NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/322
ze dne 2. března 2015
o provádění 11. Evropského rozvojového fondu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (1), v platném znění (dále jen „dohoda o partnerství AKT-EU“),
s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014-2020 podle dohody o partnerství AKT-EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o fungování Evropské unie (2) (dále jen „vnitřní dohoda“), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedené dohody,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropské investiční banky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 1/2013 (3) stanoví víceletý finanční rámec pro spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi na období 2014-2020 vložením nové přílohy Ic k dohodě o partnerství AKT-EU.
(2)
Vnitřní dohoda vymezuje jednotlivé přidělené finanční prostředky pro 11. Evropský rozvojový fond (ERF), stanoví klíč k rozdělování příspěvků členských států a příspěvkům do 11. ERF, zřizuje Výbor ERF a Výbor pro investiční facilitu a stanoví vážení hlasů a zásadu rozhodování kvalifikovanou většinou v těchto výborech.
(3)
Vnitřní dohoda dále stanoví úhrnnou částku pomoci Unie skupině afrických, karibských a tichomořských států (dále jen „státy AKT“) (mimo Jihoafrickou republiku) a zámořským zemím a územím během období sedmi let od 2014 do 2020 ve výši 30 506 milionů EUR, kterou přispějí členské státy. Z této částky je 29 089 milionů EUR přiděleno státům AKT, jak je uvedeno ve víceletém finančním rámci na období 2014-2020 obsaženém v příloze Ic dohody o partnerství AKT-EU, 364,5 milionu EUR je přiděleno zámořským zemím a územím a 1 052,5 milionu EUR je přiděleno Komisi na podpůrné výdaje spojené s programováním ERF a jeho prováděním Komisí, z čehož nejméně 76,3 milionu EUR má být přiděleno Komisi na opatření ke zlepšení dopadu programů ERF podle čl. 6 odst. 3 vnitřní dohody.
(4)
Příděl prostředků z 11. ERF zámořským zemím a územím se řídí rozhodnutím Rady 2013/755/EU (4) a jeho prováděcími pravidly a následnými změnami.
(5)
Opatření, na která se vztahuje financování podle nařízení Rady (ES) č. 1257/96 (5) a která jsou způsobilá pro takové financování, by měla být z 11. ERF financována jen ve výjimečných případech, kdy je taková pomoc nezbytná k zajištění kontinuity spolupráce od období krize po stabilní podmínky pro rozvoj a kdy tato opatření nelze financovat ze souhrnného rozpočtu Unie.
(6)
Dne 11. dubna 2006 přijala Rada zásadu, že Africký mírový projekt bude financován z ERF, a dohodla se na budoucích postupech a koncepci projektu.
(7)
Země AKT budou také způsobilé pro pomoc Unie v rámci tematických programů stanovených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (7), nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (8) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (9). Tyto programy by měly dodat přidanou hodnotu programům financovaným z 11. ERF a ve vztahu k těmto programům by měl být zajištěn jejich soulad, subsidiarita a doplňkovost.
(8)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (10), v zájmu posílení mezinárodního rozměru vysokoškolského vzdělávání lze dát k dispozici financování z Evropského rozvojového fondu v souladu s postupy, kterými se tento fond řídí, na akce v oblasti vzdělávací mobility do třetích zemí nebo ze třetích zemí a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Na použití těchto finančních prostředků se použijí ustanovení nařízení (EU) č. 1288/2013.
(9)
Měla by být dále podporována regionální spolupráce mezi státy AKT, zámořskými zeměmi a územími a nejvzdálenějšími regiony Unie. V souladu s čl. 10 odst. 1 vnitřní dohody by mělo prováděcí nařízení obsahovat vhodná opatření umožňující poskytnout odpovídající prostředky na financování úvěrů z 11. ERF a Evropského fondu pro regionální rozvoj určených na projekty spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony EU a zeměmi AKT, jakož i zámořskými zeměmi a územími v Karibiku, západní Africe a Indickém oceánu, a to zejména zjednodušené mechanismy pro společné řízení těchto projektů.
(10)
Pro provádění 11. ERF je nezbytné stanovit postup pro programování, přezkum a schvalování pomoci a rovněž podrobná pravidla pro dohled nad jejím použitím.
(11)
Obecný politický rámec pro programování a provádění 11. ERF by měly poskytnout „Evropský konsensus o rozvoji“ ze dne 22. prosince 2005 a závěry Rady ze dne 14. května 2012 o „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agendě pro změnu“, včetně mezinárodně dohodnutých zásad o účinnosti pomoci, jako jsou zásady stanovené v Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci (2005), v Kodexu pravidel EU, pokud jde o dělbu práce v oblasti rozvojové politiky (2007), v pokynech EU pro akční program z Akkry (2008), ve společném postoji EU, týkajícím se mimo jiné záruky transparentnosti poskytované Evropskou unií a dalších aspektů transparentnosti a odpovědnosti, pro čtvrté fórum na vysoké úrovni o účinnosti pomoci, které se konalo v Busanu a jež vyústilo mimo jiné ve výsledný dokument jednání z Busanu (2011), a dále v akčním plánu pro rovnost žen a mužů v rámci vnější činnosti (2010) a v Úmluvě Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, jíž je Unie smluvní stranou.
(12)
Dne 14. května 2012 přijala Rada závěry o „budoucím přístupu k rozpočtové podpoře EU poskytované třetím zemím“. V těchto závěrech Rada uvedla, že se zavazuje využívat rozpočtovou podporu efektivně s cílem podpořit snižování chudoby a využívání systémů jednotlivých zemí, učinit pomoc více předvídatelnou a posílit odpovědnost partnerských zemí, pokud jde o rozvojové politiky a reformy, v souladu s Evropským konsensem o rozvoji a Agendou pro změnu, jakož i s mezinárodním programem zaměřeným na účinnost pomoci.
(13)
Unie by měla podporovat komplexní přístup při odezvě na krize a katastrofy a na konfliktní či nestabilní situace včetně situací během přechodného období. Tento přístup by měl především vycházet ze závěrů Rady o bezpečnosti a rozvoji, o reakci EU na nestabilní situace, o předcházení konfliktům, jakož i z jakýchkoli příslušných následných závěrů. Unie by měla uplatňovat přístup a zásady Nové dohody o angažovanosti v nestabilních státech. To by mělo rovněž přispět k zajištění vhodné rovnováhy mezi přístupy k bezpečnostní, diplomatické, rozvojové a humanitární problematice a k propojení krátkodobé reakce s dlouhodobou institucionální podporou.
(14)
Ve svých závěrech ze dne 12. prosince 2013 o zprávě Komise o tom, jak Unie podporuje demokratickou správu věcí veřejných, se zaměřením na iniciativu v oblasti správy věcí veřejných, Rada konstatovala, že bez ohledu na potřeby partnerských zemí a závazek Unie poskytnout předvídatelné financování mohou prvky přístupu založeného na pobídkách při plánování podněcovat pokrok a výsledky v oblasti demokratické správy věcí veřejných a měly by dynamickým způsobem reagovat na úroveň odhodlání a pokroku, pokud jde o lidská práva, demokracii, právní stát a řádnou správu věcí veřejných. Rada rovněž konstatovala, že zatímco finanční pobídky nejsou dostačující, aby stimulovaly demokratické reformy, funguje přístup založený na pobídkách nejlépe tehdy, pokud je k dispozici kritické množství finančních prostředků k vytvoření významných dopadů a výsledků, a pokud jsou příspěvky součástí širší strategie zapojení Unie. Přístup založený na pobídkách by měl zohlednit dosavadní zkušenosti a poznatky získané v souvislosti s mechanismy založenými na výsledcích, jako je například iniciativa v oblasti správy věcí veřejných v rámci 10. ERF.
(15)
V průběhu roku 2013 uspořádal Výbor ERF zřízený podle vnitřní dohody o 10. ERF (11) několik počátečních výměn názorů ohledně způsobu stanovení víceletých orientačních přídělů 11. ERF. Tato jednání vytvořila základ pro konečné schválení národních orientačních přídělů.
(16)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosaženo prostřednictvím soudržnosti a vzájemné doplňkovosti nástrojů Unie pro vnější činnost a ve vhodných případech také využíváním finančních nástrojů, které mají pákový efekt. Unie by se měla rovněž snažit zajistit soudržnost s dalšími oblastmi své vnější činnosti při utváření politiky rozvojové spolupráce Unie a jejím strategickém plánování i při plánování a provádění jednotlivých opatření.
(17)
Boj proti změně klimatu a ochrana životního prostředí patří mezi velké výzvy, jimž Unie čelí a u nichž existuje naléhavá potřeba společného mezinárodního postupu. V souladu se záměrem uvedeným ve sdělení Komise ze dne 29. června 2011 s názvem „Rozpočet - Evropa 2020“, v němž je zdůrazněno odhodlání Unie podporovat ve své vnitřní i vnější politice inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění, který v sobě spojuje hospodářský, sociální a environmentální pilíř, by toto nařízení mělo v co největší možné míře přispět k dosažení cíle vynaložit alespoň 20 % financování Unie na cíle týkající se změny klimatu, přičemž by se měla dodržovat zásada partnerství se zeměmi AKT stanovená dohodou o partnerství AKT-EU. Opatření za účelem vytvoření nízkouhlíkové společnosti odolné vůči změně klimatu by se měla v mezích možností vzájemně podporovat, aby se posílily jejich dopady.
(18)
Unie a členské státy by měly zlepšit jednotnost a doplňkovost svých politik v oblasti rozvojové spolupráce, a to zejména tím, že budou reagovat na priority partnerských zemí a regionů na úrovni jednotlivých zemí a regionů. K zajištění toho, že se politiky rozvojové spolupráce Unie a členských států doplňují a vzájemně posilují, je vhodné usilovat o společné víceleté programování a jeho navazující kroky na místní úrovni, zejména pak společnou analýzu, společnou reakci, dělbu práce, orientační finanční příděly a případně společný rámec pro výsledky.
(19)
Na summitu EU-Afrika v prosinci 2007 bylo přijato Strategické partnerství mezi Afrikou a EU, potvrzené na summitu EU-Afrika v listopadu 2010. Rada také dne 19. listopadu 2012 přijala závěry o společné strategii partnerství mezi EU a Karibikem, nahrazující závěry Rady o partnerství mezi EU a Karibikem ze dne 11. dubna 2006. Pro oblast Tichomoří přijala Rada závěry o obnoveném rozvojovém partnerství dne 14. května 2012, které aktualizují a doplňují strategii přijatou v roce 2006 (závěry Rady ze dne 17. července 2006).
(20)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně předcházení, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. Tato opatření by měla být prováděna v souladu s platnými dohodami uzavřenými s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi.
(21)
Organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost jsou upraveny v rozhodnutí Rady 2010/427/EU (12),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
CÍLE A OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Cíle a kritéria způsobilosti
1. Zeměpisná spolupráce se zeměmi a regiony AKT v rámci 11. ERF je založena na cílech, základních zásadách a hodnotách vyjádřených v obecných ustanoveních dohody o partnerství AKT-EU.
2. Především a v rámci zásad a cílů vnější činnosti Unie, Evropského konsensu o rozvoji a Agendy pro změnu a následných změn a dodatků:
a)
hlavním cílem spolupráce podle tohoto nařízení je snížení a v dlouhodobém výhledu vymýcení chudoby;
b)
spolupráce podle tohoto nařízení rovněž přispěje k:
i)
podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje podporujícího začlenění a
ii)
posílení a podpoře demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, lidských práv a příslušných zásad mezinárodního práva a
iii)
uplatňování přístupu založeného na právech a zahrnujícího všechna lidská práva.
Dosažení cílů uvedených v prvním pododstavci se měří pomocí příslušných ukazatelů, včetně ukazatelů lidského rozvoje, zejména rozvojového cíle tisíciletí 1 v případě písmene a) uvedeného pododstavce a rozvojových cílů tisíciletí 1 až 8 v případě písmene b) uvedeného pododstavce, a po roce 2015 dalších ukazatelů dohodnutých na úrovni Unie a jejích členských států.
3. Programování musí být koncipováno tak, aby v co největší možné míře splňovalo kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), a to s přihlédnutím k cíli Unie zajistit v období let 2014 až 2020, aby bylo nejméně 90 % její celkové vnější pomoci započítáno jako oficiální rozvojová pomoc.
4. Akce, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1257/96 a které jsou způsobilé pro financování podle uvedeného nařízení, nejsou v zásadě financovány podle tohoto nařízení, aniž je dotčena potřeba zajistit kontinuitu spolupráce od krizové situace až do dosažení stabilních podmínek pro rozvoj. V těchto případech je kladen zvláštní důraz na to, aby byly humanitární pomoc, obnova a rozvojová pomoci účinně propojeny se snižováním rizika katastrof a zvyšováním odolnosti a aby k plnění těchto cílů přispívaly.
Článek 2
Obecné zásady
1. Při provádění tohoto nařízení je nutno zajistit soudržnost s ostatními oblastmi vnější činnosti Unie a s dalšími příslušnými politikami Unie a soudržnost rozvojových politik v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. Za tímto účelem vycházejí opatření financovaná podle tohoto nařízení, včetně těch, jež řídí Evropská investiční banka (EIB), z politiky spolupráce stanovené v takových dokumentech, jako jsou dohody, prohlášení a akční plány sjednané mezi Unií a dotyčnými třetími zeměmi a regiony, a z rozhodnutí, zvláštních zájmů, politických priorit a strategií Unie.
2. Unie a členské státy pracují na společném víceletém programování založeném na strategiích partnerských zemí pro snižování chudoby nebo obdobných rozvojových strategiích. Mohou provádět společnou činnost zahrnující sdílenou analýzu těchto strategií a společnou reakci na ně zjišťováním prioritních odvětví pro intervenci a dělbou práce v rámci dané země, prováděním společných misí více dárců a využíváním režimů spolufinancování a delegované spolupráce.
3. Unie prosazuje mnohostranný přístup ke globálním výzvám a v tomto ohledu spolupracuje s členskými státy a s partnerskými zeměmi. Tam, kde je to vhodné, podporuje spolupráci s mezinárodními organizacemi a orgány i s dalšími bilaterálními dárci.
4. Vztahy mezi Unií a jejími členskými státy a partnerskými zeměmi jsou založeny na sdílených hodnotách lidských práv, demokracie a právního státu, jakož i na zásadách vlastní a vzájemné odpovědnosti, a tyto hodnoty a zásady podporují. Podpora poskytovaná partnerům se přizpůsobí jejich situaci z hlediska rozvoje a jejich angažovanosti a pokroku v oblasti lidských práv, demokracie, právního státu a řádné správy věcí veřejných.
