġonevolment jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Il-kampjun magħżul jikkonsisti minn tliet produtturi li jappartjenu għal żewġ gruppi ta’ kumpaniji, li jirrappreżentaw 81 % tal-bejgħ tal-fittings malleabbli bil-kamin lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni minn sitt produtturi tal-Unjoni li huma magħrufa li jipproduċu l-prodott simili. B’mod konformi mal-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, ġew ikkonsultati l-produtturi kollha tal-Unjoni u l-ilmentatur, u l-partijiet kollha interessati kienu mistiedna jikkummentaw dwar il-kampjun propost. Ma sarux kummenti dwar l-għażla tal-kampjun.
2. Kampjunar tal-produtturi esportaturi fir-RPĊ
(30)
Skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-akbar volum rappreżentattiv ta’ esportazzjonijiet li jista’ raġonevolment jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Tnax-il produttur esportatur li huma responsabbli għal 51 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-Unjoni matul il-PI ppreżentaw l-informazzjoni dwar it-teħid ta' kampjuni mitlub fl-Anness A għan-Notifika ta’ Bidu. Il-kampjun magħżul jikkonsisti minn tliet kumpaniji, li jirrappreżentaw 88 % tal-volum ta’ esportazzjoni tal-partijiet li kkooperaw mir-RPĊ lejn l-Unjoni. B’mod konformi mal-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, ġew ikkonsultati l-produtturi esportaturi kollha kkonċernati u l-awtoritajiet Ċiniżi. Ma sarux kummenti dwar l-għażla tal-kampjun.
3. Teħid ta' kampjuni tal-importaturi mhux relatati
(31)
Skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ibbażat fuq l-akbar volum rappreżentattiv ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni kif ukoll il-pożizzjoni ġeografika tal-kumpaniji, li jista’ raġonevolment jiġi investigat fiż-żmien disponibbli. Total ta’ 33 importatur mhux relatat ippreżentaw l-informazzjoni dwar it-teħid ta' kampjuni mitlub fl-Anness B għan-Notifika ta’ Bidu. Il-kampjun inizjali magħżul jikkonsisti minn sitt importaturi f’ħames Stati Membri, li jirrappreżentaw 59 % tal-importazzjonijiet ta’ fittings malleabbli bil-kamin tal-importaturi li kkooperaw fl-Unjoni. B’mod konformi mal-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, ġew ikkonsultati l-importaturi kollha. Wara li ngħataw il-kummenti, ġew miżjuda tliet kumpaniji oħra mal-kampjun, li rriżulta f’kampjun finali ta’ disa’ importaturi f’sitt Stati Membri, li jirrappreżentaw 67 % tal-importazzjonijiet ta’ fittings malleabbli bil-kamin tal-importaturi li kkooperaw fl-Unjoni. Ma waslux aktar kummenti dwar il-kampjun imkabbar. Billi importatur wieħed ma ppreżentax tweġiba għall-kwestjonarju, il-kampjun finali kien jikkonsisti mit-tmien importaturi li kien fadal.
D. DUMPING
1. Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
1.1. Trattament ta’ ekonomija tas-suq
(32)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, fl-investigazzjonijiet antidumping li jikkonċernaw importazzjonijiet li joriġinaw fir-RPĊ, il-valur normali għandu jiġi stabbilit skont l-Artikolu 2 minn (1) sa (6) għal dawk il-produtturi li nstabu li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(33)
Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma ppreżentati hawn taħt:
1.
id-deċiżjonijiet kummerċjali jittieħdu b’reazzjoni għall-kundizzjonijiet tas-suq u mingħajr interferenza sinifikanti mill-Istat, u l-ispejjeż jirriflettu l-valuri tas-suq;
2.
id-ditti għandhom sett ċar ta’ rekords kontabilistiċi bażiċi, li jiġu awditjati b’mod indipendenti, skont standards internazzjonali tal-kontabilità u applikati għall-għanijiet kollha;
3.
ma hemm l-ebda distorsjonijiet sinifikanti li ntirtu mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq;
4.
il-liġijiet dwar il-fallimenti u l-istabilità jiggarantixxu stabilità u ċertezza legali; u
5.
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu bir-rata tas-suq.
(34)
Żewġ produtturi esportaturi talbu TES skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku u wieġbu għall-formola ta’ talba għal TES sad-dati ta’ skadenza stipulati.
(35)
Il-Kummissjoni fittxet l-informazzjoni kollha kkunsidrata neċessarja u vverifikat l-informazzjoni kollha ppreżentata fit-talbiet għal TES fil-bini tal-kumpaniji inkwistjoni.
(36)
Il-verifika stabbilixxiet li ż-żewġ produtturi esportaturi li talbu TES ma kinux jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-kriterji stipulati fl-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku.
(37)
Il-kontijiet awditjati taż-żewġ esportaturi ma kinux jikkonformaw mal-istandards internazzjonali tal-kontabilità, u l-kontijiet awditjati ta’ wieħed mill-esportaturi kienu saħansitra mhux kompleti, billi ma kinux jinkludu rapport tal-flussi tal-flus. Għalhekk huwa evidenti li ma jikkonformawx mal-kriterju 2.
(38)
Esportatur wieħed ma setax juri li l-kapital ikkontribwit matul il-privatizzazzjoni tiegħu ġie evalwat kif suppost, filwaqt li t-tieni esportatur irċieva benefiċċji mill-istat prinċipalment fil-forma ta’ rata preferenzjali tat-taxxa fuq l-introjtu. Għalhekk mhumiex konformi mal-kriterju 3.
(39)
Kumpanija waħda li talbet TES ikkummentat dwar id-divulgazzjoni. Hija ma kkontestat l-ebda wieħed mill-fatti preżenti fid-divulgazzjoni, iżda semmiet tliet kwistjonijiet prinċipali fil-kummenti tagħha.
(40)
L-ewwel nett, hija argumentat li l-istabbiliment ta’ TES huwa illegali, billi sar kważi xahrejn wara d-data ta’ skadenza statutorja. F’dan ir-rigward, irid jingħad li dan id-dewmien kien dovut prinċipalment għall-fatt li ma setgħet issir ebda verifika tat-TES aktar kmieni billi l-esportaturi Ċiniżi ma kinux disponibbli f’dak iż-żmien. Irid jiġi enfasizzat li t-twaqqif tal-istabbiliment ma kellu l-ebda impatt fuq ir-riżultat.
(41)
It-tieni, kien argumentat li n-nonkonformità mal-kontijiet awditjati hija bbażata esklussivament fuq raġunijiet formali. Barra minn hekk, kien argumentat li "prattika kontabilistika li ma tkunx formalment kompletament skont l-IAS ma tikkostitwixxix ksur tat-tieni kriterju tat-TES sakemm ma tkunx affettwat ir-riżultati finanzjarji tal-kumpanija". F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-kriterju 2 ma għandu l-ebda referenza għar-riżultati finanzjarji tal-kumpanija. It-talba għalhekk hija mingħajr bażi. Il-kriterju rilevanti, "rekords kontabilistiċi li jiġu awditjati b’mod indipendenti skont standards internazzjonali tal-kontabilità", huwa tabilħaqq rekwiżit formali. Madankollu tajjeb li jissemma li l-ksur kollu kien ta’ natura sinifikanti, jew minħabba d-daqs tal-ammonti involuti jew minħabba s-sinifikat tal-ksur (jiġifieri analiżi obbligatorja sempliċement ma twettqitx).
(42)
Fl-aħħar nett, kien sostnut li l-benefiċċji riċevuti fil-forma ta’ rata preferenzjali tat-taxxa fuq l-introjtu ma ntużawx fil-passat biex jiġi miċħud TES. F’dan ir-rigward, huwa nnotat li kull każ huwa ġġudikat fuq il-merti partikolari tiegħu. Taħt il-kriterju 3 għat-TES, jiġi vvalutat jekk l-esportaturi Ċiniżi humiex soġġetti għal distorsjonijiet sinifikanti li jkunu ntirtu mis-sistema preċedenti ta’ ekonomija mhux tas-suq. Dan huwa l-każ hawnhekk fir-rigward tal-benefiċċji mill-istat, li kienu prinċipalment fil-forma ta’ rata tat-taxxa preferenzjali. Għalhekk kummenti ġenerali bħal dawk imressqa mill-esportatur Ċiniż mhumiex issostanzjati b’mod suffiċjenti.
(43)
Bħala konklużjoni, ma ntweriex li l-kriterji 2 u 3 għat-TES ġew issodisfati minn xi wieħed mill-produtturi esportaturi. Għalhekk, ma jistax jingħata TES lil dawn il-kumpaniji.