Ve vztazích s partnerskými zeměmi jsou dále zohledňovány jejich angažovanost a dosažené výsledky při provádění mezinárodních dohod a smluvních vztahů s Unií, a to i v oblasti migrace, jak je stanoveno v dohodě o partnerství AKT-EU.
5. Unie prosazuje účinnou spolupráci s partnerskými zeměmi a regiony v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy. Kdekoli je to možné, přizpůsobuje svou podporu rozvojovým strategiím, reformním politikám a postupům partnerských zemí nebo regionů a podněcuje demokratickou, vnitrostátní a vzájemnou odpovědnost. Za tímto účelem podporuje:
a)
proces rozvoje, který je transparentní, řídí ho partnerská země nebo region a nese za něj odpovědnost, včetně podpory místní odborné základny;
b)
přístup založený na právech a zahrnující všechna lidská práva, ať už občanská a politická, ekonomická, sociální či kulturní, s cílem začlenit do provádění tohoto nařízení zásady v oblasti lidských práv, napomoci partnerským zemím při plnění jejich mezinárodních závazků v oblasti lidských práv a podpořit držitele práv, a to zejména chudé a zranitelné skupiny, při vymáhání jejich nároků;
c)
zlepšování postavení obyvatel partnerských zemí a přístupy k rozvoji, které podporují začleňování, účast a široké zapojení všech částí společnosti do procesu rozvoje a do vnitrostátního a regionálního dialogu, včetně dialogu politického. Zvláštní pozornost je věnována vzájemné roli parlamentů, místních orgánů a občanské společnosti, mimo jiné z hlediska účasti, dohledu a odpovědnosti;
d)
účinné způsoby a nástroje spolupráce v souladu s osvědčenými postupy Výboru pro rozvojovou pomoc OECD, včetně používání inovativních nástrojů, jako je kombinování grantů a půjček a dalších mechanismů sdílení rizik ve vybraných odvětvích a zemích a zapojení soukromého sektoru, s řádným přihlédnutím k otázkám udržitelnosti dluhu a počtu uvedených mechanismů, a požadavek systematického posuzování dopadu v souladu s cíli tohoto nařízení, zejména s cílem snižování chudoby, jakož i specifické mechanismy rozpočtové podpory, jako jsou např. dohody o budování státu. Všechny programy, zásahy a způsoby a nástroje spolupráce je nutno přizpůsobovat konkrétním okolnostem v jednotlivých partnerských zemích nebo regionech se zaměřením na přístupy založené na programech, na poskytování předvídatelného financování pomoci, na využití soukromých zdrojů, včetně zdrojů z místního soukromého sektoru, na všeobecný a nediskriminační přístup k základním službám a na vývoj a používání systémů jednotlivých zemí;
e)
využití domácích příjmů a posílení daňové politiky partnerských zemí s cílem snížit chudobu a závislost na pomoci;
f)
lepší dopad politik a programování prostřednictvím koordinace, souladu a harmonizace mezi dárci, aby se vytvořila součinnost, omezilo se překrývání a zdvojování, zlepšila se doplňkovost a podpořily se iniciativy více dárců, a prostřednictvím koordinace v partnerských zemích a regionech za použití dohodnutých směrů a zásad osvědčených postupů v oblasti koordinace a účinnosti pomoci;
g)
přístupy k rozvoji založené na výsledcích, i za pomoci transparentních rámců pro výsledky specifických pro jednotlivé země, popřípadě včetně mezinárodně dohodnutých cílových hodnot a porovnatelných a sčitatelných ukazatelů, například ukazatelů týkajících se rozvojových cílů tisíciletí, aby bylo možné posuzovat a oznamovat výsledky, včetně výstupů, výsledků a dopadu rozvojové pomoci.
6. Unie podle potřeby podporuje realizaci dvoustranné, regionální a mnohostranné spolupráce a dialogu, rozvojový rozměr smluv o partnerství a třístrannou spolupráci. Unie podporuje spolupráci mezi jižními zeměmi navzájem.
7. Ve svých činnostech spojených s rozvojovou spoluprací Unie podle potřeby vychází ze zkušeností, které členské státy získaly při reformách a transformaci, a ze získaných poznatků a tyto zkušenosti a poznatky sdílí.
8. Unie usiluje o pravidelnou výměnu informací s aktéry partnerství v souladu s článkem 4 dohody o partnerství AKT-EU.
HLAVA II
PROGRAMOVÁNÍ A PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ
Článek 3
Obecný rámec pro přidělování finančních prostředků
1. Komise rozhodne o víceletých orientačních přídělech pro každou zemi a každý region AKT a pro spolupráci v rámci AKT na základě kritérií stanovených v článcích 3, 9 a 12c přílohy IV dohody o partnerství AKT-EU, a to v mezích finančních limitů stanovených v článku 2 vnitřní dohody.
2. Při rozhodování o víceletých vnitrostátních orientačních přídělech je prosazován přístup založený na diferenciaci mezi partnerskými zeměmi, aby jim byla poskytována konkrétní, na míru uzpůsobená spolupráce, která vychází z jejich:
a)
potřeb;
b)
schopnosti vytvářet finanční zdroje a mít k nim přístup a na jejich schopnosti využít pomoc;
c)
závazků a jejich plnění a
d)
potenciálního dopadu pomoci Unie.
Nejpotřebnější země, zejména nejméně rozvinuté země, země s nízkými příjmy a země v krizi, po skončení krize a nestabilní a zranitelné země mají při přidělování zdrojů přednost.
Unie svou pomoc přizpůsobí prostřednictvím dynamických opatření pro konkrétní země zaměřených na výsledky podle čl. 7 odst. 2 v souladu se situací dané země a s její angažovaností a pokrokem, pokud jde o otázky, jako je řádná správa věcí veřejných, lidská práva, demokracie, právní stát a schopnost dané země provádět reformy a uspokojovat požadavky a potřeby svých obyvatel.
3. Výbor ERF uskuteční výměnu názorů ohledně způsobu stanovení víceletých orientačních přídělů podle odstavce 1.
Článek 4
Obecný rámec programování
1. Proces programování pomoci pro země a regiony AKT v rámci dohody o partnerství AKT-EU je veden v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článcích 1 až 14 přílohy IV uvedené dohody a v článcích 1 a 2 tohoto nařízení.
2. S výjimkou případů stanovených v odstavci 3 se programování provádí společně s dotyčnou partnerskou zemí nebo regionem a v rostoucí míře odpovídá strategii partnerské země nebo regionu pro snižování chudoby nebo obdobným strategiím.
V počáteční fázi programování a v jeho průběhu vedou Unie a její členské státy vzájemné konzultace, aby posílily soudržnost, doplňkovost a jednotnost svých činností v oblasti spolupráce. Tyto konzultace mohou vést ke společnému programování se členskými státy, které jsou na daném místě zastoupeny. Společné programování by mělo vycházet z komparativních výhod všech dárců Unie. Další členské státy jsou vyzvány k zapojení za účelem posílení společné vnější činnosti Unie.
Finanční operace EIB přispívají k naplňování obecných zásad Unie, a to zejména zásad vymezených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii, a cílů dohody o partnerství AKT-EU, jako je snižování chudoby prostřednictvím udržitelného růstu podporujícího začlenění a hospodářského, environmentálního a sociálního rozvoje. Při programování v rámci 11. ERF by EIB a Komise měly ve vhodných případech usilovat o co největší součinnost. V zájmu zvýšení soudržnosti vnější činnosti Unie je EIB v počáteční fázi konzultována ohledně záležitostí týkajících se jejích odborných znalostí a operací.
Konzultováni jsou rovněž další dárci a aktéři v oblasti rozvoje, včetně zástupců občanské společnosti a regionálních a místních orgánů.
3. Za okolností, jaké jsou uvedeny v čl. 3 odst. 3 a čl. 4 odst. 5 přílohy IV dohody o partnerství AKT-EU, může Komise zavést zvláštní ustanovení pro programování a provádění rozvojové pomoci spočívající v tom, že zdroje přidělené dotyčnému státu řídí sama, a to v souladu s příslušnými politikami Unie.
4. Unie v zásadě soustředí svou dvoustrannou pomoc nanejvýš do tří odvětví, na nichž se dohodne s partnerskými zeměmi.
Článek 5
Programové dokumenty
1. Strategické dokumenty jsou dokumenty, které Unie a partnerská země nebo region vypracovávají, aby poskytly soudržný rámec pro rozvojovou spolupráci v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami dohody o partnerství AKT-EU a v souladu s články 2, 8 a 12a přílohy IV této dohody.
Při přípravě a provádění strategických dokumentů se uplatňují zásady účinnosti pomoci: zásady vlastní odpovědnosti dotyčné země, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení se systémům přijímající země nebo regionu, transparentnosti, vzájemné odpovědnosti a zaměření na výsledky, jak stanoví článek 2 tohoto nařízení. Programové období musí být v zásadě souběžné se strategickými cykly partnerské země.
2. Strategický dokument není nutný, pokud s tím partnerská země nebo region souhlasí, v případě:
a)
zemí nebo regionů, které mají rozvojovou strategii ve formě rozvojového plánu nebo podobného rozvojového dokumentu schváleného Komisí jako základ pro příslušný víceletý orientační program při přijímání tohoto programu;
b)
zemí nebo regionů, pro které byl mezi Unií a členskými státy sjednán společný víceletý programový dokument;
c)
zemí nebo regionů, pro které již existuje společný rámcový dokument, jenž stanoví komplexní přístup Unie ke vztahům s partnerskou zemí nebo regionem, včetně rozvojové politiky Unie;
d)
regionů, které mají strategii společně sjednanou s Unií;
e)
zemí, kde má Unie v úmyslu uvést svou strategii do souladu s novým vnitrostátním cyklem, který začíná před 1. lednem 2017; v těchto případech bude víceletý orientační program pro přechodné období mezi rokem 2014 a začátkem nového vnitrostátního cyklu obsahovat opatření Unie pro tuto zemi.
3. Strategické dokumenty se nevyžadují v případě zemí nebo regionů přijímajících finanční prostředky Unie přidělené původně podle tohoto nařízení, jejichž výše pro období 2014-2020 nepřesahuje 50 milionů EUR. V těchto případech obsahují víceleté orientační programy strategii Unie pro tyto země nebo regiony.
Pokud možnosti uvedené v odstavcích 2 a 3 nejsou pro partnerskou zemi nebo region přijatelné, vypracuje se strategický dokument.
4. S výjimkou okolností uvedených v čl. 4 odst. 3 vycházejí víceleté orientační programy z dialogu s partnerskou zemí nebo regionem, jsou koncipovány na základě strategických nebo podobných dokumentů uvedených v tomto článku a budou předmětem dohody s dotyčnou zemí nebo regionem.
Pro účely tohoto nařízení lze společný víceletý programový dokument uvedený v odst. 2 písm. b) tohoto článku se souhlasem dotyčné země nebo regionu považovat za víceletý orientační program, pokud je dotyčný programový dokument v souladu se zásadami a podmínkami stanovenými v tomto odstavci, včetně orientačního přídělu finančních prostředků, a v souladu s postupem uvedeným v článku 14.
5. Víceleté orientační programy stanoví zvolená prioritní odvětví pro financování z prostředků Unie, specifické cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti. Vysvětlují rovněž, jak navrhované programy přispějí k celkové strategii pro danou zemi uvedené v tomto článku a jak napomohou k realizaci Agendy pro změnu.
V souladu se zásadami účinnosti pomoci nesmí strategie pro spolupráci v rámci skupiny států AKT vést k roztříštěnosti a musí zajistit doplňkovost s programy pro danou zemi a region a přinášet ve vztahu k těmto programům skutečnou přidanou hodnotu.
6. Vedle programových dokumentů pro jednotlivé země a regiony Komise společně se státy AKT prostřednictvím sekretariátu států AKT připraví strategický dokument pro spolupráci v rámci skupiny států AKT a související víceletý orientační program, a to v souladu se zásadami stanovenými v článcích 12 až 14 přílohy IV dohody o partnerství AKT-EU.
7. Zvláštní ustanovení uvedená v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení mohou mít podobu zvláštních programů podpory a zohledňovat zvláštní okolnosti uvedené v čl. 6 odst. 1.
Článek 6
Programování pro země a regiony v krizi, po krizi nebo v nestabilní situaci
1. Při přípravě programových dokumentů pro země a regiony v krizi, po krizi nebo v nestabilní situaci nebo pro země a regiony, jež často zasahují přírodní katastrofy, je třeba náležitě zohlednit zranitelnost, zvláštní potřeby a okolnosti dotyčného obyvatelstva, zemí nebo regionů.
Unie je i nadále plně odhodlána provádět Novou dohodu o angažovanosti v nestabilních zemích a uplatňovat její zásady, a to i kladením důrazu na pět stanovených cílů v oblasti budování míru a státu, zajištěním místní odpovědnosti a zabezpečením těsného souladu s plány jednotlivých zemí vypracovanými v rámci provádění uvedené dohody.
Náležitá pozornost bude věnována předcházení konfliktům a jejich řešení, budování státu a míru, usmíření po ukončení konfliktu a opatřením na obnovu země tím, že zvláštní důraz bude kladen na inkluzivní a legitimní politiky, bezpečnost, spravedlnost, ekonomické základy a budování kapacit pro odpovědné a spravedlivé poskytování služeb. Zvláštní pozornost bude věnována úloze žen a aspektům týkajícím se dětí v rámci uvedených procesů.
V případech, kdy jsou partnerské země nebo regiony přímo účastny krize, situace po krizi nebo nestabilní situace nebo kdy jsou těmito situacemi postiženy, se klade zvláštní důraz na zlepšení koordinace okamžité pomoci, obnovy a rozvoje mezi všemi příslušnými aktéry, a to i v případě politických iniciativ, aby byla těmto zemím poskytnuta pomoc při přechodu z mimořádné situace do fáze rozvoje. U nestabilních zemí a regionů nebo zemí a regionů, jež pravidelně zasahují přírodní katastrofy, obsahují programy ustanovení, která se týkají připravenosti na katastrofy, předcházení jejich vzniku a zvládání jejich důsledků, a řeší problém zranitelnosti v mimořádných situacích a posilují odolnost obyvatel.
2. V případě zemí nebo regionů, které se nacházejí v krizi, v situaci po krizi nebo v nestabilní situaci, lze vypracovat ad hoc přezkum strategie spolupráce pro dotyčnou zemi nebo region. Takovýto přezkum může navrhnout konkrétní přizpůsobenou strategii, která zajistí přechod k dlouhodobé spolupráci a rozvoji a podpoří lepší koordinaci a přechod od nástrojů humanitární pomoci k nástrojům rozvojové politiky.
Článek 7
Schvalování a změny programových dokumentů
1. Programové dokumenty včetně orientačních přídělů jsou schvalovány Komisí v souladu s postupem stanoveným v článku 14.
Ve stejné době, kdy jsou programové dokumenty předány Výboru ERF, je Komise předá pro informaci také Smíšenému parlamentnímu shromáždění, přičemž plně dodrží rozhodovací postup podle hlavy IV tohoto nařízení.
Programové dokumenty následně potvrdí dotyčný stát nebo region AKT, jak je stanoveno v příloze IV dohody o partnerství AKT-EU. Země nebo regiony bez podepsaného programového dokumentu zůstávají způsobilé pro financování za podmínek stanovených v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Strategické dokumenty a víceleté orientační programy, včetně orientačních přídělů, lze upravovat s ohledem na přezkumy uvedené v článcích 5, 11 a 14 přílohy IV dohody o partnerství AKT-EU.
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 4 a čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení a na základě předchozích ERF a dalších zkušeností nabytých v souvislosti s pobídkami, včetně získaných poznatků, je možno orientační příděly pro jednotlivé země doplnit mimo jiné prostřednictvím mechanismu založeného na výsledcích. V této souvislosti a při vědomí skutečnosti, že nestabilním a zranitelným státům je nutno poskytnout zvláštní zacházení s cílem zajistit řádné zohlednění jejich specifických potřeb, je třeba dát k dispozici zdroje, pokud možno až do výše pobídkové tranše v oblasti správy věcí veřejných podle 10. ERF, s cílem poskytnout pobídky k reformám zaměřeným na výsledky v souladu s Agendou pro změnu a k plnění závazků stanovených v dohodě o partnerství AKT-EU. Výbor ERF uskuteční v souladu s čl. 14 odst. 2 výměnu názorů ohledně mechanismu založeného na výsledcích.
3. Postup stanovený v článku 14 se vztahuje také na podstatné změny s výrazným dopadem na strategii, její programové dokumenty nebo její programovatelný příděl finančních prostředků. Dotyčný stát nebo region AKT popřípadě následně potvrdí odpovídající dodatek k programovým dokumentům.
4. V řádně odůvodněných zvláště naléhavých případech, jako jsou krize nebo bezprostřední ohrožení demokracie, právního státu nebo základních svobod, včetně případů uvedených v čl. 6 odst. 2, může být ke změně programových dokumentů uvedených v článku 5 použit postup uvedený v čl. 14 odst. 4.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 8
Obecný rámec provádění
Provádění pomoci poskytované zemím a regionům AKT a řízené Komisí a EIB v rámci dohody o partnerství AKT-EU se uskutečňuje v souladu s finančním nařízením uvedeným v čl. 10 odst. 2 vnitřní dohody (dále jen „finanční nařízení pro ERF“).
Článek 9
Přijímání akčních programů, individuálních opatření a zvláštních opatření
1. Komise přijme roční akční programy vycházející z orientačních programových dokumentů uvedených v článku 5.
V případě opakovaných akcí může Komise přijmout také víceleté akční programy až na tříleté období.
V nezbytných a řádně odůvodněných případech lze přijmout určitou akci jako individuální opatření před nebo po přijetí ročních nebo víceletých akčních programů.
2. Akční programy a individuální opatření připravuje Komise s partnerskou zemí nebo regionem, přičemž do příprav zapojí členské státy, které jsou zastoupeny na místě, a koordinuje je případně s ostatními dárci, zejména v případech společného programování, a s EIB. Členské státy, které na místě nejsou zastoupeny, jsou o činnostech probíhajících na místní úrovni informovány.
Akční programy obsahují konkrétní popis jednotlivých zamýšlených operací. Tento popis upřesňuje sledované cíle, očekávané výsledky a hlavní činnosti.
V popisu jsou stanoveny očekávané výsledky z hlediska výstupů, výsledků a dopadů spolu s kvantifikovanými či kvalitativně vymezenými cíli spolu s vysvětlením jejich vzájemných vazeb, jakož i jejich vazeb s cíli vytyčenými ve víceletém orientačním programu. Pro výstupy a v zásadě i pro výsledky se stanoví konkrétní, měřitelné a realistické ukazatele spolu s výchozími úrovněmi a časově vázanými referenčními hodnotami, a to v co největším souladu s výstupy a referenčními hodnotami partnerské země či regionu. V případě potřeby se provede analýza nákladů a přínosů.
V popisu jsou uvedena rizika, případně spolu s návrhy na jejich zmírnění, analýza konkrétních odvětvových souvislostí a hlavní zúčastněné subjekty, způsoby provádění, rozpočet a orientační harmonogram a v případě rozpočtové podpory kritéria vyplácení, včetně případných proměnlivých splátek. Jsou v něm vymezena rovněž veškerá související podpůrná opatření a ujednání o monitorování, auditu a hodnocení.
V příslušných případech vyznačí popis doplňkovost se stávajícími či plánovanými činnostmi EIB v partnerské zemi či regionu.
3. V případech uvedených v čl. 4 odst. 3 a v případě neočekávaných a řádně odůvodněných potřeb či výjimečných okolností může Komise přijmout zvláštní opatření, včetně opatření s cílem usnadnit přechod od pomoci při mimořádných událostech k operacím zaměřeným na dlouhodobý rozvoj nebo opatření s cílem zajistit lepší připravenost obyvatelstva na zvládání opakujících se krizí.
4. Akční programy a individuální opatření uvedené v odstavci 1, pro které finanční pomoc Unie přesáhne 5 milionů EUR, a zvláštní opatření, pro něž finanční pomoc Unie přesáhne 10 milionů EUR, přijímá Komise v souladu s postupem uvedeným v článku 14 tohoto nařízení. Tento postup se nevyžaduje u akčních programů a opatření, jejichž hodnota je nižší než výše uvedené hodnoty, a dále u nepodstatných změn. Nepodstatnými změnami se rozumí technické úpravy jako prodloužení prováděcího období, přerozdělování prostředků v rámci rozpočtového výhledu nebo zvýšení či snížení velikosti rozpočtu o méně než 20 % původního rozpočtu, které však nepřekračuje částku 10 milionů EUR, pokud tyto změny nemají podstatný vliv na cíle původního akčního programu nebo opatření. V takovém případě akční programy a opatření a jejich nepodstatné změny přijímá Komise, která o nich informuje Výbor ERF ve lhůtě jednoho měsíce od jejich přijetí.
Každý členský stát může požádat o vyjmutí projektu či programu z akčního programu předloženého Výboru ERF v souladu s postupem stanoveným v článku 14 tohoto nařízení. Pokud tuto žádost podporuje blokační menšina členských států stanovená v čl. 8 odst. 3 ve spojení s čl. 8 odst. 2 vnitřní dohody, přijme Komise roční akční program bez dotyčného projektu nebo programu. S výjimkou případů, kdy Komise v souladu s názory členských států ve Výboru ERF nehodlá pokračovat ve vyňatém projektu nebo programu, se tento projekt nebo program později znovu předloží Výboru ERF mimo rámec akčního programu ve formě individuálního opatření, které poté přijme Komise v souladu s postupem stanoveným v článku 14 tohoto nařízení.
V řádně odůvodněných a naléhavých případech, jako jsou krize, přírodní nebo člověkem způsobené katastrofy či bezprostřední ohrožení demokracie, právního státu, lidských práv nebo základních svobod, může Komise v souladu s postupem uvedeným v čl. 14 odst. 4 tohoto nařízení přijmout individuální nebo zvláštní opatření nebo pozměňovací návrhy stávajících akčních programů a opatření.
5. Komise přijímá zvláštní akční programy pro podpůrné výdaje uvedené v článku 6 vnitřní dohody v souladu s postupem stanoveným v článku 14 tohoto nařízení. Všechny změny v akčních programech pro podpůrné výdaje jsou přijímány v souladu s týmž postupem.
6. U projektů citlivých z hlediska životního prostředí, zejména pokud je pravděpodobné, že budou mít značné nepříznivé environmentální nebo sociální dopady citlivé, různorodé či bezprecedentní povahy, se na úrovni projektu provede vhodné prověření z hlediska životního prostředí, a to i z hlediska dopadů na změnu klimatu a biologickou rozmanitost a souvisejících sociálních dopadů, a popřípadě se posoudí i vliv na životní prostředí (EIA). Toto prověření se řídí mezinárodně uznávanými postupy. Strategické posuzování vlivů na životní prostředí (SEA) se případně použije při provádění odvětvových programů. Zajistí se zapojení zúčastněných osob do hodnocení a posuzování vlivů na životní prostředí a přístup veřejnosti k výsledkům.
Článek 10
Dodatečné příspěvky členských států
1. Členské státy mohou z vlastního podnětu poskytnout Komisi nebo EIB dobrovolné příspěvky v souladu s čl. 1 odst. 9 vnitřní dohody, aby napomohly dosažení cílů dohody o partnerství AKT-EU mimo sdílené spolufinancování. Tyto příspěvky neovlivňují celkový příděl finančních prostředků v rámci 11. ERF. Nakládá se s nimi stejně jako s pravidelnými příspěvky členských států podle čl. 1 odst. 2 vnitřní dohody s výjimkou článků 6 a 7 vnitřní dohody, pro něž mohou být v dvoustranné dohodě o příspěvcích stanovena zvláštní ustanovení.
2. Tyto prostředky jsou účelově vyčleněné pouze v řádně odůvodněných případech, například v reakci na výjimečné okolnosti uvedené v čl. 4 odst. 3. V tomto případě se s dobrovolnými příspěvky svěřenými Komisi nakládá jako s účelově vázaným příjmem v souladu s finančním nařízením pro ERF.
3. Dodatečné finanční prostředky se začleňují do programování a přezkumu a do ročních akčních programů, individuálních a zvláštních opatření podle tohoto nařízení a zohledňují vlastní odpovědnost partnerské země nebo regionu.
4. Veškeré z toho vyplývající změny akčních programů, individuálních a zvláštních opatření přijímá Komise v souladu s článkem 9.
5. Členské státy, které svěří Komisi nebo EIB dodatečné dobrovolné příspěvky, aby napomohly dosažení cílů dohody o partnerství AKT-EU, předem uvědomí o těchto příspěvcích Radu, Výbor ERF a Výbor pro investiční facilitu.
Článek 11
Daně, cla a poplatky
Na pomoc Unie se nevztahují zvláštní daně, cla ani poplatky a poskytnutí této pomoci nevede k jejich výběru.
Aniž je dotčen článek 31 přílohy IV dohody o partnerství AKT-EU, mohou být takové daně, cla a poplatky způsobilé podle podmínek stanovených ve finančním nařízení pro ERF.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, aby zajistila, že při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení jsou chráněny finanční zájmy Unie uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem, prostřednictvím účinných kontrol a v případě zjištěných nesrovnalostí prostřednictvím znovuzískání neoprávněně vyplacených částek, nebo popřípadě prostřednictvím restituce těchto částek, a je-li to vhodné, použitím účinných, přiměřených a odrazujících správních a finančních sankcí.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět audit a ověřování u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie podle tohoto nařízení, nebo v případě mezinárodních organizací pravomoc provádět ověřování v souladu s dohodami, které s těmito organizacemi byly uzavřeny, a to na základě dokumentů a inspekcí na místě.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (14), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci či jiné nezákonné činnosti poškozující finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, dohody o grantech a rozhodnutí o přidělení grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů, kontrol a inspekcí na místě v souladu s jejich pravomocemi.
Článek 13
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení stanoví článek 20 přílohy IV dohody o partnerství AKT-EU.
HLAVA IV
ROZHODOVACÍ POSTUPY
Článek 14
Povinnosti Výboru ERF
1. Výbor ERF zřízený článkem 8 vnitřní dohody zaujímá stanoviska v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 3 a 4 tohoto článku.
Jednání Výboru ERF, na nichž jsou projednávány otázky týkající se EIB, se účastní pozorovatel z EIB.
2. Úkoly Výboru ERF zahrnují povinnosti stanovené v hlavách II a III tohoto nařízení:
a)
programování pomoci Unie v rámci 11. ERF a přezkumy programování, zejména se zaměřením na celostátní a regionální strategie a strategie spolupráce uvnitř skupiny států AKT, a
b)
sledování provádění pomoci Unie a hodnocení této pomoci, zahrnující mimo jiné dopad pomoci na snižování chudoby, odvětvové aspekty, průřezová témata, fungování koordinace s členskými státy a jinými dárci na místní úrovni a pokrok, pokud jde o zásady účinnosti pomoci uvedené v článku 2.
V případě programů rozpočtové podpory, k nimž Výbor ERF vyjádřil kladné stanovisko, ale které jsou během provádění pozastaveny, Komise předem informuje výbor o pozastavení a následném rozhodnutí o obnovení plateb.
Každý členský stát může Komisi kdykoli vyzvat, aby Výboru ERF poskytla informace a uspořádala výměnu názorů o otázkách týkajících se úkolů popsaných v tomto odstavci. Na základě této výměny názorů mohou členské státy vydat doporučení, jež Komise vezme v úvahu.
3. Pokud je Výbor ERF vyzván, aby zaujal stanovisko, předloží zástupce Komise Výboru ERF návrh opatření, která mají být přijata, ve lhůtách stanovených v rozhodnutí Rady o jednacím řádu Výboru ERF uvedeném v čl. 8 odst. 5 vnitřní dohody. Výbor ERF zaujme stanovisko ve lhůtě, kterou může předseda stanovit s ohledem na naléhavost věci, tato lhůta však nepřesáhne 30 dní. EIB se účastní výměny názorů. Stanovisko se přijímá kvalifikovanou většinou uvedenou v čl. 8 odst. 3 vnitřní dohody, přičemž hlasům členských států je přidělena váha způsobem stanoveným v čl. 8 odst. 2 vnitřní dohody.
Po zaujetí stanoviska Výboru ERF přijme Komise opatření, která jsou okamžitě použitelná.
Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem Výboru ERF, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě Komise odloží použitelnost opatření o dobu nepřesahující v zásadě 30 dní ode dne jejího sdělení, která však může být za výjimečných okolností prodloužena až o 30 dní. Během tohoto období může Rada stejnou kvalifikovanou většinou jako Výbor ERF přijmout jiné rozhodnutí.
4. V řádně odůvodněných a naléhavých případech podle čl. 7 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 přijme Komise opatření, která jsou okamžitě použitelná, aniž by byla předtím předložena Výboru ERF, a zůstávají v platnosti po dobu trvání přijatého nebo změněného dokumentu, akčního programu nebo opatření.
Předseda předloží opatření nejpozději 14 dní po jeho přijetí Výboru ERF k vyjádření stanoviska.
Pokud Výbor ERF zaujme záporné stanovisko v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, Komise opatření přijatá v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce okamžitě zruší.