1.2. Trattament individwali
(44)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, dazju għall-pajjiż kollu, jekk applikabbli, jiġi stabbilit għall-pajjiżi li jaqgħu f'dik id-dispożizzjoni, ħlief f’dawk il-każijiet fejn il-kumpaniji jkunu kapaċi juru li huma jissodisfaw il-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku.
(45)
Fil-qosor, u għall-faċilità ta’ referenza biss, dawn il-kriterji huma ppreżentati hawn taħt:
1.
fil-każ ta’ ditti li huma kompletament jew parzjalment proprjetà ta’ sidien barranin jew impriżi konġunti, l-esportaturi huma liberi li jibagħtu lura lejn pajjiżhom il-kapital u l-profitti;
2.
il-prezzijiet tal-esportazzjoni u l-kwantitajiet, u l-kundizzjonijiet u t-termini tal-bejgħ jiġu determinati liberament;
3.
il-biċċa l-kbira tal-ishma jappartjenu lil persuni privati. L-uffiċjali tal-Istat li jidhru fil-Bordijiet tad-Diretturi jew li jkollhom pożizzjonijiet maniġerjali ewlenin għandhom ikunu jew fil-minoranza jew inkella għandu jintwera li l-kumpanija xorta waħda hija suffiċjentement indipendenti mill-interferenza tal-Istat;
4.
il-konverżjonijiet tar-rati tal-kambju jitwettqu bir-rata tas-suq; u
5.
l-interferenza mill-Istat ma tkunx tali li tippermetti evażjoni tal-miżuri jekk lill-esportaturi individwali jingħatawlhom rati tad-dazju differenti.
(46)
Il-produtturi esportaturi li ma ssodisfawx il-kriterji għat-TES kif ukoll it-tielet produttur inkluż fil-kampjun kollha talbu TI. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, ġie provviżorjament stabbilit li l-produtturi esportaturi kollha inklużi fil-kampjun issodisfaw ir-rekwiżiti previsti fl-Artikolu 9(5) tar-Regolament bażiku u, għalhekk, jistgħu jingħataw TI.
1.3. Pajjiż analogu
(47)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES għandu jiġi stabbilit fuq il-bażi tal-prezz jew il-valur maħdum f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq (“pajjiż analogu”).
(48)
Fin-Notifika ta’ Bidu, il-Kummissjoni indikat l-intenzjoni tagħha li tuża l-Arġentina bħala pajjiż analogu xieraq għall-iskop li tistabbilixxi l-valur normali għar-RPĊ u stiednet lill-partijiet interessati kollha sabiex jikkummentaw dwar dan.
(49)
Numru ta’ esportaturi u importaturi bagħtu kummenti dwar l-għażla tal-pajjiż analogu fejn argumentaw li l-Arġentina ma jkunx pajjiż analogu xieraq, l-aktar minħabba l-livell baxx ta’ kompetizzjoni domestika u l-livelli għoli konsegwenti tal-prezzijiet fis-suq domestiku Arġentin. Hemm indikazzjonijiet li s-suq Arġentin huwa maqsum prinċipalment bejn tliet produtturi domestiċi. Skont l-istatistika tal-Arġentina, l-importazzjonijiet fis-suq Arġentin huma negliġibbli, billi l-Brażil u ċ-Ċina li tradizzjonalment huma l-akbar fornituri barranin, huma soġġetti għal dazji antidumping għoljin.
(50)
L-istess esportaturi u importaturi pproponew lit-Tajlandja, lill-Indja u lill-Indoneżja bħala pajjiżi analogi iżjed xierqa. Wara li tqiesu l-kummenti mill-partijiet interessati, tfittxet il-kooperazzjoni minn produtturi Arġentini u Indjani, u finalment produttur Arġentin u produttur Indjan aċċettaw li jikkooperaw.
(51)
Analiżi ta’ dawn ir-risposti wriet li l-prezzijiet domestiċi rrapportati mill-uniku produttur Arġentin li kkoopera kienu għoljin ħafna, ferm ogħla mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun kif ukoll il-prezz tagħhom li ma jikkawżax dannu.
(52)
Min-naħa l-oħra, irriżulta li s-suq Indjan huwa kompetittiv ħafna b’numru stmat ta’ 300 produttur. Minħabba f’hekk, il-prezzijiet domestiċi rrapportati mill-esportatur Indjan li kkoopera jistgħu jitqiesu bħala raġonevoli.
(53)
It-Tajlandja u l-Indoneżja huma involuti fl-istess investigazzjoni, iżda numru limitat ħafna ta’ produtturi joperaw fiż-żewġ pajjiżi, li jirrendi s-swieq domestiċi tagħhom inqas kompetittivi meta mqabbla mal-Indja. Għalhekk ġie provviżorjament konkluż li l-Indja hija pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
1.4. Valur Normali
(54)
Billi l-ebda esportatur Ċiniż inkluż fil-kampjun ma ngħata TES, il-valur normali ġie stabbilit skont id-dispożizzjoni tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, bl-użu tal-Indja bħala pajjiż terz b’ekonomija tas-suq.
(55)
Għal kull produttur esportatur ikkonċernat, l-ewwel ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku totali ta’ fittings malleabbli bil-kamin tal-produttur tal-pajjiż analogu kinux rappreżentattivi, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ kienx jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ għall-esportazzjoni ta’ kull produttur esportatur tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni matul il-PI. Dan kien il-każ għal tnejn mit-tliet produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun.
(56)
Sussegwentement, kienu identifikati dawk it-tipi ta’ prodotti mibjugħin domestikament mill-kumpaniji fejn il-produttur mill-pajjiż analogu kellu b’mod globali bejgħ domestiku rappreżentattiv li kien identiku jew direttament komparabbli mat-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(57)
Għal kull tip mibjugħ mill-produttur tal-pajjiż analogu fis-suq domestiku tiegħu u misjub li kien direttament komparabbli mat-tip ta’ fittings malleabbli bil-kamin mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi, ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed. Il-bejgħ domestiku ta’ tip ta’ prodott partikolari tqies bħala rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil konsumaturi indipendenti matul il-PI kien jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tat-tip ta’ prodott komparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni mill-produttur esportatur.
(58)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat għall-produttur tal-pajjiż analogu jekk kull tip tal-prodott simili mibjugħ domestikament fi kwantitajiet rappreżentattivi setax jitqies li kien qiegħed jinbiegħ fl-andament normali tal-kummerċ. Dan sar billi għal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku matul il-PI.
(59)
Fejn il-volum tal-bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-kost ikkalkulat tal-produzzjoni, kien jirrappreżenta iżjed minn 80 % tal-volum tal-bejgħ totali ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta’ dak it-tip kien daqs jew ogħla mill-kost tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali. Dan il-prezz kien ikkalkulat bħala medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip li sar matul il-PI.
(60)
Fejn il-volum ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew anqas tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip, jew fejn il-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien aktar baxx mill-kost tal-produzzjoni, il-valur normali kien ibbażat fuq il-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja peżata tal-bejgħ bi profitt ta’ dak it-tip biss.
(61)
Fejn it-tipi ta’ prodotti nbiegħu kollha b’telf, tqies li dawn ma nbigħux fl-andament normali tal-kummerċ.
(62)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma sarx fl-andament normali tal-kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbigħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, intuża valur normali maħdum.
(63)
Sabiex jinħadem il-valur normali, l-ispejjeż medji peżati tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) imġarrba u l-profitt medju peżat magħmul mill-uniku produttur li kkoopera mill-pajjiż analogu fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kienu miżjuda mal-kost medju tiegħu tal-produzzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ fi kwantitajiet mhux rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-profitt medju peżat u l-ispejjeż tal-SG&A fl-andament normali tal-kummerċ ta’ dan il-bejgħ mhux rappreżentattiv intużaw sabiex jinħadem il-valur normali. Fejn meħtieġ, kienu aġġustati l-kostijiet tal-produzzjoni u l-ispejjeż tal-SG&A, qabel ma ntużaw fit-test tal-andament normali tal-kummerċ u sabiex jinħadmu l-valuri normali.
1.5. Prezz tal-esportazzjoni
(64)
Billi l-produtturi inklużi fil-kampjun ingħataw TI u għamlu bejgħ għall-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni direttament lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew pagabbli.
1.6. Tqabbil
(65)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi tal-prezzijiet mill-fabbrika.
(66)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolamet bażiku.
(67)
Saru aġġustamenti xierqa għall-karatteristiċi fiżiċi, it-taxxi indiretti, it-trasport, l-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-ġarr, tat-tagħbija u dawk anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, kummissjonijiet u ħlasijiet bankarji fejn dawn instab li kienu raġonevoli, preċiżi u appoġġati minn evidenza verifikata.