Článek 15
Africký mírový projekt
Finanční prostředky na Africký mírový projekt se vyčleňují v rámci orientačních programů pro spolupráci uvnitř skupiny států AKT. Tyto finanční prostředky mohou být doplněny regionálními orientačními programy. Použijí se tyto zvláštní postupy:
a)
na žádost Africké unie, potvrzenou Výborem velvyslanců AKT, připraví Komise víceleté akční programy, které podrobněji stanoví sledované cíle, rozsah a povahu možných zásahů a prováděcí opatření; dohodnutý formát pro podávání zpráv se upřesní na úrovni jednotlivých zásahů. Příloha akčního programu popisuje zvláštní rozhodovací postupy pro každý možný druh zásahu s ohledem na jeho povahu, rozsah a naléhavost;
b)
tento akční program, včetně přílohy uvedené v písmenu a), a veškeré jeho změny jsou projednány v příslušných přípravných pracovních skupinách Rady a v Politickém a bezpečnostním výboru a schváleny Výborem stálých zástupců kvalifikovanou většinou stanovenou v čl. 8 odst. 3 vnitřní dohody a poté přijaty Komisí;
c)
akční program, s výjimkou přílohy uvedené v písmenu a), je základem pro finanční dohodu, která se uzavírá mezi Komisí a Africkou unií;
d)
každý zásah, který má být podle dohody o financování proveden, podléhá předchozímu schválení Politickým a bezpečnostním výborem; příslušné přípravné pracovní skupiny Rady jsou informovány nebo, alespoň pokud mají být financovány nové operace na podporu míru, konzultovány včas před předložením zásahů Politickému a bezpečnostnímu výboru v souladu se zvláštními rozhodovacími postupy podle písmene a), aby se zajistilo, že vedle vojenského a bezpečnostního rozměru budou zohledněny rovněž aspekty plánovaných opatření týkající se rozvoje a financování. Aniž je dotčeno financování operací na podporu míru, zvláštní pozornost je přitom věnována činnostem uznávaným jako oficiální rozvojová pomoc;
e)
Komise každoročně a na žádost Rady nebo Výboru ERF připraví pro informaci Rady a Výboru ERF zprávu o činnosti týkající se použití finančních prostředků, v níž rozliší závazky a platby v souvislosti s oficiální a jinou rozvojovou pomocí.
Na konci prvního víceletého akčního programu přezkoumají Unie a její členské státy výsledky a postupy Afrického mírového projektu a projednají možné varianty financování v budoucnosti. V této souvislosti a s cílem zajistit pro Africký mírový projekt pevnější základ povede Unie a její členské státy diskuse zabývající se otázkou finančních prostředků pro operace na podporu míru, včetně operací financovaných z ERF, a otázkou udržitelné podpory ze strany Unie pro operace na podporu míru vedené africkými státy v období po roce 2020. Kromě toho Komise nejpozději v roce 2018 provede hodnocení projektu.
Článek 16
Výbor pro investiční facilitu
1. Výbor pro investiční facilitu zřízený pod záštitou EIB článkem 9 vnitřní dohody se skládá ze zástupců vlád členských států a zástupce Komise. K účasti jsou přizváni pozorovatel z generálního sekretariátu Rady a pozorovatel z Evropské služby pro vnější činnost. Každý členský stát, stejně jako Komise, jmenuje jednoho zástupce a určí jednoho náhradníka. S cílem zajistit kontinuitu práce výboru volí členové Výboru pro investiční facilitu ze svých řad předsedu tohoto výboru na období dvou let. EIB zajišťuje sekretariát výboru a podpůrné služby. Oprávněni hlasovat jsou pouze členové Výboru pro investiční facilitu jmenovaní členskými státy nebo jejich náhradníci.
Rada přijme jednomyslně jednací řád Výboru pro investiční facilitu na základě návrhu vypracovaného EIB po konzultaci s Komisí.
Výbor pro investiční facilitu rozhoduje kvalifikovanou většinou. Hlasům je přidělena váha způsobem stanoveným v článku 8 vnitřní dohody.
Výbor pro investiční facilitu se schází nejméně čtyřikrát ročně. Další zasedání mohou být svolána na žádost EIB nebo členů výboru v souladu s jeho jednacím řádem. Výbor pro investiční facilitu může navíc zaujmout stanovisko písemným postupem v souladu se svým jednacím řádem.
2. Výbor pro investiční facilitu schvaluje:
a)
operační pokyny pro provádění investiční facility;
b)
investiční strategie a plány činnosti investiční facility včetně ukazatelů výkonnosti, a to na základě cílů dohody o partnerství AKT-EU a obecných zásad rozvojové politiky Unie;
c)
výroční zprávy investiční facility;
d)
veškeré dokumenty týkající se obecné politiky investiční facility, včetně hodnotících zpráv.
3. Výbor pro investiční facilitu zaujímá stanoviska:
a)
k návrhům na poskytnutí úrokového příspěvku podle čl. 2 odst. 7 a čl. 4 odst. 2 písm. b) přílohy II dohody o partnerství AKT-EU. V těchto případech zaujme Výbor pro investiční facilitu rovněž stanovisko k použití tohoto úrokového příspěvku;
b)
k návrhům na investice prostřednictvím investiční facility do jakéhokoli projektu, k němuž Komise zaujala záporné stanovisko;
c)
k jiným návrhům týkajícím se investiční facility na základě obecných zásad stanovených v operačních pokynech pro investiční facilitu;
d)
k návrhům týkajícím se vytvoření rámce EIB pro měření výsledků v míře, v jaké lze tento rámec použít na operace podle dohody o partnerství AKT-EU.
S cílem urychlit schvalovací postup pro malé operace může Výbor pro investiční facilitu zaujmout kladné stanovisko k návrhům EIB na celkový příděl (úrokové příspěvky, technická pomoc) nebo celkový souhlas (poskytování půjček, vlastní kapitál), které EIB následně, bez dalšího stanoviska Výboru pro investiční facilitu nebo Komise, přidělí jednotlivým projektům podle kritérií stanovených v rámci celkového přídělu/schválení, včetně maximální výše dílčího přídělu úrokového příspěvku pro jednotlivé projekty.
Kromě toho mohou řídící orgány EIB čas od času požádat Výbor pro investiční facilitu, aby zaujal stanovisko ke všem návrhům financování nebo k určitým kategoriím návrhů financování.
4. EIB odpovídá za to, že Výboru pro investiční facilitu jsou včas předloženy veškeré záležitosti, jež vyžadují jeho schválení nebo stanovisko podle odstavců 2 a 3. Každý návrh, který je Výboru pro investiční facilitu předložen za účelem vyjádření stanoviska, musí splňovat příslušná kritéria a zásady stanovené v operačních pokynech pro investiční facilitu.
5. EIB úzce spolupracuje s Komisí a případně koordinuje svou činnost s dalšími dárci. EIB zejména:
a)
připravuje nebo reviduje společně s Komisí operační pokyny pro provádění investiční facility uvedené v odst. 2 písm. a). EIB odpovídá za dodržování pokynů a zajišťuje, aby projekty, které podporuje, splňovaly mezinárodní sociální a environmentální normy a byly v souladu s cíli dohody o partnerství AKT-EU, s obecnými zásadami rozvojové politiky Unie a s příslušnými strategiemi spolupráce s danou zemí nebo regionem;
b)
žádá Komisi o stanovisko při přípravě investičních strategií, plánů činnosti a dokumentů týkajících se obecné politiky;
c)
informuje Komisi o projektech, které spravuje, v souladu s čl. 18 odst. 1. EIB žádá Komisi ve fázi posuzování projektů o stanovisko ke shodě projektů s příslušnou strategií spolupráce s určitou zemí či regionem nebo případně s obecnými cíli investiční facility;
d)
s výjimkou úrokových příspěvků spadajících pod celkový příděl podle odst. 3 písm. a) žádá ve fázi posuzování projektů Komisi o souhlas s jakýmkoli návrhem na úrokový příspěvek předloženým Výboru pro investiční facilitu, pokud jde o jeho soulad s čl. 2 odst. 7 a čl. 4 odst. 2 přílohy II dohody o partnerství AKT-EU a s kritérii stanovenými v operačních pokynech pro investiční facilitu.
Pokud Komise do tří týdnů od předložení návrhu neoznámí záporné stanovisko k návrhu, má se za to, že k návrhu zaujala kladné stanovisko nebo že s návrhem souhlasí. Pokud jde o stanoviska k projektům finančního nebo veřejného sektoru a o souhlas s úrokovými příspěvky, může Komise požádat, aby jí byl konečný návrh projektu předložen k vyjádření stanoviska nebo ke schválení dva týdny předtím, než je zaslán Výboru pro investiční facilitu.
6. EIB nepřikročí k žádnému opatření podle odst. 3 písm. a), b) nebo c), pokud Výbor pro investiční facilitu nezaujme kladné stanovisko.
Pokud Výbor pro investiční facilitu zaujme kladné stanovisko, rozhodne EIB o návrhu v souladu s vlastními postupy. Zejména může rozhodnout, že návrh nebude uskutečněn. EIB pravidelně informuje Výbor pro investiční facilitu a Komisi o případech, kdy se rozhodla návrhy neuskutečnit.
O půjčkách z vlastních zdrojů a o investicích v rámci investiční facility, pro které není vyžadováno stanovisko Výboru pro investiční facilitu, rozhoduje EIB v souladu s vlastními postupy a v případě investiční facility v souladu s operačními pokyny pro investiční facilitu a investičními strategiemi schválenými Výborem pro investiční facilitu.
Bez ohledu na záporné stanovisko Výboru pro investiční facilitu k návrhu na poskytnutí úrokového příspěvku může EIB poskytnout danou půjčku bez přiznání úrokového příspěvku. EIB pravidelně informuje Výbor pro investiční facilitu a Komisi o každém případě, kdy se rozhodne takto postupovat.
EIB může za podmínek stanovených v operačních pokynech pro investiční facilitu a za podmínky, že základní účel půjčky nebo investice v rámci investiční facility zůstane nezměněn, rozhodnout o změně podmínek půjčky nebo investice v rámci investiční facility, k níž Výbor pro investiční facilitu zaujal kladné stanovisko podle odstavce 3, nebo každé půjčky, k níž Výbor pro investiční facilitu zaujal kladné stanovisko, pokud jde o úrokové příspěvky. EIB může zejména rozhodnout o zvýšení objemu půjčky nebo investice v rámci investiční facility až o 20 %.
Toto zvýšení může mít u projektů s úrokovými příspěvky podle čl. 2 odst. 7 přílohy II dohody o partnerství AKT-EU za následek poměrný nárůst úrokového příspěvku. EIB pravidelně informuje Výbor pro investiční facilitu a Komisi o každém případě, kdy se rozhodne takto postupovat. U projektů spadajících pod čl. 2 odst. 7 přílohy II dohody o partnerství AKT-EU, u kterých bylo požádáno o zvýšení úrokového příspěvku, je Výbor pro investiční facilitu požádán o stanovisko předtím, než EIB učiní další kroky.
7. EIB spravuje investice prostřednictvím investiční facility a veškeré prostředky držené na účet investiční facility v souladu s cíli dohody o partnerství AKT-EU. Může se zejména podílet na činnosti řídících a dozorčích orgánů právnických osob, v nichž investiční facilita investuje, a může v souladu s operačními pokyny pro investiční facilitu uzavírat vyrovnání, udílet absolutorium a měnit práva, která má na účet investiční facility.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 17
Účast třetí země nebo regionu
Za účelem zajištění soudržnosti a účinnosti pomoci Unie může Komise rozhodnout, že rozvojové země, které nepatří mezi státy AKT, a subjekty pro regionální integraci s účastí států AKT, které podporují regionální spolupráci a integraci a jsou způsobilé pro pomoc Unie podle jiných finančních nástrojů Unie pro vnější činnost, a pokud je příslušný projekt nebo program regionální nebo přeshraniční povahy v souladu s článkem 6 přílohy IV dohody o partnerství AKT-EU, jsou způsobilé k financování podle čl. 1 odst. 2 písm. a) bodu i) vnitřní dohody. Zámořské země a území způsobilé pro pomoc Unie podle rozhodnutí 2013/755/EU a nejvzdálenější regiony Unie se mohou také účastnit projektů nebo programů regionální spolupráce, přičemž finančními prostředky umožňující účast těchto území nebo nejvzdálenějších regionů se doplňují finanční prostředky podle čl. 1 odst. 2 písm. a) bodu i) vnitřní dohody. Měl by být zohledněn cíl posílené spolupráce mezi členskými státy, nejvzdálenějšími regiony Unie, zámořskými zeměmi a územími a státy AKT a popřípadě by měly být zřízeny koordinační mechanismy. Ustanovení týkající se tohoto financování a typů financování uvedených v nařízení Rady (EU) 2015/323 (15) je možné zahrnout do strategických dokumentů a víceletých orientačních programů a do akčních programů a opatření uvedených v článku 9 tohoto nařízení.
Článek 18
Sledování a hodnocení pomoci z ERF a podávání zpráv o ní
1. Komise a EIB pravidelně monitorují své akce a financovaná opatření a přezkoumávají pokrok v dosahování očekávaných výsledků. Komise vyhodnotí také dopad a účinnost svých odvětvových politik a akcí a účinnost programování, případně prostřednictvím nezávislých externích hodnocení. Návrhy Rady na nezávislá externí hodnocení se náležitě zohlední. Hodnocení by měla vycházet ze zásad osvědčených postupů stanovených Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, aby se Komise přesvědčila, zda jsou plněny konkrétní cíle s přihlédnutím k rovnosti pohlaví, a aby v zájmu zlepšení budoucích operací zformulovala doporučení a poskytla podklady s cílem usnadnit učení. Tato hodnocení se provádí na základě předem vymezených, jasných a transparentních ukazatelů, které jsou případně vypracovány pro konkrétní zemi a jsou měřitelné.
EIB prostřednictvím postupů stanovených v operačních pokynech pro investiční facilitu pravidelně informuje Komisi a členské státy o provádění projektů financovaných ze zdrojů 11. ERF, které spravuje.
2. Komise své hodnotící zprávy společně s reakcí svých útvarů na hlavní doporučení zasílá pro informaci členským státům prostřednictvím Výboru ERF a EIB. Veškerá hodnocení, včetně doporučení a následných opatření, je možno na žádost členského státu projednat ve Výboru ERF. V takových případech Komise podá o rok později Výboru ERF zprávu o provádění dohodnutých následných opatření. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování zdrojů.
3. Do fáze hodnocení pomoci Unie poskytované na základě tohoto nařízení zapojí Komise ve vhodné míře příslušné zúčastněné subjekty a může případně usilovat o provádění společných hodnocení s členskými státy, ostatními dárci a partnery v rámci rozvojové spolupráce.
4. Komise přezkoumává pokrok dosažený při provádění 11. ERF, včetně víceletých orientačních programů, a počínaje rokem 2016 každoročně předkládá Radě zprávu o provádění. Zpráva obsahuje analýzu hlavních výstupů a výsledků, a pokud možno i podíl finanční pomoci Unie na dopadech. Za tímto účelem se vytvoří rámec pro výsledky. Zpráva Komise se zasílá rovněž Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
5. Výroční zpráva obsahuje rovněž informace za předchozí rok týkající se financovaných opatření, výsledků monitorování a hodnocení, zapojení příslušných partnerů v rámci rozvojové spolupráce a provádění závazků a prostředků na platby v členění podle jednotlivých zemí, regionů a oblastí spolupráce. Obsahuje rovněž kvalitativní analýzu původně předpokládaných a dosažených výsledků, založenou mimo jiné na údajích z monitorovacích systémů, a kroky navazující na získané poznatky.
6. Zpráva v maximální míře využívá konkrétní a měřitelné ukazatele týkající se úlohy pomoci při naplňování cílů dohody o partnerství AKT-EU. Zpráva odráží hlavní ponaučení a naplňování doporučení z hodnocení z předešlých let. Ve vhodných případech zpráva rovněž pokud možno posoudí dodržování zásad účinnosti pomoci, včetně zásad týkajících se inovativních finančních nástrojů.
7. Unie a její členské státy nejpozději do konce roku 2018 provedou přezkum výkonnosti, v jehož rámci prostřednictvím ukazatelů výstupů, výsledků a dopadu měřících účinnost využití zdrojů a účinnost ERF posoudí stupeň realizace závazků a plateb a výsledky a dopad poskytované pomoci. Uvedený přezkum se zaměří rovněž na přispění financovaných opatření k dosahování cílů dohody o partnerství AKT-EU a k plnění priorit Unie, jak jsou stanoveny v Agendě pro změnu. Přezkum se uskutečňuje na základě návrhu Komise.
8. EIB poskytuje Výboru pro finanční facilitu informace o pokroku dosaženém při naplňování cílů investiční facility. Podle článku 6b přílohy II dohody o partnerství AKT-EU se v polovině období a na konci doby trvání 11. ERF provede společný přezkum celkové výkonnosti investiční facility. Přezkum v polovině období provede nezávislý externí odborník ve spolupráci s EIB a tento přezkum je zpřístupněn Výboru pro investiční facilitu.
Článek 19
Výdaje na opatření v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti
Odhad celkových ročních výdajů na opatření v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti se provede na základě přijatých orientačních programových dokumentů. Finanční prostředky přidělené v rámci ERF jsou předmětem každoročního systému sledování založeného na metodice OECD („ukazatele z Ria“), aniž by bylo vyloučeno použití přesnějších metodik, jsou-li dostupné; tento systém je začleněn do stávající metodiky řízení výkonnosti programů EU, aby bylo možné vyčíslit výdaje vztahující se k opatřením v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti na úrovni akčních programů, individuálních a zvláštních opatření uvedených v článku 9 a zaznamenaných do hodnocení a výročních zpráv.
Článek 20
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. března 2015.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) 2015/322
tat-2 ta' Marzu 2015
dwar l-implimentazzjoni tal-11-il Fond Ewropew għall-Iżvilupp
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-Ftehim ta' Sħubija bejn il-membri tal-Grupp tal-Istati Afrikani, tal-Karibew u tal-Paċifiku, min-naħa, u l-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-oħra, kif l-aħħar emendat (1) (“Ftehim ta' Sħubija AKP-UE”),
Wara li kkunsidra l-Ftehim Intern bejn ir-Rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea, li jiltaqgħu fil-Kunsill, dwar il-finanzjament tal-għajnuna tal-Unjoni Ewropea skont il-qafas finanzjarju pluriennali għall-perjodu bejn l-2014 u l-2020, skont il-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE u dwar l-allokazzjoni tal-għajnuna finanzjarja għall-Pajjiżi u Territorji extra Ewropej li għalihom tapplika r-Raba' Parti tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (2) (“il-Ftehim Intern”), u b'mod partikolari l-Artikolu 10(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Bank Ewropew tal-Investiment,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni Nru 1/2013 tal-Kunsill tal-Ministri tal-AKP-UE (3) stabbilixxiet il-qafas finanzjarju pluriennali għall-kooperazzjoni mal-pajjiżi Afrikani, tal-Karibew u tal-Paċifiku (AKP) għall-perjodu mill-2014 sal-2020 billi daħħlet Anness Ic ġdid għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE.
(2)
Il-Ftehim Intern jiddefinixxi l-pakketti finanzjarji varji tal-11-il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp (“il-FEŻ”), l-iskema ta' kontribuzzjonijiet u l-kontribuzzjonijiet għall-11-il FEŻ, iwaqqaf il-Kumitat FEŻ u l-Kumitat tal-Faċilità ta' Investiment (“il-Kumitat FI”), u jiddetermina l-piż tal-vot u r-regola dwar maġġoranza kwalifikata fi ħdan dawk il-Kumitati.
(3)
Barra minn hekk, il-Ftehim Intern jistabbilixxi l-ammont aggregat ta' għajnuna tal-Unjoni lill-Grupp ta' Stati AKP (“l-Istati AKP”) (eskluża r-Repubblika tal-Afrika t'Isfel) u lill-Pajjiżi u t-Territorji Extra Ewropej (“l-OCTs”) għall-perjodu ta' seba' snin bejn l-2014 u l 2020 ta' EUR 30 506 miljun kontribwiti mill-Istati Membri. Minn dan l-ammont, EUR 29 089 miljun huma allokati lill-Istati AKP kif speċifikat fil-qafas finanzjarju pluriennali 2014 sa 2020 imsemmi fl-Anness Ic għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, EUR 364,5 miljun huma allokati lill-OCTs u EUR 1 052,5 miljun huma allokati lill-Kummissjoni għan-nefqa ta' sostenn marbuta mal-ipprogrammar u l-implimentazzjoni tal-FEŻ mill-Kummissjoni, li tal-anqas EUR 76,3 miljun minnhom għandhom jiġu allokati lill-Kummissjoni għall-miżuri biex jittejjeb l-impatt tal-programmi tal-FEŻ kif imsemmi fl-Artikolu 6(3) tal-Ftehim Intern tal-FEŻ.
(4)
L-allokazzjoni tal-11-il FEŻ lill-OCTs hija rregolata bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/755/UE (4) u bir-regoli ta' implimentazzjoni tagħha u kull aġġornament sussegwenti tagħhom.
(5)
Il-miżuri koperti minn, u eliġibbli għall-finanzjament skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1257/96 (5), għandhom ikunu finanzjati biss skont il-11-il FEŻ f'ċirkostanzi eċċezzjonali, fejn tali assistenza hija meħtieġa sabiex tkun żgurata l-kontinwità tal-kooperazzjoni minn kundizzjonijiet ta' kriżi għal dawk stabbli għall-iżvilupp u ma jistgħux ikunu ffinanzjati mill-baġit ġenerali tal-Unjoni.
(6)
Fil-11 ta' April 2006, il-Kunsill adotta l-prinċipju tal-finanzjament tal-Faċilità għall-Paċi fl-Afrika mill-FEŻ u qabel dwar modalitajiet u disinn futuri għall-Faċilità.
(7)
Il-pajjiżi AKP se jkunu eliġibbli wkoll għal assistenza mill-Unjoni minn programmi tematiċi provduti bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6), ir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), ir-Regolament (UE) Nru 230/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8) u r-Regolament (UE) Nru 235/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9). Dawk il-programmi għandhom iżidu l-valur tal-programmi finanzjati mill-11-il FEŻ, ikunu konsistenti magħhom u kumplimentari għalihom.
(8)
Kif imsemmi fil-premessa 8 tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), sabiex tkun promossa d-dimensjoni internazzjonali tal-edukazzjoni għolja, jistgħu isiru disponibbli fondi mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp f'konformità mal-proċeduri li jirregolawh, għal azzjonijiet ta' mobilità għall-skopijiet ta' tagħlim lejn jew minn pajjiżi li mhux tal-UE u għal djalogu ta' kooperazzjoni u ta' politika mal-awtoritajiet, istituzzjonijiet u organizzazzjonijiet minn dawk il-pajjiżi. Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru 1288/2013 ser japplikaw għall-użu ta' dawk il-fondi.
(9)
Il-kooperazzjoni reġjonali fost l-Istati AKP, l-OCTs u r-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni għandha tkun inkoraġġuta aktar. F'konformità mal-Artikolu 10(1) tal-Ftehim Intern, ir-Regolament ta' Implementazzjoni għandu jkun fih miżuri adatti sabiex jiġi permess it-tqabbil tal-finanzjament ta' krediti mill-11-il FEŻ u mill-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali biex jiġu ffinanzjati proġetti ta' kooperazzjoni bejn ir-reġjuni ultraperiferiċi tal-Unjoni u l-Istati AKP kif ukoll OCTs fil-Karibew, fl-Afrika tal-Punent u fl-Oċean Indjan, b'mod partikolari mekkaniżmi simplifikati għall-ġestjoni konġunta ta' proġetti bħal dawn.
(10)
Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tal-11-il FEŻ, huwa meħtieġ li tiġi stabbilita l-proċedura għall-ipprogrammar, l-eżami u l-approvazzjoni tal-għajnuna, u li jiġu stabbiliti regoli dettaljati għas-superviżjoni tal-użu tal-għajnuna.
(11)
Il-Kunsens Ewropew dwar l-Iżvilupp tat-22 ta' Diċembru 2005 u l-Konklużjonijiet tal-Kunsill tal-14 ta' Mejju 2012 biex “Inżidu l-impatt tal-politika tal-UE għall-iżvilupp: Aġenda għall-Bidla” għandha tipprovdi l-qafas ġenerali ta' politika sabiex tiggwida l-ipprogrammar u l-implimentazzjoni tal-11-il FEŻ, inklużi l-prinċipji miftehma internazzjonalment dwar l-effikaċja tal-għajnuna bħall-prinċipji stipulati fid-Dikjarazzjoni ta' Pariġi dwar l-Effikaċja tal-Għajnuna (2005), il-Kodiċi ta' Kondotta tal-UE dwar it-Tqassim tax-Xogħol fil-Politika dwar l-Iżvilupp (2007), il-Linji Gwida tal-UE għall-Aġenda ta' Accra għall-Azzjoni (2008), il-pożizzjoni komuni tal-UE, inkluż dwar il-Garanzija ta' Trasparenza tal-UE u aspetti oħra ta' trasparenza u responsabbiltà, għar-raba' Forum ta' Livell Għoli dwar l-Effikaċja tal-Għajnuna f'Busan, li rriżulta, fost oħrajn, fid-dokument tal-Eżitu ta' Busan (2011), il-Pjan ta' Azzjoni għal azzjoni esterna dwar is-Sessi (2010) u l-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar id-Drittijiet ta' Persuni b'Diżabilità li fiha l-Unjoni hija parti.
(12)
Fl-14 ta' Mejju 2012, il-Kunsill adotta Konklużjonijiet dwar “L-Approċċ Futur għall-Appoġġ Baġitarju tal-UE għal Pajjiżi Terzi”. F'dawk il-Konklużjonijiet, il-Kunsill iddikjara l-impenn tiegħu li juża l-appoġġ baġitarju b'mod effettiv biex jappoġġa t-tnaqqis tal-faqar u l-użu tas-sistemi tal-pajjiżi, jagħmel l-għajnuna aktar prevedibbli u jsaħħaħ l-appartenenza għall-pajjiżi sħab tal-politiki u r-riformi għall-iżvilupp, f'konformità mal-Kunsens Ewropew dwar l-Iżvilupp, l-Aġenda għall-Bidla, kif ukoll l-aġenda internazzjonali dwar l-effikaċja tal-għajnuna.
(13)
L-Unjoni għandha tippromwovi approċċ komprensiv b'rispons għal sitwazzjonijiet ta' kriżi u diżastru kif ukoll f'sitwazzjonijiet affettwati minn konflitti u f'sitwazzjonijiet fraġli, inkluż dawk ta' transizzjoni. Tali approċċ għandu jibni b'mod partikolari fuq il-konklużjonijiet tal-Kunsill dwar is-sigurtà u l-iżvilupp, fuq rispons tal-Unjoni għal sitwazzjonijiet ta' fraġilità, il-prevenzjoni ta' konflitti kif ukoll kwalunkwe konklużjoni sussegwenti rilevanti. L-Unjoni għandha tutilizza l-approċċ u l-prinċipji tal-Patt il-Ġdid għall-Impenn fi Stati Fraġli. Dan għandu jgħin ukoll biex jiġi żgurat bilanċ adegwat bejn approċċi diplomatiċi, umanitarji, ta' sigurtà u ta' żvilupp, u biex issir rabta bejn ir-rispons fuq perijodu qasir mal-appoġġ istituzzjonali fit-tul.
(14)
Fil-Konklużjonijiet tiegħu tat-12 ta' Diċembru 2013 dwar ir-rapport mill-Kummissjoni dwar l-Appoġġ tal-UE għall-Governanza Demokratika, b'fokus fuq l-Inizjattiva ta' Governanza, il-Kunsill innota li minkejja l-ħtiġijiet tal-pajjiż sħab u l-impenn tal-Unjoni biex tipprovdi finanzjament prevedibbli, l-elementi ta' approċċ ibbażat fuq l-inċentivi fil-programmazzjoni jistgħu jistimolaw il-progress u r-riżultati fil-governanza demokratika u għandhom jirreaġixxu b'mod dinamiku għal-livell ta' impenn u progress fir-rigward tad-drittijiet tal-bniedem, id-demokrazija, l-istat tad-dritt u l-governanza tajba. Il-Kunsill innota wkoll li filwaqt li l-inċentivi finanzjarji mhumiex suffiċjenti biex jagħtu bidu għal riformi demokratiċi, approċċ ibbażat fuq l-inċentivi jaħdem l-aħjar meta tkun disponibbli massa kritika ta' finanzjament sabiex jiġu ġġenerati impatti u riżultati sinifikanti, u fejn l-allokazzjonijiet jiffurmaw parti minn strateġija usa' ta' involviment tal-Unjoni. Approċċ ibbażat fuq l-inċentivi għandu jieħu kont l-esperjenza preċedenti u t-tagħlimiet miksuba minn mekkaniżmi bbażati fuq il-prestazzjoni bħall-Inizjattiva ta' Governanza tal-10 FEŻ.
(15)
Matul l-2013, il-Kumitat tal-FEŻ stabbilit taħt il-Ftehim Intern tal-10 FEŻ (11) kellu diversi skambji inizjali ta' fehmiet dwar il-metodu ta' kif jiġu ddeterminati l-allokazzjonijiet ta' riżorsi indikattivi pluriennali tal-11-il FEŻ. Dawk id-diskussjonijiet stabbilixxew il-bażi għall-approvazzjoni finali tal-allokazzjonijiet indikattivi nazzjonali.