1.7. Marġni tad-dumping
(68)
Għall-kumpaniji inklużi fil-kampjun, il-valur normali medju peżat ta’ kull tip ta’ prodott simili stabbilit għall-pajjiż analogu tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, kif previst fl-Artikoli 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(69)
Fuq din il-bażi, il-marġni medji peżati provviżorji ta’ dumping espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni tad-Dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Il-marġni medju peżat ta’ dumping tal-produtturi esportaturi li kkooperaw li ma kinux inklużi fil-kampjun ġie kkalkulat skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Dan il-marġni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-marġni stabbiliti għall-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun.
(71)
Fuq din il-bażi, il-marġni ta’ dumping ikkalkulat għall-kumpaniji li kkooperaw li ma kinux inklużi fil-kampjun ġie provviżorjament stabbilit f’livell ta’ 42,3 %.
(72)
Fir-rigward tal-produtturi esportaturi l-oħra kollha fir-RPĊ, il-marġni ta’ dumping ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan, il-livell ta’ kooperazzjoni l-ewwel ġie stabbilit billi l-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni rrapportat mill-produtturi esportaturi li kkooperaw ġie pparagunat mal-istatistika ekwivalenti tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet.
(73)
Billi l-kooperazzjoni kienet tammonta għal aktar minn 50 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-Unjoni u l-industrija tista’ titqies bħala frammentata minħabba n-numru kbir ta’ produtturi esportaturi fir-RPĊ, il-livell ta’ kooperazzjoni jista’ jitqies bħala wieħed għoli. Billi ma hemm l-ebda raġuni sabiex wieħed jemmen li xi produttur esportatur naqas apposta milli jikkoopera, il-marġni residwu ta’ dumping ġie stabbilit fil-livell tal-kumpanija inkluża fil-kampjun li kellha l-ogħla marġni ta’ dumping. Dan tqies bħala xieraq billi ma kien hemm l-ebda indikazzjoni li l-kumpaniji li ma kkooperawx kienu qegħdin jagħmlu dumping f’livell aktar baxx, u sabiex tkun żgurata l-effikaċja ta’ kwalunkwe miżura.
(74)
Fuq din il-bażi, il-marġni medji peżati provviżorji ta’ dumping espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ Dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
42,3 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
67,8 %
2. It-Tajlandja u l-Indoneżja
2.1. Valur Normali
(75)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, għal kull wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet jekk il-bejgħ domestiku totali tiegħu tal-prodott simili kienx rappreżentattiv, jiġifieri jekk il-volum totali ta’ dan il-bejgħ kienx jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali ta’ bejgħ għall-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. L-investigazzjoni stabbiliet li l-bejgħ domestiku tal-prodott simili kien rappreżentattiv għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw fit-Tajlandja u l-Indoneżja.
(76)
Il-Kummissjoni sussegwententement identifikat dawk it-tipi ta’ prodotti mibjugħin domestikament mill-kumpaniji li kellhom bejgħ domestiku globali rappreżentattiv, li kienu l-istess bħal jew jixbhu ħafna lit-tipi mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(77)
Għal kull tip tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi esportaturi fis-suq domestiku tagħhom u li nstab li kien komparabbli mat-tip tal-prodott ikkonċernat mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, ġie stabbilit jekk il-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-finijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku tqies bħala rappreżentattiv biżżejjed meta l-volum ta’ dak it-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq domestiku lil konsumaturi indipendenti matul il-PI kien jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tat-tip ta’ prodott komparabbli mibjugħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni.
(78)
Il-Kummissjoni sussegwentement eżaminat jekk kull tip tal-prodott simili mibjugħ domestikament fi kwantitajiet simili setax jitqies li kien qiegħed jinbiegħ fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi għal kull tip ta’ prodott ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgħ bi profitt lil konsumaturi indipendenti fis-suq domestiku matul il-perjodu ta’ investigazzjoni.
(79)
Fejn il-volum ta’ bejgħ ta’ tip ta’ prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett daqs jew ogħla mill-kost ikkalkulat tal-produzzjoni, kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta’ dak it-tip, u fejn il-prezz medju peżat tal-bejgħ kien daqs jew ogħla mill-kost unitarju, il-valur normali, skont it-tip ta’ prodott, ġie kkalkulat bħala l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu tat-tip inkwistjoni.
(80)
Fejn il-volum ta’ bejgħ bi profitt ta’ tip ta’ prodott kien jirrappreżenta 80 % jew anqas tal-volum totali ta’ bejgħ ta’ dak it-tip ta’ prodott, jew fejn il-prezz medju peżat ta’ dak it-tip kien taħt il-kost unitarju, il-valur normali kien ibbażat fuq il-valur domestiku attwali, li ġie kkalkulat bħala l-prezz medju peżat tal-bejgħ domestiku profittabbli biss tat-tip inkwistjoni.
(81)
Meta t-tipi ta’ prodotti nbiegħu kollha b’telf, tqies li dawn ma nbigħux fl-andament normali tal-kummerċ.
(82)
Għall-bejgħ ta’ tipi ta’ prodotti li ma jkunx sar fl-andament normali tal-kummerċ, kif ukoll għal tipi ta’ prodotti li ma nbigħux fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, intuża valur normali maħdum.
(83)
Sabiex jinħadem il-valur normali, l-ispejjeż medji peżati tal-bejgħ, ġenerali u amministrattivi (“SG&A”) imġarrba u l-profitt medju peżat magħmul mill-produtturi esportaturi kkonċernati li kkooperaw fuq il-bejgħ domestiku tal-prodott simili, fl-andament normali tal-kummerċ matul il-perjodu tal-investigazzjoni, kienu miżjuda mal-kost medju tiegħu tal-produzzjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Għal kull tip ta’ prodott mibjugħ fi kwantitajiet mhux rappreżentattivi fis-suq domestiku, il-profitt medju peżat u l-ispejjeż tal-SG&A fl-andament normali tal-kummerċ ta’ dan il-bejgħ mhux rappreżentattiv intużaw sabiex jinħadem il-valur normali.
2.2. Prezz tal-esportazzjoni
(84)
Billi l-esportazzjonijiet kollha tal-prodott ikkonċernat tal-esportaturi Tajlandiżi u Indoneżjani li kkooperaw saru lil konsumaturi indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, jiġifieri fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni attwalment imħallsa jew pagabbli.
2.3. Tqabbil
(85)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq il-bażi tal-prezzijiet mill-fabbrika.
(86)
Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni, saret konċessjoni xierqa fil-forma ta’ aġġustamenti għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(87)
Saru aġġustamenti xierqa għal-livell ta’ kummerċ, għat-trasport, għall-assigurazzjoni, għall-ispejjeż tal-ġarr, tat-tagħbija u dawk anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, il-kummissjonijiet u l-ħlasijiet bankarji fejn dawn instab li kienu raġonevoli, preċiżi u appoġġjati minn evidenza verifikata.
2.4. Marġni ta’ dumping
(a) It-Tajlandja
(88)
Għaż-żewġ kumpaniji li kkooperaw fit-Tajlandja, il-valur normali medju peżat ta’ kull tip tal-prodott simili tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip korrispondenti tat-tip ikkonċernat, kif previst fl-Artikolu 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(89)
Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni tqies li kien għoli (il-volum tal-esportazzjonijiet taż-żewġ kumpaniji Tajlandiżi li kkooperaw kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet Tajlandiżi totali lejn l-Unjoni matul il-PI), il-marġni ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Tajlandiżi l-oħra kollha ġie ffissat fil-livell tal-ogħla marġni ta’ dumping taż-żewġ kumpaniji li kkooperaw.
(90)
Fuq din il-bażi, il-marġni medji peżati provviżorji ta’ dumping għall-kumpaniji Tajlandiżi espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ Dumping
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
50,7 %
(b) L-Indoneżja
(91)
Għall-unika kumpanija li kkooperat, il-valur normali medju peżat ta’ kull tip tal-prodott simili tqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tal-prodott ikkonċernat, kif previst fl-Artikolu 2(11) u 2(12) tar-Regolament bażiku.
(92)
Minħabba li l-livell ta’ kooperazzjoni tqies li kien għoli (il-volum tal-esportazzjonijiet tal-unika kumpanija Indoneżjana li kkooperat kien jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-esportazzjonijiet Indoneżjani totali lejn l-Unjoni matul il-PI), il-marġni ta’ dumping għall-produtturi esportaturi Indoneżjani l-oħra kollha ġie stabbilit fl-istess livell bħal tal-kumpanija li kkooperat.
(93)
Fuq din il-bażi, il-marġni medji peżati provviżorji ta’ dumping espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Kumpanija
Marġni ta’ Dumping
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Il-kumpaniji l-oħra kollha
11,0 %
E. DANNU
1. Produzzjoni tal-Unjoni
(94)
Matul il-PI, il-prodott simili kien immanifatturat minn sitt produtturi fl-Unjoni. Kif indikat fil-premessa (29) hawn fuq, żewġ gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni, magħmula minn tliet produtturi tal-Unjoni ntagħżlu fil-kampjun, u dan jirrappreżenta 81 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
2. Definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(95)
Fis-sens tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku, is-sitt produtturi eżistenti kollha tal-Unjoni li kienu jimmanifatturaw il-prodott simili matul il-PI jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni u għalhekk minn hawn ’il quddiem se ssir referenza għalihom bħala l-“industrija tal-Unjoni”.
3. Konsum tal-Unjoni
(96)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u l-volum tal-importazzjonijiet rrapportat mill-Eurostat, kif aġġustat mis-sejbiet tal-investigazzjoni.
(97)
Il-konsum tal-Unjoni naqas konsiderevolment b’21 % bejn l-2008 u l-2009, u wara żdied bi 12-il punt perċentwali għal livell li kien 9 % inqas mill-konsum fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
Konsum tal-Unjoni (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Konsum tal-Unjoni
72 231
57 398
59 190
65 460
Indiċi
100
79
82
91
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti, il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
4. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
4.1. Valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(98)
Il-Kummissjoni eżaminat jekk l-importazzjonijiet ta’ fittings malleabbli bil-kamin li joriġinaw fil-pajjiżi kkonċernati għandhomx jiġu valutati b’mod kumulattiv skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(99)
Il-marġni ta’ dumping stabbilit fir-rigward tal-importazzjonijiet minn kull wieħed mill-pajjiżi kkonċernati kien ogħla mil-limitu de minimis kif definit fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku (ara l-premessi (74), (90) u (93) aktar ’il fuq).
(100)
Rigward il-volumi tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping mill-Indoneżja, instab li dawn kienu jikkostitwixxu biss madwar 2,5 % tal-importazzjonijiet kollha tal-prodott simili fl-Unjoni matul il-PI. Għalhekk, huma jistgħu jitqiesu li ma jikkostitwux kawża ta’ dannu materjali għall-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku jew id-dispożizzjonijiet tal-Ftehim Antidumping tad-WTO. (5)
(101)
Fl-istess ħin, l-investigazzjoni stabbilixxiet f’dan l-istadju provviżorju li l-biċċa l-kbira tal-importazzjonijiet mill-Indoneżja setgħu ġew iddikjarati ħażin taħt kodiċi NM differenti, jiġifieri 7307 99 10 minflok 7307 19 10 li normalment huwa rilevanti għall-fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli. Madankollu, dawn l-importazzjonijiet kollha li setgħu ġew iddikjarati ħażin jew tal-anqas parti kbira minnhom diġà huma inklużi fiċ-ċifra ta’ 2,5 % imsemmija fil-premessa preċedenti.
(102)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal hawn fuq, ġie provviżorjament deċiż li dawk l-importazzjonijiet ma jiġux akkumulati mal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping mit-Tajlandja u r-RPĊ.
(103)
Rigward il-volumi tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping mit-Tajlandja u r-RPĊ, dawn ma jistgħux jitqiesu bħala negliġibbli billi s-sehem mis-suq tagħhom kien ta’ 5,4 % u 47,3 %, rispettivament, fil-PI.
(104)
Il-valutazzjoni kumulattiva tqieset provviżorjament bħala xierqa minħabba l-kundizzjonijiet komparabbli tal-kompetizzjoni bejn l-importazzjonijiet minn dawn iż-żewġ pajjiżi u l-prodott simili tal-Unjoni, jiġifieri permezz tal-istess kanali tal-bejgħ u lill-istess kategoriji ta’ konsumaturi. F’numru ta’ każijiet intwera li l-prodotti impurtati mir-RPĊ u t-Tajlandja nbiegħu permezz tal-istess distributuri.
(105)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, kien provviżorjament ikkunsidrat li l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati. L-importazzjonijiet mit-Tajlandja u r-RPĊ għalhekk ġew eżaminati b’mod kumulattiv. Hawnhekk issir referenza għalihom bħala “l-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi kkonċernati”.
4.2. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi kkonċernati
(106)
Il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat miż-żewġ pajjiżi kkonċernat fis-suq tal-Unjoni żdied bi 15 % tul il-perjodu kkonċernat. Filwaqt li l-importazzjonijiet fil-bidu naqsu b’16 % bejn l-2008 u l-2009 minħabba t-tnaqqis fil-konsum imsemmi fil-premessa (97) hawn fuq, wara żdiedu b’mod konsiderevoli b’31 punt perċentwali sal-PI.
Volum ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni (tunnellati)
2008
2009
2010
PI
Ir-RPĊ
26 188
22 413
22 065
30 786
Indiċi
100
86
84
118
It-Tajlandja
3 723
2 681
3 331
3 485
Indiċi
100
72
89
94
Iż-żewġ pajjiżi kkonċernati
29 911
25 094
25 396
34 271
Indiċi
100
84
85
115
Sors:
Il-Eurostat u s-sejbiet tal-investigazzjoni
(107)
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati, żdied bi 11-il punt perċentwali minn 41,7 % għal 52,7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan it-tkabbir fis-sehem mis-suq seħħ prinċipalment bejn l-2010 u l-PI, matul perjodu ta’ rkupru fid-domanda.
Sehem mis-suq tal-Unjoni
2008
2009
2010
PI
Ir-RPĊ
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indiċi
100
108
103
129
It-Tajlandja
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indiċi
100
91
110
103
Iż-żewġ pajjiżi kkonċernati
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indiċi
100
106
104
126
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti, il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
4.3. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi kkonċernati u t-twaqqigħ tal-prezz
(a) Evoluzzjoni tal-prezzijiet
(108)
It-tabella ta’ hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati, bid-dazju fil-fruntiera tal-Unjoni mhux imħallas, kif irrapportat mill-Eurostat. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-prezz medju tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi kkonċernati żdied kontinwament b’total ta’ 14 %.
Prezzijiet tal-importazzjoni (EUR/tunnellata)
2008
2009
2010
PI
Ir-RPĊ
1 428
1 557
1 631
1 676
Indiċi
100
109
114
117
It-Tajlandja
2 126
2 208
2 036
2 148
Indiċi
100
104
96
101
Iż-żewġ pajjiżi kkonċernati
1 515
1 626
1 679
1 721
Indiċi
100
107
111
114
Sors:
Il-Eurostat
(b) Twaqqigħ tal-prezz
(109)
Sar tqabbil tal-prezzijiet ta’ tip b’tip bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, fl-Unjoni. Għal dan il-għan, il-prezzijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, lil konsumaturi mhux relatati, tqabblu mal-prezzijiet tal-produtturi esportaturi fil-kampjun taż-żewġ pajjiżi kkonċernati. Fejn meħtieġ, ġew applikati aġġustamenti sabiex jitqiesu d-differenzi fil-livell tal-kummerċ (b’mod partikolari l-bejgħ OEM) u l-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni.
(110)
It-tqabbil wera li, matul il-PI, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fit-Tajlandja u r-RPĊ inbiegħu fl-Unjoni bi prezzijiet li waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, meta espressi bħala perċentwal ta’ dawn tal-aħħar, b’25 % sa 55 %.
5. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(111)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżami tal-impatt tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien jinkludi evalwazzjoni tal-fatturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkonċernat. Id-dejta ppreżentata hawn taħt tirrigwarda l-produtturi kollha tal-Unjoni għall-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, is-sehem tal-bejgħ u tas-suq, u lill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun għall-indikaturi l-oħra kollha li jifdal. Rigward l-indikaturi bbażati fuq il-produtturi fil-kampjun, minħabba li l-kampjun kien magħmul minn żewġ gruppi biss ta’ produtturi, għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità, id-dejta aggregata attwali ma setgħetx tiġi żvelata fit-tabelli relatati ta’ hawn taħt; minflok, huma ppreżentati biss l-indiċijiet sabiex tinwera x-xejra ta’ dawk l-indikaturi.