(16)
L-Unjoni għandha tfittex l-aktar użu effiċjenti tar-riżorsi disponibbli sabiex tottimizza l-impatt tal-azzjoni esterna tagħha. Dan għandu jinkiseb permezz ta' koerenza u komplementarjetà bejn l-Istrumenti tal-Unjoni għal azzjoni esterna kif ukoll billi fejn adatt jintużaw strumenti finanzjarji li għandhom effett ta' lieva. L-Unjoni għandha tfittex ukoll li tiżgura koerenza ma' oqsma oħra tal-azzjoni esterna tagħha meta tifformula l-politika ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni u l-ipprogrammar tal-ippjanar strateġiku tagħha u l-implimentazzjoni tal-miżuri.
(17)
Il-ġlieda kontra t-tibdil fil-klima u l-protezzjoni tal-ambjent huma fost l-isfidi l-kbar li jiffaċċaw l-Unjoni u fejn il-bżonn ta' azzjoni internazzjonali huwa wieħed urġenti. F'konformità mal-għan iddikjarat fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tad-29 ta' Ġunju 2011 intitolata “Baġit għall-Ewropa 2020”, li jissottolinja l-impenn tal-Unjoni biex tippromwovi fil-politika interna u esterna tagħha tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklużiv b'mod li jgħaqqad il-pilastri ekonomiċi, soċjali u ambjentali, dan ir-Regolament għandu jikkontribwixxi kemm jista' jkun għall-objettiv li jindirizza mill-inqas 20 % tal-baġit komplessiv tal-Unjoni li jiffinanzja l-objettivi tal-azzjoni klimatika, filwaqt li jkun irrispettat il-prinċipju ta' sħubija mal-pajjiżi tal-AKP li jinsab fil-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE. L-azzjonijiet f'soċjetà b'karbonju baxx u b'reżiljenza klimatika għandhom, kull fejn hu possibbli, jappoġġaw lil xulxin b'mod reċiproku biex isaħħu l-impatti tagħhom.
(18)
L-Unjoni u l-Istati Membri għandhom itejbu l-konsistenza u l-komplementarjetà tal-politiki rispettivi tagħhom dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp, b'mod partikolari billi jirrispondu għall-prijoritajiet tal-pajjiżi u tar-reġjuni msieħba fuq livell ta' pajjiż u reġjonali. Sabiex jiġi żgurat li l-politika għall-kooperazzjoni fl-iżvilupp tal-Unjoni u dik tal-Istati Membri jikkomplementaw u jsaħħu lil xulxin, huwa xieraq li ssir ħidma favur programmar pluriennali konġunt u l-passi suċċessivi tiegħu fil-livell lokali, partikolarment analiżi konġunta, reazzjoni konġunta, it-tqassim tax-xogħol, allokazzjonijiet finanzjarji indikattivi u fejn xieraq qafas konġunt tar-riżultati.
(19)
Is-Summit bejn l-UE u l-Afrika f'Diċembru 2007 adotta s-Sħubija Strateġika bejn l-Afrika u l-UE, li ġiet ikkonfermata mis-Summit bejn l-UE u l-Afrika f'Novembru 2010. Il-Kunsill adotta wkoll konklużjonijiet dwar l-Istrateġija ta' Sħubija Konġunta tal-UE u l-Karibew fid-19 ta' Novembru 2012, li ħadu post il-Konklużjonijiet tal-Kunsill tal-11 ta' April 2006 dwar is-Sħubija tal-UE u l-Karibew. Għall-Paċifiku, il-Kunsill adotta konklużjonijiet dwar is-Sħubija għall-Iżvilupp imġedda fl-14 ta' Mejju 2012, li aġġornaw u kkumplimentaw l-istrateġija adottata fl-2006 (il-Konklużjonijiet tal-Kunsill tas-17 ta' Lulju 2006).
(20)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu protetti permezz ta' miżuri proporzjonati matul iċ-ċiklu tan-nefqa, inklużi l-prevenzjoni, il-kxif u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi mitlufa, imħallsa jew użati inkorrettament u, fejn xieraq, penali. Dawk il-miżuri għandhom jitwettqu skont il-ftehimiet applikabbli konklużi ma' organizzazzjonijiet internazzjonali u pajjiżi terzi.
(21)
L-organizzazzjoni u l-funzjonament tas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna huma stabbiliti fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/427/UE (12),
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
OBJETTIVI U PRINĊIPJI ĠENERALI
Artikolu 1
Objettivi u kriterji ta' eliġibbiltà
1. Kooperazzjoni Ġeografika mal-pajjiżi u r-reġjuni tal-AKP fil-kuntest tal-11-il FEŻ għandha tkun ibbażata fuq għanijiet, prinċipji u valuri bażiċi riflessi fid-dispożizzjonijiet ġenerali tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE.
2. B'mod partikolari, u fil-qafas tal-prinċipji u l-objettivi tal-azzjoni esterna tal-Unjoni, il-Kunsens Ewropew dwar l-Iżvilupp u l-Aġenda għall-Bidla u l-modifiki sussegwenti u ż-żidiet tagħhom:
(a)
l-objettiv primarju ta' kooperazzjoni skont dan ir-Regolament għandu jkun it-tnaqqis u, fuq medda twila ta' żmien, il-qerda tal-faqar;
(b)
Il-kooperazzjoni skont dan ir-Regolament se tikkontribwixxi wkoll għal:
(i)
it-trawwim ta' żvilupp ekonomiku, soċjali u ambjentali sostenibbli u inklużiv;
(ii)
il-konsolidazzjoni u s-sostenn tad-demokrazija, l-istat tad-dritt, il-governanza tajba, id-drittijiet tal-bniedem u l-prinċipji rilevanti tal-liġi internazzjonali, u
(iii)
l-implimentazzjoni ta' approċċ ibbażat fuq id-drittijiet li jinkludi d-drittijiet kollha tal-bniedem.
Il-kisba tal-objettivi msemmijin fl-ewwel subparagrafu għandha titkejjel bl-użu ta' indikaturi rilevanti, inklużi indikaturi tal-iżvilupp tal-bniedem, b'mod partikolari l-Għan ta' Żvilupp tal-Millennju (MDG) 1 għall-punt (a) ta' dak is-subparagrafu u l-MDG mill-1 sat-8 għall-punt (b) ta' dak is-subparagrafu u, wara l-2015, indikaturi oħra li ntlaħaq qbil fuq livell internazzjonali dwarhom mill-Unjoni u l-Istati Membri tagħha.
3. L-ipprogrammar għandu jitfassal sabiex jissodisfa kemm jista' jkun possibbli l-kriterji għal assistenza uffiċjali għall-żvilupp (“ODA”) stabbiliti mill- Kumitat għall-Għajnuna fl-Iżvilupp tal-Organizzazzjoni għall-Kooperazzjoni u l-Iżvilupp Ekonomiċi (OECD/DAC), b'kont meħud tal-għan tal-Unjoni li tiżgura li fil-perijodu 2014-2020 minn tal-inqas 90 % tal-assistenza esterna kollha tkun meqjusa bħala ODA.
4. L-azzjonijiet koperti mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1257/96 u eliġibbli għal finanzjament skont dak ir-Regolament ma għandhomx, fil-prinċipju, jiġu ffinanzjati b'dan ir-Regolament, mingħajr preġudizzju għall-ħtieġa li tiġi żgurata l-kontinwità tal-kooperazzjoni minn kriżi għal kundizzjonijiet stabbli għall-iżvilupp. F'dawk il-każijiet, konsiderazzjoni speċjali għandha tingħata sabiex ikun żgurat li s-sokkors umanitarju, ir-riabilitazzjoni u l-għajnuna għall-iżvilupp huma marbuta b'mod effettiv u jikkontribwixxu għat-tnaqqis tar-riskju tad-diżastri u r-reżiljenza.
Artikolu 2
Prinċipji ġenerali
1. Fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, il-konsistenza ma' oqsma oħra tal-azzjoni esterna tal-Unjoni u kif ukoll ma' politiki rilevanti oħra tal-Unjoni u l-koerenza tal-politika għall-iżvilupp ikunu żgurati, f'konformità mal-Artikolu 208 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE). Għal dan il-għan, il-miżuri ffinanzjati skont dan ir-Regolament, inklużi dawk ġestiti mill-Bank Ewropew tal-Investiment (BEI), għandhom ikunu bbażati fuq il-politiki ta' kooperazzjoni stabbiliti fi strumenti bħal ftehimiet, dikjarazzjonijiet u pjanijiet ta' azzjoni bejn l-Unjoni u l-pajjiżi terzi u r-reġjuni kkonċernati, kif ukoll fuq id-deċiżjonijiet, l-interessi speċifiċi, il-prijoritajiet tal-politika u l-istrateġiji tal-Unjoni.
2. L-Unjoni u l-Istati Membri għandhom jaħdmu favur programmar pluriennali konġunt, ibbażat fuq it-tnaqqis tal-faqar jew strateġiji ta' żvilupp ekwivalenti tal-pajjiżi sħab. Huma jistgħu jieħdu azzjoni konġunta inkluż analiżi konġunta u rispons konġunt għal dawk l-istrateġiji biex b'hekk jidentifikaw setturi ta' intervent ta' prijorità u t-tqassim tax-xogħol fil-pajjiż stess, permezz ta' missjonijiet konġunti min-naħa tad-donaturi u bl-użu ta' kofinanzjament u arranġamenti ta' kooperazzjoni ddelegata.
3. L-Unjoni tippromwovi approċċ multilaterali għall-isfidi globali u tikkoopera ma' Stati Membri u pajjiżi sħab f'dak ir-rigward. Fejn xieraq, hija trawwem kooperazzjoni ma' organizzazzjonijiet u korpi internazzjonali u donaturi bilaterali oħra.
4. Ir-relazzjonijiet bejn l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha u l-pajjiżi sħab huma bbażati fuq valuri komuni tad-drittijiet tal-bniedem, id-demokrazija u l-istat tad-dritt kif ukoll il-prinċipji ta' sjieda u ta' responsabbiltà reċiproka u se jippromwovu tali valuri u prinċipji. L-appoġġ lis-sħab ser jiġi adattat għas-sitwazzjoni tal-iżvilupp u l-impenn u l-progress tagħhom rigward id-drittijiet tal-bniedem, id-demokrazija, l-istat tad-dritt u l-governanza tajba.
Barra minn hekk, ir-relazzjonijiet ma' pajjiżi sħab għandhom jikkunsidraw l-impenn tagħhom u r-rekord fl-implimentazzjoni ta' ftehimiet internazzjonali u relazzjonijiet kontrattwali mal-Unjoni, inkluż fil-qasam tal-migrazzjoni kif stipulat mill-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE.
5. L-Unjoni għandha tippromwovi kooperazzjoni effettiva mal-pajjiżi u r-reġjuni sħab bi qbil mal-aħjar prattika internazzjonali. Hija għandha tallinja s-sostenn tagħha mal-istrateġiji ta' żvilupp nazzjonali jew reġjonali, mal-politiki u l-proċeduri ta' riforma sa fejn ikun possibbli, u ssostni sjieda demokratika, kif ukoll responsabbiltà domestika u reċiproka. Għal dak il-għan, hija għandha tippromwovi:
(a)
proċess ta' żvilupp li jkun trasparenti, immexxi u possedut mill-pajjiż jew ir-reġjun sieħeb, inkluż il-promozzjoni ta' kompetenzi esperti lokali;
(b)
approċċ ibbażat fuq id-drittijiet li jinkludi d-drittijiet tal-bniedem kollha, kemm jekk ċivili u politiċi, ekonomiċi, soċjali u kulturali, biex jiġu integrati l-prinċipji tad-drittijiet tal-bniedem fl-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, ikunu megħjuna l-pajjiżi sħab fl-implimentazzjoni tal-obbligi internazzjonali tagħhom dwar id-drittijiet tal-bniedem u jingħata appoġġ lid-detenturi tad-drittijiet, b'iffokar fuq gruppi foqra u vulnerabbli, meta jasserixxu d-drittijiet tagħhom;
(c)
l-għoti ta' setgħa lill-popolazzjoni ta' pajjiżi sħab, approċċi inklużivi u parteċipatorji għall-iżvilupp u l-involviment wiesa' tas-segmenti kollha tas-soċjetà fil-proċess tal-iżvilupp u fid-djalogu nazzjonali u reġjonali, inkluż id-djalogu politiku. Għandha tingħata attenzjoni partikolari għar-rwoli rispettivi tal-parlamenti, tal-awtoritajiet lokali u tas-soċjetà ċivili, inter alia dwar il-parteċipazzjoni, is-sorveljanza u r-responsabbiltà;
(d)
modalitajiet u strumenti ta' kooperazzjoni effettivi f'konformità mal-aħjar prattiċi tal-OECD/DAC, inkluż l-użu ta' strumenti innovattivi bħat-taħlita ta' għotjiet u self u mekkaniżmi oħra għall-kondiviżjoni tar-riskju f'setturi u pajjiżi magħżula u l-involviment tas-settur privat, b'kunsiderazzjoni xierqa għall-kwistjonijiet ta' sostenibilità tad-dejn u l-għadd ta' mekkaniżmi bħal dawn, u r-rekwiżit għal valutazzjoni sistematika tal-impatt f'konformità mal-objettivi ta' dan ir-Regolament, b'mod partikolari t-tnaqqis tal-faqar, kif ukoll mekkaniżmi ta' sostenn baġitarji speċifiċi bħal kuntratti tal-bini tal-istat. Il-programmi kollha, interventi u modalitajiet u strumenti ta' kooperazzjoni jkunu adattati għaċ-ċirkostanzi partikolari ta' kull pajjiż jew reġjun sieħeb, b'iffukar fuq approċċi bbażati fuq il-programmi, il-kunsinna ta' finanzjament prevedibbli ta' għajnuna, il-mobilizzazzjoni ta' riżorsi privati, inklużi dawk mis-settur privat lokali, l-aċċess universali u mhux diskriminatorju għas-servizzi bażiċi, u l-iżvilupp u l-użu tas-sistemi tal-pajjiż;
(e)
il-mobilizzazzjoni tad-dħul domestiku u t-tisħiħ ta' politika fiskali tal-pajjiżi sħab bil-għan li jitnaqqsu l-faqar u d-dipendenza fuq l-għajnuna;
(f)
titjib fl-impatt tal-politiki u l-ipprogrammar permezz ta' koordinazzjoni, konsistenza u armonizzazzjoni bejn id-donaturi sabiex jinħolqu sinerġiji u jitnaqqsu l-elementi ta' sovraponiment u duplikazzjoni, sabiex tittejjeb il-komplementarjetà u biex jiġu sostnuti inizjattivi bejn id-donaturi kollha u permezz ta' koordinazzjoni f'pajjiżi u reġjuni sħab bl-użu ta' linji gwida u prinċipji tal l-aħjar prattika dwar l-effikaċja tal-koordinazzjoni u l-għajnuna;
(g)
approċċi bbażati fuq ir-riżultati għall-iżvilupp, anki permezz ta' oqfsa tar-riżultati trasparenti u mmexxija mill-pajjiżi ibbażati fuq, fejn xieraq, il-miri miftehma internazzjonalment u l-indikaturi li jkunu komparabbli u li jistgħu jinġabru bħal dawk tal-MDGs, sabiex jiġu evalwati u kkomunikati r-riżultati, inklużi l-outputs, l-eżiti u l-impatt tal-għajnuna għall-iżvilupp.