5.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(112)
Il-volumi tal-produzzjoni tal-Unjoni naqsu f’daqqa b’39 % bejn l-2008 u l-2009, u suċċessivament naqsu daqsxejn mil-livell li diġà kien baxx, minkejja żieda ta’ 12-il punt perċentwali fil-konsum fis-snin ta’ wara, kif indikat fil-premessa (97) ta’ hawn fuq.
Volum tal-produzzjoni tal-Unjoni (tunnellati)
il-produtturi kollha
2008
2009
2010
IP
Konsum tal-Unjoni
55 726
33 780
32 303
32 646
Indiċi
100
61
58
59
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
(113)
Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset b’21 % matul il-perjodu kkunsidrat, l-aktar bejn l-2008 u l-2009. Ir-raġuni prinċipali għat-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni kienet l-għeluq ta’ tliet produtturi tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
Kapaċità tal-produzzjoni tal-Unjoni (tunnellati)
il-produtturi kollha
2008
2009
2010
PI
Kapaċità tal-produzzjoni
90 400
75 440
71 440
71 440
Indiċi
100
83
79
79
Sors:
Id-dejta fl-ilment u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
(114)
Minkejja t-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni naqas b’26 %, l-aktar bejn l-2008 u l-2009.
Użu tal-kapaċità ta’ produzzjoni tal-Unjoni
il-produtturi kollha
2008
2009
2010
PI
Użu tal-kapaċità tal-produzzjoni
62 %
45 %
45 %
46 %
Indiċi
100
73
73
74
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
5.2. Stokkijiet
(115)
Il-volum tal-istokkijiet naqas bi 23 % matul il-perjodu kkunsidrat, bi qbil mat-tnaqqis fil-bejgħ u fil-volumi tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
Stokkijiet (tunnellati)
kampjun
2008
2009
2010
PI
Indiċi
100
91
75
77
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni
5.3. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(116)
Il-volum tal-bejgħ tal-produtturi kollha tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni naqas b’mod sinifikanti b’25 % bejn l-2008 u l-2009 minħabba tnaqqis fid-domanda. Wara l-2009, madankollu, id-domanda żdiedet b’mod sostanzjali fl-Unjoni, kif imsemmi fil-premessa (97) hawn fuq, iżda l-bejgħ tal-Unjoni baqa’ fil-livell baxx tal-2009 sat-tmiem tal-perjodu kkunsidrat.
Volum tal-bejgħ tal-Unjoni (tunnellati)
il-produtturi kollha
2008
2009
2010
PI
Bejgħ tal-Unjoni
34 210
25 702
26 717
25 333
Indiċi
100
75
78
74
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(117)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas kontinwament b’disa’ punti perċentwali jew 18 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping kisbu 11-il punt perċentwali ta’ sehem mis-suq matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (107) hawn fuq.
Sehem mis-suq tal-Unjoni
il-produtturi kollha
2008
2009
2010
PI
Bejgħ tal-Unjoni
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indiċi
100
95
96
82
Sors:
Id-dejta mill-ilmenti, il-Eurostat u t-tweġibiet tal-kwestjonarju
5.4. Il-prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(118)
Il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu kapaċi biss iżidu moderatament il-prezzijiet tal-bejgħ tagħhom b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat. Minħabba l-kwantitajiet dejjem jiżdiedu ta’ importazzjonijiet soġġetti għal dumping li daħlu fis-suq tal-Unjoni, din iż-żieda fil-prezzijiet kienet aktar baxxa miż-żieda fil-kostijiet.
Prezz medju tal-Unjoni għal kull tunnellata
kampjun
2008
2009
2010
PI
Indiċi
100
103
103
104
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
5.5. Il-profittabilità, ir-redditu fuq l-investiment u l-fluss tal-flus
(119)
Il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni kienet stabbilita billi l-profitt nett ta’ qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Filwaqt li l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni kienet sodisfaċenti fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, din kienet eliminata kważi għalkollox fl-2009. Għalkemm suċċessivament irkuprat xi ftit, hija baqgħet ferm taħt il-livell li ma jikkawżax dannu matul il-bqija tal-perjodu kkunsidrat.
(120)
Rigward ir-redditu fuq l-investimenti, espress bħala l-profitt f’perċentwali tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti, dan l-indikatur segwa l-istess xejra bħall-profittabilità.
Profittabilità u redditu fuq l-investimenti (“ROI”)
kampjun
2008
2009
2010
IP
Profittabilità (Indiċi)
100
8
38
37
ROI (Indiċi)
100
1
36
40
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(121)
Il-fluss tal-flus nett mill-attivitajiet operatorji naqas kontinwament b’total ta’ 64 % matul il-perjodu kkunsidrat, biex laħaq livell baxx ħafna matul il-PI.
Fluss tal-flus (EUR)
kampjun
2008
2009
2010
PI
Indiċi
100
55
58
36
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
5.6. Tkabbir
(122)
Kif indikat fil-premessa (97) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni kien qiegħed jiżdied b’mod sinifikanti bejn l-2009 u l-PI bi 8 000 tunnellata, filwaqt li l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping żdiedu b’9 000 tunnellata matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (106) hawn fuq. It-tkabbir sħiħ tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-PI għalhekk ġie assorbit mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, filwaqt li l-bejgħ fl-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni, baqa’ fil-livell baxx ħafna tal-2009. Għalhekk intwera li l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tibbenefika mit-tkabbir reċenti fil-konsum tal-Unjoni minħabba ż-żieda fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati.
5.7. Investimenti u l-ħila li jiżdied il-kapital
(123)
Matul il-perjodu kkunsidrat, l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej:
Investimenti netti (EUR)
kampjun
2008
2009
2010
PI
Indiċi
100
65
41
76
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(124)
Kif turi t-tabella ta’ hawn fuq, il-produtturi tal-Unjoni naqqsu b’mod sostanzjali l-investimenti bejn l-2008 u l-2010. Din ix-xejra nqalbet matul il-PI, meta l-investimenti reġgħu żdiedu b’mod sinifikanti, iżda mingħajr ma laħqu l-livell li kien hemm fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
5.8. Ħila li jiżdied il-kapital
(125)
Minħabba l-profittabilità insuffiċjenti deskritta fil-premessa (119) hawn fuq, xi wħud mill-produtturi tal-Unjoni sabu diffikultajiet biex jiġbru kapital għal investimenti futuri fiċ-ċirkustanzi attwali. Barra minn hekk, ir-redditu mhux sodisfaċenti fuq l-investiment iżid mal-problemi fiż-żieda fil-kapital.
5.9. Impjieg, produttività u kostijiet lavorattivi
(126)
L-impjieg f’ekwivalenti għall-full-time (“FTE”) segwa fil-biċċa l-kbira l-iżvilupp fil-volumi tal-produzzjoni (ara l-premessa (112) hawn fuq), li jindika li l-industrija tal-Unjoni ppruvat tirrazzjonalizza l-ispejjeż tal-manifattura meta kien hemm bżonn. L-industrija tal-Unjoni ppruvat taddatta l-forza tax-xogħol tagħha għas-sitwazzjoni tas-suq li kienet qiegħda teħżien, li wassal għal tnaqqis globalment stabbli ta’ 36 % fl-impjiegi matul il-perjodu kkunsidrat.
Impjiegi f’FTE
kampjun
2008
2009
2010
PI
Indiċi
100
75
67
64
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(127)
Minkejja t-tentattivi msemmija hawn fuq min-naħa tal-industrija tal-Unjoni sabiex tallinja l-impjiegi mas-sitwazzjoni tas-suq li kienet qiegħda teħżien, il-produzzjoni għal kull FTE tal-produtturi tal-Unjoni naqset b’mod konsiderevoli b’19 % bejn l-2008 u l-2009. Is-sitwazzjoni tjiebet kontinwament wara, iżda baqgħet 9 % aktar baxxa milli kienet fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat.
Produttività (tunnellati/FTE)
kampjun
2008
2009
2010
PI
Indiċi
100
81
87
91
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(128)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-kostijiet lavorattivi medji tal-industrija tal-Unjoni żdiedu kontinwament b’total ta’ 12 %.
Kostijiet lavorattivi (EUR/FTE)
kampjun
2008
2009
2010
PI
Indiċi
100
106
112
112
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
5.10. Daqs tal-marġni ta’ dumping
(129)
Il-marġni ta’ dumping għall-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi kkonċernati, kif speċifikat fil-premessi (74) u (90), huma għoljin. Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, l-impatt tal-marġni ta’ dumping jista’ jitqies bħala wieħed sostanzjali.