6. L-Unjoni għandha tappoġġa, kif xieraq, l-implimentazzjoni ta' kooperazzjoni u djalogu bilaterali, reġjonali u multilaterali, id-dimensjoni ta' żvilupp ta' ftehimiet ta' sħubija u kooperazzjoni triangolari. L-Unjoni tippromwovi l-kooperazzjoni Nofsinhar-Nofsinhar.
7. Fl-attivitajiet ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp tagħha l-Unjoni, għandha tuża u tikkondividi, kif xieraq, l-esperjenzi ta riforma u transizzjoni tal-Istati Membri u l-lezzjonijiet miksuba.
8. L-Unjoni għandha tfittex skambji ta' informazzjoni regolari mal-atturi tas-sħubija f'konformità mal-Artikolu 4 tal-Ftehim ta' SħubijaAKP-UE.
TITOLU II
PROGRAMMAR U ALLOKAZZJONI TA' FONDI
Artikolu 3
Qafas ġenerali għall-allokazzjoni ta' fondi
1. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-allokazzjonijiet tar-riżorsi indikattivi pluriennali għal kull pajjiż u reġjun tal-AKP u għall-kooperazzjoni intra-AKP fuq il-bażi tal-kriterji stipulati fl-Artikoli 3, 9 u 12c tal-Anness IV tal-Ftehim ta' SħubijaAKP-UE, fil-limiti finanzjarji stabbiliti fl-Artikolu 2 tal-Ftehim Intern.
2. Fid-determinazzjoni tal-allokazzjonijiet nazzjonali indikattivi, għandu jiġi segwit approċċ differenzjat, sabiex ikun żgurat li l-pajjiżi sħab jkunu pprovduti b'kooperazzjoni speċifika, imfassla apposta għalihom, ibbażata fuq:
(a)
il-bżonnijiet tagħhom;
(b)
il-kapaċitajiet tagħhom li jiġġeneraw u jaċċessaw riżorsi finanzjarji u l-kapaċitajiet li jużaw tali finanzi;
(c)
l-impenji u l-prestazzjoni tagħhom; u
(d)
l-impatt potenzjali tal-assistenza tal-Unjoni.
Il-pajjiżi l-aktar fil-bżonn, b'mod partikolari l-pajjiżi bl-inqas żvilupp u l-pajjiżi b'introjtu baxx, kif ukoll il-pajjiżi fi stati ta' kriżi, ta' wara kriżi u f'sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli, għandhom jingħataw prijorità fil-proċess tal-allokazzjoni tar-riżorsi.
L-Unjoni ser tadatta l-assistenza tagħha permezz ta' miżuri dinamiċi, orjentati lejn ir-riżultat u speċifiċi għall-pajjiż, kif imsemmi fl-Artikolu 7(2) skont is-sitwazzjoni u l-impenn u l-progress tal-pajjiż fir-rigward ta' kwistjonijiet bħall-governanza tajba, id-drittijiet tal-bniedem, l-istat tad-dritt u l-abbilta' tiegħu li jwettaq riformi u li jissodisfa t-talbiet u l-ħtiġijiet tal-poplu tiegħu.
3. Il-Kumitat tal-FEŻ għandu jkollu skambju ta' fehmiet dwar il-metodu ta' kif jiġu ddeterminati l-allokazzjonijiet ta' riżorsi indikattivi pluriennali msemmija fil-paragrafu 1.
Artikolu 4
Qafas ġenerali għall-ipprogrammar
1. Il-proċess ta' programmar għal assistenza lill-pajjiżi u r-reġjuni tal-AKP skont il-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE għandu jsir skont il-prinċipji ġenerali msemmijin fl-Artikoli mill-1 sal-14 tal-Anness IV ta' dan il-Ftehim u fl-Artikoli 1 u 2 ta' dan ir-Regolament.
2. L-ipprogrammar, ħlief fil-każijiet previsti fil-paragrafu 3, se jsir b'mod konġunt mal-pajjiż jew reġjun sieħeb konċernat u se jkun allinjat dejjem iktar mal-istrateġiji għat-tnaqqis ta' faqar jew strateġiji ekwivalenti tal-pajjiż jew reġjun sieħeb.
L-Unjoni u l-Istati Membri jikkonsultaw lil xulxin fl-istadju bikri u matul il-proċess tal-ipprogrammar sabiex jippromwovu l-koerenza, il-komplementarjetà u l-konsistenza fost l-attivitajiet ta' kooperazzjoni tagħhom. Din il-konsultazzjoni tista' twassal għal programmar konġunt ma' Stati Membri rrappreżentati lokalment. L-ipprogrammar konġunt jibni fuq il-vantaġġi komparattivi tad-donaturi tal-Unjoni. Stati Membri oħra huma mistiedna jikkontribwixxu lejn l-iskop tat-tisħiħ tal-azzjoni esterna konġunta tal-Unjoni.
L-operazzjonijiet ta' finanzjament tal-BEI għandhom jikkontribwixxu għall-prinċipji ġenerali tal-Unjoni, b'mod partikolari dawk definiti fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u l-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, bħat-tnaqqis tal-faqar permezz ta' tkabbir inklużiv u sostenibbli u żvilupp ekonomiku, ambjentali u soċjali. Il-BEI u l-Kummissjoni jfittxu li jimmassimizzaw is-sinerġiji fil-proċess ta' programmar tal-11-il FEŻ fejn xieraq. Il-BEI jiġi kkonsultat fi stadju bikri dwar kwistjonijiet relatati għall-għarfien espert u l-operazzjonijiet tiegħu bil-ħsieb li tiżdied il-koerenza fl-azzjoni esterna tal-Unjoni.
Donaturi u atturi oħra tal-iżvilupp, fosthom rappreżentanti tas-soċjetà ċivili u l-awtoritajiet reġjonali u lokali għandhom jiġu kkonsultati wkoll.
3. F'ċirkostanzi bħal dawk imsemmija fl-Artikolu 3(3) u l-Artikolu 4(5) tal-Anness IV għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, il-Kummissjoni tista' tistabbilixxi dispożizzjonijiet speċifiċi għall-ipprogrammar u l-implimentazzjoni tal-għajnuna għall-iżvilupp billi tikkontrolla hi stess ir-riżorsi allokati għall-Istat inkwistjoni f'konformità mal-politiki relevanti tal-Unjoni.
4. Fil-prinċipju l-Unjoni se tikkonċentra l-assistenza bilaterali tagħha fuq massimu ta' tliet setturi, li għandu jintlaħaq qbil dwarhom mal-pajjiżi sħab.
Artikolu 5
Dokumenti ta' programmar
1. Id-dokumenti ta' strateġija huma dokumenti mfassla mill-Unjoni u l-pajjiż jew ir-reġjun sieħeb ikkonċernat li jipprovdu qafas ta' politika koerenti għall-kooperazzjoni għall-iżvilupp, konsistenti mal-għan globali u l-iskop, mal-objettivi u l-prinċipji ġenerali tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, u skont il-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli 2, 8 u 12a tal-Anness IV ta' dan il-Ftehim.
Il-preparazzjoni u l-implimentazzjoni tad-dokumenti ta' strateġija għandhom jikkonformaw mal-prinċipji tal-effikaċja tal-għajnuna: is-sjieda nazzjonali, is-sħubija, il-koordinazzjoni, l-armonizzazzjoni, l-allinjament mas-sistemi tal-pajjiż jew tar-reġjun riċevitur, it-trasparenza, ir-responsabbiltà reċiproka u l-orjentazzjoni lejn ir-riżultati kif stabbiliti fl-Artikolu 2 ta' dan ir-Regolament. Il-perjodu ta' programmar għandu, fil-prinċipju, jiġi sinkronizzat maċ-ċikli ta' strateġija tal-pajjiżi sħab.
2. Bil-kunsens tal-pajjiż jew ir-reġjun sieħeb ikkonċernat, mhux se jkun meħtieġ dokument ta' strateġija għal:
(a)
pajjiżi jew reġjuni li jkollhom strateġija għall-iżvilupp fil-forma ta' pjan dwar l-iżvilupp jew dokument simili dwar l-iżvilupp, aċċettat mill-Kummissjoni bħala bażi għall-programm indikattiv pluriennali korrispondenti, bl-adozzjoni tad-dokument tal-aħħar;
(b)
pajjiżi jew reġjuni li għalihom ikun ġie miftiehem dokument ta' programmar pluriennali konġunt bejn l-Unjoni u l-Istati Membri;
(c)
pajjiżi jew reġjuni fejn diġà jeżisti Dokument Qafas Konġunt (DQK) li jipprovdi approċċ komprensiv tal-Unjoni għar-relazzjonijiet ma' dak il-pajjiż jew reġjun sieħeb, inkluża l-Politika għall-Iżvilupp tal-Unjoni;
(d)
reġjuni li jkollhom strateġija miftehma b'mod konġunt mal-Unjoni;
(e)
pajjiżi fejn l-Unjoni beħsiebha tissinkronizza l-istrateġija tagħha ma' ċiklu nazzjonali ġdid li jibda qabel l-1 ta' Jannar 2017; f'tali każijiet, il-programm indikattiv pluriennali għall-perjodu interim bejn l-2014 u l-bidu ta' ċiklu nazzjonali ġdid se jkun fih ir-reazzjoni tal-Unjoni għal dak il-pajjiż.
3. Mhumiex meħtieġa dokumenti ta' strateġija għall-pajjiżi jew reġjuni li jirċievu allokazzjoni inizjali ta' fondi mill-Unjoni skont dan ir-Regolament li ma taqbiżx EUR 50 miljun għall-perjodu 2014-2020. F'każijiet bħal dawn, il-programmi indikattivi pluriennali se jkun fih ir-reazzjoni tal-Unjoni għal dawk il-pajjiżi jew ir-reġjuni.
Jekk l-għażliet imsemmija fil-paragrafi 2 u 3 mhumiex aċċettabbli għall-pajjiż jew ir-reġjun sieħeb, ikun imħejji dokument ta' strateġija.
4. Ħlief fiċ-ċirkostanzi msemmija fl-Artikolu 4(3), il-programmi indikattivi pluriennali għandhom ikunu bbażati fuq djalogu mal-pajjiż jew ir-reġjun sieħeb u jitfasslu fuq il-bażi tad-dokumenti ta' strateġija jew dokumenti simili li ssir referenza għalihom f'dan l-Artikolu, u se jkunu s-suġġett ta' ftehim mal-pajjiż jew reġjun ikkonċernat.
Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, id-dokument ta' programmar pluriennali konġunt ipprovdut għalih fil-punt (b) tal-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu u li jikkonforma mal-prinċipji u l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan il-paragrafu, inkluż allokazzjoni indikattiva ta' fondi, jista' f'konformità mal-proċedura stipulati fl-Artikolu 14 jkun ikkunsidrat bħala l-programm indikattiv pluriennali bi ftehim mal-pajjiż jew ir-reġjun msieħeb.
5. Il-programmi indikattivi pluriennali għandhom jistabbilixxu s-setturi ta' prijorità magħżula għal finanzjament mill-Unjoni, l-objettivi speċifiċi, ir-riżultati mistennija, l-indikaturi tal-prestazzjoni u l-allokazzjoni finanzjarja indikattiva, kemm globalment u għal kull qasam ta' prijorità. Huma ser jispjegaw ukoll kif il-programmi proposti ser jikkontribwixxu għall-istrateġija kollha tal-pajjiż imsemmija f'dan l-Artikolu u kif ser jikkontribwixxu biex titwassal l-Aġenda għall-Bidla.
F'konformità mal-prinċipji tal-effettività tal-għajnuna, l-istrateġija intra-AKP għandha tevita l-frammentazzjoni, u tiżgura l-komplementarjetà u l-valur reali miżjud mal-programmi tal-pajjiż u dawk reġjonali.
6. Minbarra d-dokumenti ta' programmar għal pajjiżi u reġjuni, għandhom jitħejjew b'mod konġunt dokument ta' strateġija intra-AKP u programm indikattiv pluriennali relatat mill-Kummissjoni u l-AKP permezz tas-segretarjat tal-AKP, f'konformità mal-prinċipji stabbiliti fl-Artikoli mit-12 sal-14 tal-Anness IV tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE.
7. Id-dispożizzjonijiet speċifiċi msemmija fl-Artikolu 4(3) jistgħu jieħdu l-forma ta' programmi speċjali ta' sostenn, filwaqt li jqisu l-kunsiderazzjonijiet speċjali msemmija fl-Artikolu 6(1).
Artikolu 6
Programmar għal pajjiżi u reġjuni f'sitwazzjonijiet ta' kriżi, ta' wara kriżi jew ta' fraġilità
1. Meta jkunu qegħdin jitfasslu d-dokumenti ta' pprogrammar għal pajjiżi u reġjuni f'sitwazzjonijiet ta' kriżi, ta' wara l-kriżi, jew ta' fraġilità, jew li huma suxxettibbli għal diżastri naturali, għandha tkun ikkunsidrata b'mod xieraq il-vulnerabbiltà, il-ħtiġijiet u ċ-ċirkustanzi speċjali tal-popolazzjonijiet, il-pajjiżi jew ir-reġjuni kkonċernati.
L-Unjoni tibqa' impenjata bis-sħiħ li timplimenta l-Patt Ġdid għal Involviment fi Stati Dgħajfa u l-prinċipji tiegħu, inkluż fl-iffukar fuq il-ħames miri tal-paċi u l-bini tal-istat, billi tkun żgurata s-sjieda lokali u billi jiġu allinjati bir-reqqa mal-pjanijiet nazzjonali żviluppati bħala parti mill-implimentazzjoni tal-Patt Ġdid.