5.11. Irkupru minn dumping tal-imgħoddi
(130)
Il-fittings malleabbli bil-kamin, li joriġinaw mill-Brażil, ir-Repubblika Ċeka, il-Ġappun, ir-RPĊ, ir-Repubblika tal-Korea u t-Tajlandja diġà kienu soġġetti għal miżuri (6) bejn is-sena 2000 u l-2005 (7) (“il-miżuri preċedenti”). Il-profittabilità sodisfaċenti tal-industrija tal-Unjoni fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat (ara l-premessa (119) hawn fuq) tissuġġerixxi li dawn il-miżuri ġabu solljiev temporanju għall-industrija tal-Unjoni. Iż-żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, madankollu, ġabet fit-tmiem dan il-perjodu pjuttost pożittiv. Huwa nnotat ukoll li s-sehem mis-suq ikkombinat, tas-sitt pajjiżi kkonċernati mill-miżuri preċedenti, qatt ma kien ogħla minn 29 % (8), filwaqt li ż-żewġ pajjiżi kkonċernati mill-investigazzjoni preżenti kellhom sehem mis-suq ta’ 52,7 % matul il-PI, kif indikat fil-premessa (107) hawn fuq.
6. Konklużjoni dwar id-dannu
(131)
L-indikaturi tad-dannu żviluppaw b’mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat. Dan huwa partikolarment notevoli għall-indikaturi li jirrigwardaw il-profittabilità, il-volumi tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq li kollha wrew xejra ċara ta’ deterjorament.
(132)
Fl-istess ħin, l-importazzjonijiet ta’ fittings malleabbli bil-kamin miż-żewġ pajjiżi kkonċernati kienu qegħdin iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija b’sa 55 % matul il-PI (ara l-premessa (110) hawn fuq), biex fl-istess ħin żiedu b’mod sostanzjali s-sehem tagħhom mis-suq (ara l-premessa (107) hawn fuq).
(133)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
F. KAWŻALITÀ
1. Introduzzjoni
(134)
Skont l-Artikolu 3(6) u 3(7) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping li joriġinaw mir-RPĊ u t-Tajlandja kkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni f’livell li jista’ jitqies bħala materjali. Ġew eżaminati wkoll fatturi magħrufa għajr l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, sabiex ikun żgurat li d-dannu possibbli kkawżat minn dawn il-fatturi l-oħra ma kienx attribwit lill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping.
2. Effett tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping
(135)
Bejn l-2008 u l-PI, il-volum tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati żdied bi 15 % f’termini ta’ volum f’suq li kien qiegħed jiċkien b’9 %, li rriżulta f’żieda fis-sehem mis-suq tal-Unjoni minn 41,7 % għal 52,7 %.
(136)
Iż-żieda fl-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat ħabtet ma’ xejra ’l isfel f’ħafna mill-indikaturi tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni tilfet 8,7 punti perċentwali ta’ sehem mis-suq, u kellha tnaqqas il-produzzjoni tagħha b’41 %. It-twaqqigħ sinifikanti tal-prezz ma ppermettiex lill-industrija tal-Unjoni li tgħaddi l-ispejjeż miżjuda tal-produzzjoni fil-prezzijiet tal-bejgħ b’mod aċċettabbli, li wassal għal livelli baxxi ħafna ta’ profittabbilità matul il-parti l-kbira tal-perjodu kkunsidrat.
(137)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet bi prezz baxx soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati, li daħlu fis-suq tal-Unjoni f’volumi kbar u li b’mod ġenerali qed jiżdiedu u li waqqgħu b’mod sinifikanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat, qed jikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni.
3. Effett ta’ fatturi oħra
3.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra
(138)
Filwaqt li l-Eurostat jirrapporta importazzjonijiet sinifikanti mill-Indja bi prezzijiet baxxi ħafna matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, hemm indikazzjonijiet li dawn l-importazzjonijiet mhumiex il-prodott ikkonċernat, iżda prodotti differenti rrapportati taħt l-istess kodiċi NM.
(139)
Għall-pajjiżi terzi l-oħra, kien hemm importazzjonijiet limitati matul il-perjodu sħiħ ikkonċernat. Is-sehem totali mis-suq, ta’ importazzjonijiet minn pajjiżi għajr iż-żewġ pajjiżi kkonċernati, naqas bi 2,1 punti perċentwali, minn 10,5 % għal 8,4 %.
(140)
L-akbar sorsi ta’ warajhom ta’ importazzjonijiet matul il-PI kienu l-Indoneżja, il-Brażil u t-Turkija, li kellhom ishma mis-suq ta’ bejn 1,3 % u 1,6 % rispettivament, u dawn il-pajjiżi kollha tilfu sehem mis-suq matul il-perjodu kkunsidrat.
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet
2008
2009
2010
PI
Il-Brażil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
L-Indoneżja
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
It-Turkija
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Pajjiżi Oħra
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Total
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indiċi
100
105
104
80
Sors:
Il-Eurostat
(141)
Minħabba l-volumi limitati u x-xejriet ta’ tnaqqis, jista’ jiġi konkluż li l-importazzjonijiet minn pajjiż terzi għajr il-pajjiżi kkonċernati ma jidhrux li kkontribwew għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
3.2. L-andament tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(142)
Rigward l-iżvilupp tal-bejgħ għall-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, l-esportazzjonijiet naqsu kontinwament b’total ta’ 34 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Bejgħ għall-esportazzjoni (tunnellati)
kampjun
2008
2009
2010
PI
Bejgħ għall-esportazzjoni
7 134
5 043
4 969
4 700
Indiċi
100
71
70
66
Sors:
Tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-UE fil-kampjun
(143)
Madankollu, matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat, il-bejgħ għall-esportazzjoni kien jammonta biss għal 13 %-15 % tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk ma jidhirx li kkontribwixxa b’mod sinifikanti għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
3.3. Żvilupp tal-konsum tal-Unjoni
(144)
Kif indikat fil-premessa (97) hawn fuq, il-konsum tal-Unjoni naqas b’21 % bejn l-2008 u l-2009, li wassal għal tnaqqis ta’ 25 % fil-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni matul l-istess perjodu. Wara l-2009, madankollu, il-konsum tal-Unjoni beda jiżdied b’mod sinifikanti, b’madwar 8 000 tunnellata, filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping żdied b’madwar 9 000 tunnellata matul l-istess perjodu, kif indikat fil-premessa (105) hawn fuq. It-tkabbir sħiħ tas-suq tal-Unjoni bejn l-2009 u l-PI għalhekk ġie assorbit mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, filwaqt li l-bejgħ tal-Unjoni tal-industrija tal-Unjoni baqa’ fil-livell baxx ħafna tal-2009.
(145)
Il-partijiet interessati sostnew li kawża importanti tad-dannu kienet il-kriżi fis-suq Spanjol tal-bini, li allegatament taffettwa b’mod qawwi lil ATUSA, kumpanija Spanjola u waħda mill-ilmentaturi prinċipali. Madankollu, ATUSA tbigħ fil-biċċa l-kbira tal-Istati Membri tal-UE u l-impatt attwali tal-kriżijiet fil-kostruzzjoni Spanjola kien limitat għall-bejgħ Spanjol tagħhom, li qatt ma ammonta għall-maġġoranza tal-bejgħ tagħhom. Barra minn hekk, l-istampa tad-dannu hija ċara fir-rigward kemm tal-gruppi ta’ kumpaniji fil-kampjun, it-totalità tal-ilmentaturi kif ukoll tal-industrija totali tal-Unjoni. Fi kwalunkwe każ, l-analiżi tad-dannu ma kinitx limitata għall-prestazzjoni ta’ produttur wieħed tal-Unjoni jew ta’ suq nazzjonali wieħed, iżda kienet tirrigwarda l-industrija sħiħa tal-Unjoni.
(146)
Il-partijiet interessati sostnew ukoll li d-dannu kkawżat mill-iżvilupp negattiv tal-konsum tal-Unjoni ma kienx ikkawżat mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, iżda mill-effetti ta’ sostituzzjoni. F’dan ir-rigward, huwa nnotat li l-iżvilupp negattiv tal-konsum tal-Unjoni seta’ kkaġuna dannu lill-produtturi tal-Unjoni. Dan id-dannu, madankollu, kien aggravat miż-żieda stabbli ta’ importazzjonijiet soġġetti għal dumping f’suq li kien qiegħed jiċkien. Kif indikat aktar ’il fuq, l-irkupru riċenti fil-konsum tal-Unjoni bbenefikaw biss minnu l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, filwaqt li l-produtturi tal-Unjoni ma kinux kapaċi jżidu l-volum tal-bejgħ tagħhom.
3.4. Problemi strutturali tal-produtturi tal-Unjoni
(147)
Il-partijiet interessati sostnew li l-fatt li Georg Fischer (“GF”) kompliet tkun profittabbli minkejja l-prezzijiet ogħla tagħha, filwaqt li produtturi oħra tal-Unjoni ma kellhomx prestazzjoni sodisfaċenti, jindika li d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat minn problemi strutturali aktar milli mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping. Madankollu, anki GF ġiet affettwata b’mod negattiv, fejn tilfet xi sehem mis-suq u parti mill-marġni ta’ profitt tagħha. Kemm l-impjiegi tagħha naqsu u kemm il-produzzjoni tagħha. Għalhekk, l-argument li GF ma sofrietx dannu ma jistax jiġi aċċettat.
(148)
Barra minn hekk, il-produtturi kollha tal-Unjoni, inkluż GF, kienu soġġetti għall-pressjoni tal-prezzijiet eżerċitata mill-importazzjonijiet soġġetti għad-dumping.
(149)
Bl-istess mod, il-partijiet interessati sostnew li billi Berg Montana, is-sussidjarja Bulgara tal-grupp ATUSA, ukoll baqgħet profittabbli jindika li d-dannu kien ikkawżat minn raġunijiet oħra li ma kinux l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping. Madankollu, anki Berg Montana kienet affettwata b’mod negattiv mill-importazzjonijiet Ċiniżi: il-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità naqsu b’mod sinifikanti, l-istess bħalma għamlu l-impjiegi. Billi l-biċċa l-kbira tal-bejgħ ta’ Berg Montana jsir lil kumpaniji relatati tal-grupp ATUSA, ħarsa iżolata lejn il-profittabilità ta’ Berg Montana mingħajr ma wieħed iħares ukoll lejn ir-riżultat finanzjarju tal-grupp kollu mhijiex adatta, billi l-profittabilità ta’ Berg Montana hija influwenzata mill-ipprezzar tat-trasferimenti - u b’mod globali l-grupp ATUSA qiegħed jagħmel it-telf. Għalhekk, lanqas l-argument li Berg Montana ma sofrietx dannu ma jista jiġi aċċettat.
(150)
Wieħed jista’ jsostni li t-tnaqqis ta’ 9 % fil-produttività tax-xogħol bejn l-2008 u l-PI, kif indikat fil-premessa (127) hawn fuq huwa sinjal ta’ problema strutturali. Madankollu, dan it-tnaqqis seħħ f’perjodu li matulu l-industrija tal-Unjoni naqqset il-forza tax-xogħol globali tagħha b’36 % u l-produzzjoni tagħha b’41 %. Dan it-tnaqqis jindika li l-produtturi tal-Unjoni kienu kontinwament sfurzati jallinjaw l-operazzjonijiet tagħhom mal-pressjoni tas-suq li tirriżulta mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping u d-domanda temporanjament iżjed dgħajfa. Fid-dawl ta’ dan l-ambjent ekonomiku diffiċli, it-tnaqqis ta’ 9 % fil-produttività tax-xogħol jista’ jitqies bħala wieħed pjuttost moderat.
4. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(151)
Bħala konklużjoni, l-analiżi ta’ hawn fuq uriet li l-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi kkonċernati żdiedu f’termini ta’ kwantitajiet u kisbu sehem sostanzjali mis-suq matul il-perjodu kkonċernat. Barra minn hekk, dawn il-kwantitajiet miżjuda li daħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet soġġetti għal dumping waqqgħu severament il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(152)
Ġew analizzati wkoll fatturi oħra li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni. F’dan ir-rigward, instab li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, l-andament tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-iżvilupp tal-konsum tal-Unjoni, ma jidhrux li kienu tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet soġġetti għal dumping u d-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni matul il-PI.
(153)
Fuq il-bażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet sewwa u sseparat l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet soġġetti għal dumping, ġie provviżorjament konkluż li l-importazzjonijiet mir-RPĊ u t-Tajlandja kkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Kumment preliminari
(154)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjoni provviżorja dwar id-dumping dannuż, kinux jeżistu raġunijiet konvinċenti sabiex jiġi konkluż li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri antidumping provviżorji f’dan il-każ partikolari. Għal dan il-għan, u skont l-Artikolu 21(1) tar-Regolament bażiku, ġew ikkunsidrati fuq il-bażi tal-evidenza kollha ppreżentata, l-impatt probabbli tal-miżuri possibbli fuq il-partijiet kollha involuti kif ukoll il-konsegwenzi jekk ma jittiħdux miżuri.
2. L-Industrija tal-Unjoni
(155)
Il-produtturi magħrufa kollha tal-Unjoni jappoġġjaw l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping. Ta’ min ifakkar li l-biċċa l-kbira tal-indikaturi tad-dannu wrew xejra negattiva u li b’mod partikolari l-indikaturi tad-dannu relatati mal-produzzjoni u l-volumi tal-bejgħ u s-sehem mis-suq kif ukoll il-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni bħal pereżempju l-profittabilità u r-redditu fuq l-investiment, kienu affettwati serjament.
(156)
Jekk jiġu imposti miżuri, huwa mistenni li t-tnaqqis fil-prezzijiet u t-telf tas-sehem mis-suq jittaffew u li l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni jibdew jirkupraw u dan iwassal għal titjib sinifikanti tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni.
(157)
Min-naħa l-oħra, jekk ma jiġux imposti miżuri antidumping, ikun probabbli li d-deterjorament tas-suq tal-industrija u tas-sitwazzjoni finanzjarja tal-Unjoni jkompli. F’xenarju bħal dan, l-industrija tal-Unjoni tkompli titlef aktar sehem mis-suq, billi mhijiex kapaċi ssegwi l-prezzijiet tas-suq stabbiliti mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati. L-effetti probabbli jinvolvu aktar tnaqqis fil-manifattura u l-għeluq tal-faċilitajiet tal-produzzjoni fl-Unjoni, li jirriżultaw f’telf sostanzjali ta’ impjiegi.
(158)
Fid-dawl tal-fatturi kollha msemmija hawn fuq, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
3. L-importaturi
(159)
Kif indikat fil-premessa (31) hawn fuq, 32 importatur mhux relatat ikkooperaw fl-investigazzjoni, u l-importazzjonijiet tagħhom kien jammontaw għal madwar 45 % tal-importazzjonijiet totali miż-żewġ pajjiżi kkonċernati. B’mod ġenerali, l-importaturi huma kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri antidumping. Madankollu, fil-biċċa l-kbira tal-każijiet, l-impatt tal-miżuri jidher li huwa limitat. F’ħafna każijiet, il-prodott ikkonċernat jammonta għal parti żgħira tan-negozju totali tal-importaturi. Barra minn hekk, xi importaturi diġà jixtru fittings malleabbli bil-kamin minn sorsi oħra, u l-importaturi li fil-preżent jixtru biss miż-żewġ pajjiżi kkonċernati jistgħu jibdlu wkoll għal sorsi oħra, inkluża l-industrija tal-Unjoni. Fuq dik il-bażi, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji mhux se jkollha effetti negattivi sostanzjali fuq l-interess tal-importaturi.
4. L-utenti
(160)
Kif indikat fil-premessa (18) hawn fuq, il-fittings malleabbli bil-kamin jintużaw prinċipalment fis-sistemi tal-gass, tal-ilma u tat-tisħin ta’ bini residenzjali u mhux residenzjali. Ġeneralment, l-utenti tal-fittings malleabbli bil-kamin huma l-plamers. L-ebda utent jew assoċjazzjoni tal-konsumaturi ma kkooperaw fl-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-valur tal-fittings malleabbli bil-kamin jammonta biss għal parti żgħira mill-kost totali ta’ installazzjoni tal-gass, tal-ilma jew tat-tisħin. Fuq dik il-bażi, huwa provviżorjament konkluż li l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji mhux se jkollha effetti negattivi sostanzjali fuq l-interess tal-utenti.
(161)
Kollox ma’ kollox, meta wieħed iqis l-impatt globali tal-miżuri antidumping, l-effetti pożittivi fuq l-industrija tal-Unjoni jidhru li jegħlbu b’mod ċar l-impatti negattivi potenzjali fuq il-gruppi ta’ interess l-oħrajn. Għalhekk, huwa provviżorjament konkluż li d-dazji antidumping ma jmorrux kontra l-interess tal-Unjoni.
5. Aspetti tal-kompetizzjoni
(162)
Il-partijiet interessati argumentaw li f’każ li jiġu introdotti miżuri antidumping, jista’ jiżviluppa duopolju fis-suq tal-Unjoni li jkun iddominat miż-żewġ ilmentaturi prinċipali ATUSA u GF. F’dan ir-rigward, l-ewwel għandu jiġi nnotat li s-sehem mis-suq preżenti ta’ dawn iż-żewġ gruppi huwa relattivament baxx, li jagħti lill-allegat "duopolju" sehem mis-suq pjuttost moderat ta’ madwar 30 %. Dan għandu jiġi mqabbel mas-sehem mis-suq taż-żewġ pajjiżi kkonċernati li jammonta għal 52,7 %, filwaqt li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra jirrappreżentaw ukoll sehem mis-suq ta’ 8,4 %. Il-produtturi l-oħra tal-Unjoni wkoll għandhom sehem mis-suq ta’ 7,5 %.
(163)
Barra minn hekk, l-għan tad-dazji antidumping mhuwiex li jipprojbixxu l-importazzjonijiet kollha, iżda li jerġgħu jintroduċu kundizzjonijiet ekwivalenti ta’ kompetizzjoni. Tajjeb li wieħed jinnota li l-miżuri preċedenti li kien hemm fis-seħħ bejn l-2000 u l-2005 ma waqqfux l-importazzjonijiet. Bil-kuntrarju, ir-RPĊ esportat kwantitajiet akbar fl-2002, l-2003 u l-2004 milli qabel l-impożizzjoni ta’ miżuri tad-dazju antidumping ta’ 49,4 %. Kollox ma’ kollox, il-preżenza ta’ numru sostanzjali bħal dan ta’ atturi fis-suq tal-Unjoni jindika li r-riskju ta’ duopolju antikompetittiv li jiddomina s-suq tal-Unjoni huwa baxx.
6. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(164)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie provviżorjament konkluż li b’mod ġenerali, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli rigward l-interess tal-Unjoni, ma jeżistux raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri provviżorji fuq l-importazzjonijiet ta’ fittings malleabbli bil-kamin li joriġinaw fir-RPĊ u t-Tajlandja.
H. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu
(165)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji sabiex jiġi evitat li jsir aktar dannu lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet soġġetti għal dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati.
(166)
Sabiex jiġi stabbilit il-livell ta’ dawn il-miżuri, ġew ikkunsidrati l-marġni ta’ dumping misjuba u l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-produtturi tal-Unjoni.
(167)
Fil-kalkolazzjoni tal-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jitneħħew l-effetti tad-dumping dannuż, ġie kkunsidrat li kwalunkwe miżura għandha tippermetti lill-produtturi tal-Unjoni li jkopru l-ispejjeż tagħhom tal-produzzjoni u li jiksbu profitt qabel it-taxxa li jista’ raġonevolment jinkiseb minn produttur ta’ dan it-tip fis-settur taħt kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet soġġetti għal dumping, fuq il-bejgħ tal-prodott simli fl-Unjoni.
(168)
Fl-investigazzjoni preċedenti fir-rigward tal-istess prodott, dan il-profitt raġonevoli ġie stabbilit fil-livell ta’ 7 % (9). Billi l-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun setgħu jiksbu profitt simili fil-bidu tal-perjodu kkunsidrat, m’hemm l-ebda indikazzjoni li dan il-marġini ta’ profitt m’għadux raġonevoli.
(169)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz mhux dannuż għall-produtturi tal-Unjoni tal-prodott simili. Il-prezz mhux dannuż inkiseb billi mal-prezz tal-produzzjoni ġie miżjud il-marġini ta’ profitt imsemmi hawn fuq ta’ 7 %.
(170)
Imbagħad, iż-żieda meħtieġa fil-prezz ġiet stabbilita fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-prezz medju peżat tal-importazzjoni, mal-prezz medju peżat mhux dannuż tal-prodott simili mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur CIP medju peżat tal-importazzjoni.
2. Miżuri provviżorji
(171)
Fid-dawl ta’ dan li ntqal hawn fuq, u skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, huwa meqjus li għandhom jiġu imposti miżuri provviżorji antidumping fuq l-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ u t-Tajlandja fil-livell tal-marġni aktar baxx ta’ dumping u ta’ dannu li nstab, skont ir-regola ta’ inqas dazju.
(172)
Minħabba r-rata għolja ta’ kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u Tajlandiżi, id-dazju tal-kumpaniji l-oħrajn kollha għaż-żewġ pajjiżi ġie stabbilit fil-livell tal-ogħla dazju li għandu jiġi impost fuq il-kumpaniji, rispettivament, inklużi fil-kampjun jew li kienu qegħdin jikkooperaw fl-investigazzjoni minn pajjiż partikolari. Id-dazju tal-kumpaniji l-oħrajn kollha għandu jiġi applikat għal dawk il-kumpaniji li ma kinux ikkooperaw fl-investigazzjoni.
(173)
Għall-kumpaniji li kkooperaw u li mhumiex inklużi fil-kampjun elenkati fl-Anness, ir-rata tad-dazju provviżorju hija stabbilita fil-medja peżata tar-rati tal-kumpaniji fil-kampjun.
(174)
Ir-rati proposti tad-dazji provviżorji antidumping huma kif ġej:
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Kumpanija
Marġni ta’ dumping
Marġni ta’ dannu
Rata tad-Dazju
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Kumpaniji oħra li kkooperaw
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
67,8 %
It-Tajlandja
Kumpanija
Marġni ta’ dumping
Marġni ta’ dannu
Rata tad-Dazju
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
39,7 %
(175)
Il-miżuri antidumping imsemmija hawn fuq huma provviżorjament stabbiliti f’forma ta’ dazji ad valorem.
(176)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet tal-investigazzjoni preżenti. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni li nstabet matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati tad-dazju (b’kuntrast mad-dazju nazzjonali applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”) huma għalhekk esklussivament applikabbli għall-importazzjonijiet tal-prodotti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u t-Tajlandja u mmanifatturati mill-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati mmanifatturati minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament b’isimha fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
(177)
Kwalunkwe talba għall-applikazzjoni ta’ dawn ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali (eż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara l-istabbiliment ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (10) mingħajr dewmien bl-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe modifika fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjat ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fil-produzzjoni u fl-entitajiet tal-bejgħ. Jekk ikun xieraq, ir-Regolament se jiġi emendat kif meħtieġ billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali.
(178)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju antidumping, il-livell tad-dazju għall-kumpaniji l-oħrajn kollha għandu japplika mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI.
(179)
Madankollu, fil-każ tat-Tajlandja, dawn il-kumpaniji tal-aħħar huma mistiedna, meta jissodisfaw ir-rekwiżiti tat-tieni paragrafu tal-Artikolu 11(4) tar-Regolament bażiku, sabiex jippreżentaw talba għal reviżjoni skont dak l-Artikolu sabiex is-sitwazzjoni tagħhom tiġi eżaminata individwalment.
I. DISPOŻIZZJONI FINALI
(180)
Fl-interess ta’ amministrazzjoni tajba, għandu jiġi stabbilit perjodu li fih il-partijiet interessati li jkunu identifikaw ruħhom fil-limitu ta’ żmien speċifikat fir-Regolament jistgħu jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u jitolbu smigħ. Barra minn hekk, għandu jiġi ddikjarat li s-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta’ dazju magħmula għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament huma provviżorji u jista’ jkun li jkollhom jiġu kkunsidrati mill-ġdid għall-iskop ta’ kwalunkwe dazju definittiv,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Għaldaqstant, qiegħed jiġi impost dazju antidumping provviżorju fuq l-importazzjonijiet ta’ fittings fonduti ta’ tubi jew pajpijiet bil-kamin, ta’ ħadid fondut malleabbli, li fil-preżent jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 7307 19 10 (kodiċi TARIC 7307191010) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u t-Tajlandja.
2. Ir-rata tad-dazju provviżorju antidumping applikabbli għall-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u mmanifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, għandha tkun kif ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Rata tad-Dazju
Kodiċi TARIC addizzjonali
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
67,8 %
B999
It-Tajlandja
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Il-kumpaniji l-oħrajn kollha
39,7 %
B999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, għandu jkun soġġett għall-forniment ta’ titolu ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ għad-dazji doganali.
Artikolu 2
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 20 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet interessati jistgħu jitolbu l-iżvelar tad-dettalji wara l-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament, jippreżentaw il-fehmiet tagħhom bil-miktub u japplikaw għal smigħ orali mill-Kummissjoni fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament.
Skont l-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009, il-partijiet ikkonċernati jistgħu jikkummentaw dwar l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament fi żmien xahar mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament għandu japplika għal perjodu ta’ sitt xhur.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun applikabbli direttament fl-Istati Membri kollha
Magħmul fi Brussell, l-14 ta’ Novembru 2012.