Se tingħata attenzjoni xierqa għall-prevenzjoni u r-riżoluzzjoni tal-kunflitti, il-bini tal-istat u tal-paċi, il-miżuri ta' rikonċiljazzjoni ta' wara l-kunflitt u l-miżuri ta' rikostruzzjoni billi jiffukaw b'mod speċifiku fuq politiki inklużivi u leġittimi, sigurtà, ġustizzja, pedamenti tal-ekonomija u jibnu l-kapaċità għal għoti ta' servizz b'responsabbiltà u ġust. F'dawk il-proċessi, ser tingħata attenzjoni partikolari għar-rwol tan-nisa u l-perspettiva tat-tfal.
Meta pajjiżi jew reġjuni sħab jkunu direttament involuti fi, jew affettwati minn sitwazzjoni ta' kriżi, ta' wara l-kriżi jew ta' fraġilità, għandha tingħata enfasi speċjali fuq iż-żieda tal-koordinazzjoni bejn is-sokkors, ir-riabilitazzjoni u l-iżvilupp fost l-atturi relevanti kollha, inklużi inizjattivi politiċi, biex tkun megħjuna t-transizzjoni minn sitwazzjoni ta' emerġenza għall-fażi ta' żvilupp. L-ipprogrammar għall-pajjiżi u r-reġjuni f'sitwazzjoni ta' fraġilità jew soġġetti b'mod regolari għal diżastri naturali għandu jipprevedi preparazzjoni u prevenzjoni għall-diżastri u għall-immaniġġar tal-konsegwenzi ta' dawn id-diżastri u għandu jindirizza l-vulnerabbiltà għax-xokkijiet u jsaħħaħ ir-reżiljenza.
2. Għal pajjiżi jew reġjuni li jkunu għaddejjin minn sitwazzjonijiet ta' kriżi, ta' wara kriżi jew ta' fraġilità, tista' titwettaq analiżi ad hoc tal-istrateġija ta' kooperazzjoni tal-pajjiż jew tar-reġjun. Dawn ir-reviżjonijiet jistgħu jipproponu strateġija speċifika u adattata sabiex tiżgura kooperazzjoni u żvilupp għat-tul, li tippromwovi koordinament u transizzjoni aħjar bejn l-istrumenti umanitarji u ta' politika għall-iżvilupp.
Artikolu 7
Approvazzjoni u l-bidla tad-dokumenti ta' programmar
1. Id-dokumenti ta' programmar, inklużi l-allokazzjonijiet indikattivi fih, tkun approvata mill-Kummissjoni skont il-proċedura stipulata fl-Artikolu 14.
Fl-istess ħin li d-dokumenti ta' programmar ikunu trażmessi lejn il-Kumitat tal-FEŻ, il-Kummissjoni għandha tibgħathom ukoll lill-Assemblea Parlamentari Konġunta għall-informazzjoni tagħha, filwaqt li tirrispetta bis-sħiħ il-proċedura għat-teħid tad-deċiżjonijiet skont it-Titolu IV ta' dan ir-Regolament.
Id-dokumenti tal-ipprogrammar għandhom sussegwentement jiġu endorsjatimill-Istat AKP jew mir-reġjun ikkonċernat kif stipulat fl-Anness IV għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE. Pajjiżi jew reġjuni mingħajr dokument ta' programmar ffirmata jibqgħu eliġibbli għal finanzjament skont il-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 4(3) ta' dan ir-Regolament.
2. Id-dokumenti ta' strateġija u l-programmi indikattivi pluriennali, inklużi l-allokazzjonijiet indikattivi li jkun fihom, jistgħu jiġu aġġustati billi jitqiesu reviżjonijiet kif previst fl-Artikoli 5, 11 u 14 tal-Anness IV għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE.
F'konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 2(4) u 3(2) ta' dan ir-Regolament, u l-bini fuq FEŻ preċedenti u esperjenza oħra miksuba permezz ta' inċentivi, inklużi tagħlimiet meħuda, allokazzjonijiet tal-pajjiż indikattivi jistgħu jiġu ssupplementati, fost l-oħrajn, permezz ta' mekkaniżmu bbażat fuq il-prestazzjoni. F'dan ir-rigward, filwaqt li jiġi rikonoxxut li għandu jingħata trattament speċjali lil Stati fraġli u vulnerabbli biex ikun żgurat li l-ħtiġijiet partikolari tagħhom qed jittieħed kont tagħhom, għandhom ikunu disponibbli riżorsi, jekk jista' jkun sal-firxa tal-volum tal-Porzjon ta' Inċentiv ta' Governanza sabiex jiġu pprovduti inċentivi għal riformi orjentati lejn ir-riżultati f'konformità mal-Aġenda għall-Bidla u għat-twettiq tal-impenji stabbiliti fil-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE. Il-Kumitat għandu skont l-Artikolu 14(2) ta; dan ir-Regolament, jagħmel skambju ta' fehmiet dwar il-mekkaniżmu bbażat fuq il-prestazzjoni.
3. Il-proċedura stipulata fl-Artikolu 14 tapplika wkoll għal modifiki sostanzjali li jkollhom l-effett li jimmodifikaw b'mod sinifikanti l-istrateġija, id-dokumenti ta' programmar tagħha u/jew l-allokazzjoni ta' riżorsi programmabbli tagħha. Fejn applikabbli, l-addenda korrispondenti għad-dokumenti ta' programmar sussegwentament ikunu endorsjati mill-Istat AKP jew ir-reġjun ikkonċernat.
4. Għal raġunijiet imperattivi ta' urġenza debitament ġustifikati, bħal kriżijiet jew theddid immedjat għad-demokrazija, l-istat tad-dritt, id-drittijiet tal-bniedem u l-libertajiet fundamentali, inklużi dawk il-każijiet imsemmija fl-Artikolu 6(2), il-proċedura msemmija fl-Artikolu 14(4) tista' tintuża biex ikunu mmodifikati d-dokumenti tal-ipprogrammar msemmija fl-Artikolu 5.
TITOLU III
IMPLIMENTAZZJONI
Artikolu 8
Qafas ġenerali għall-implimentazzjoni
L-implimentazzjoni ta' assistenza provduta lill-pajjiżi u reġjuni tal-AKP ġestita mill-Kummissjoni u mill-BEI skont il-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE titwettaq skont ir-Regolament Finanzjarju msemmi fl-Artikolu 10(2) tal-Ftehim Intern (ir-“Regolament Finanzjarju tal-FEŻ”).
Artikolu 9
Adozzjoni ta' programmi ta' azzjoni, miżuri individwali u miżuri speċjali
1. Il-Kummissjoni għandha tadotta programmi annwali ta' azzjoni, ibbażati fuq id-dokumenti ta' programmar indikattiv imsemmija fl-Artikolu 5.
Fil-każ ta' azzjonijiet rikorrenti, tista' wkoll tadotta programmi ta' Azzjoni pluriennali għal perjodu sa tliet snin.
Meta meħtieġ u debitament ġustifikat, azzjoni tista' tiġi adottata bħala miżura individwali qabel jew wara l-adozzjoni ta' programmi ta' azzjoni annwali jew pluriennali.
2. Il-programmi ta' azzjoni u miżuri individwali jkunu preparati mill-Kummissjoni mal-pajjiż jew reġjun sieħeb, bl-involviment tal-Istati Membri rappreżentati lokalment u b'koordinazzjoni, fejn xieraq, ma' donaturi oħra, b'mod partikolari f'każijiet ta' programmar konġunta, u mal-BEI. L-Istati Membri li mhumiex rappreżentati b'mod lokali ser ikunu informati bl-attivitajiet fil-qasam.
Programmi ta' azzjoni għandu jkollhom deskrizzjoni speċifika ta' kull operazzjoni mbassra. Dik id-deskrizzjoni ser tispeċifika l-objettivi mfittxija, ir-riżultati mistennija u l-attivitajiet ewlenin.
Id-deskrizzjoni għandha tistabilixxi r-riżultati mistennija f'termini ta' outputs, eżiti u impatti, b'miri kkwantifikati jew ikkwalifikati, u ser tipprovdi spejgazzjonijiet dwar ir-rabtiet bejn kull waħda kif ukoll mal-objettivi stabbiliti fil-programm indikattiv pluriennali. L-outputs, u, fil-prinċipju, l-eżiti, għandu jkollhom indikaturi speċifiċi, li jitkejlu u li jkunu realistiċi, b'referenzi bażi u punti ta' riferiment marbuta biż-żmien, li jallinjawhom mal-outputs u l-punti ta' riferiment tal-pajjiż jew ir-reġjun sieħeb sa fejn l-aktar possibbli. Ser issir analiżi tal-kostijiet u tal-benefiċċji, fejn rilevanti.
Id-deskrizzjoni għandha tistabbilixxi r-riskji, bil-proposti għall-mitigazzjoni tagħhhom fejn xieraq, l-analiżi dwar il-kuntest tas-settur speċifiku u l-partijiet interessati ewlenin, il-metodi ta' implimentazzjoni, il-baġit u l-iskeda indikattiva u fil-każ ta' appoġġ tal-baġit, il-kriterji għall-pagamenti, inklużi l-porzjonijiet li jistgħu jvarjaw. Hija għandha tispeċifika wkoll kwalunkwe miżura ta' appoġġ assoċjata kif ukoll arranġamenti għal monitoraġġ, awditu u evalwazzjoni.
Fejn xieraq, id-deskrizzjoni għandha tindika l-komplementarjetà mal-attivitajiet attwali jew ippjanati tal-BEI fil-pajjiż jew reġjun sieħeb.
3. Fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 4(3) u f'każijiet ta' ħtiġijiet mhux previsti u ħtiġijiet debitament ġustifikati jew ċirkostanzi eċċezzjonali, il-Kummissjoni tista' tadotta miżuri speċjali, inkluż miżuri biex tiffaċilita t-transizzjoni mill-għajnuna ta' emerġenza għal operazzjonijiet jew miżuri ta' żvilupp fit-tul sabiex tipprepara lin-nies aħjar biex jaffrontaw kriżijiet rikorrenti.
4. Il-programmi ta' azzjoni u l-miżuri individwali previsti fil-paragrafu 1 li għalihom l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni taqbeż l-EUR 5 miljun, u l-miżuri speċjali li għalihom l-assistenza finanzjarja tal-Unjoni taqbeż l-EUR 10 miljun, għandhom jiġu adottati mill-Kummissjoni skont il-proċedura stipulata fl-Artikolu 14 ta' dan ir-Regolament. Dik il-proċedura mhux meħtieġa għall-programmi ta' azzjoni u l-miżuri taħt il-limiti minimi msemmija hawn fuq, u għall-emendi mhux sostanzjali tagħhom. L-emendi mhux sostanzjali huma aġġustamenti tekniċi bħall-estensjoni tal-perjodu ta' implimentazzjoni, l-assenjament mill-ġdid tal-fondi fil-baġit previst, jew iż-żieda jew tnaqqis tad-daqs tal-baġit b'inqas minn 20 % tal-baġit inizjali, iżda li ma jaqbiżx l-EUR 10 miljun, sakemm dawk l-emendi ma jaffettwawx b'mod sostanzjali l-għanijiet tal-programm ta' azzjoni jew miżura inizjali. F'tali każijiet, il-programmi ta' azzjoni u l-miżuri u l-emendi mhux sostanzjali tagħhom jiġu adottati mill-Kummissjoni, li tgħarraf lill-Kumitat tal-FEŻ fi żmien xahar mill-adozzjoni tagħhom.
Kull Stat Membru jista' jitlob l-irtirar ta' proġett jew programm minn programm ta' azzjoni ppreżentat lill-Kumitat tal-FEŻ f'konformità mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 14 ta' dan ir-Regolament. Jekk tali talba tkun appoġġata minn minoranza li timblokka ta' Stati Membri kif stabbilit fl-Artikolu 8(3) b'rabta mal-Artikolu 8(2) tal-Ftehim Intern, il-programm ta' azzjoni għandu jiġi adottat mill-Kummissjoni mingħajr il-proġett jew il-programm konċernat. Sakemm il-Kummissjoni, f'konformità mal-fehmiet tal-Istati Membri fil-Kumitat tal-FEŻ, ma tixtieqx tkompli bil-proġett jew programm irtirat, dan għandu, fi stadju iżjed tard, jiġi ppreżentat mill-ġdid lill-Kumitat tal-FEŻ barra mill-programm ta' azzjoni fil-forma ta' miżura individwali li għandha mbagħad tiġi adottata mill-Kummissjoni skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 14 ta' dan ir-Regolament.
Għal raġunijiet ta' urġenza assoluta debitament ġustifikati, bħal kriżijiet, diżastri naturali jew ikkawżati mill-bniedem jew theddid immedjat għad-demokrazija, l-istat tad-dritt, id-drittijiet tal-bniedem jew il-libertajiet fundamentali, il-Kummissjoni tista' tadotta miżuri individwali jew speċjali jew emendi għal programmi ta' azzjoni u miżuri eżistenti, f'konformità mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 14(4) ta' dan ir-Regolament.
5. Il-Kummissjoni tadotta programmi speċifiċi ta' azzjoni għal nefqiet ta' sostenn imsemmija fl-Artikolu 6 tal-Ftehim Intern skont il-proċedura stipulata fl-Artikolu 14 ta' dan ir-Regolament. Kwalunkwe bidla fil-programmi ta' azzjoni għan-nefqa ta' sostenn għandha tkun adottata skont l-istess proċedura.
6. Għandu jsir skrinjar ambjentali xieraq, inkluż għat-tibdil fil-klima, impatti tal-bijodiversità u dawk soċjali relatati, fil-livell ta' proġett inkluż fejn applikabbli evalwazzjoni tal-impatt ambjentali (EIA) għal proġetti li jkunu ambjentalment sensittivi, b'mod partikolari jekk ikunu probabbli li jikkawżaw impatti negattivi ambjentali u/jew soċjali sinifikanti li huma sensittivi, differenti, jew bla preċedent. Dak l-iskrinjar għandu jkun iggwidat minn prattiki rikonoxxuti b'mod internazzjonali. Fejn ikun rilevanti, għandhom jintużaw evalwazzjonijiet ambjentali strateġiċi (SEA) fl-implimentazzjoni ta' programmi settorjali. L-involviment tal-partijiet interessati fl-evalwazzjonijiet ambjentali u l-aċċess pubbliku għar-riżultati għandhom jiġu żgurati.
Artikolu 10
Kontribuzzjonijiet addizzjonali tal-Istati Membri
1. Fuq l-inizjattiva tagħhom, l-Istati Membri jistgħu jipprovdu lill-Kummissjoni jew lill-BEI b'kontribuzzjonijiet volontarji skont l-Artikolu 1(9) tal-Ftehim Intern sabiex jgħinu fil-kisba tal-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE lil hinn minn arranġamenti ta' kofinanzjament konġunt. Tali kontribuzzjonijiet ma jaffettwawx l-allokazzjoni kumplessiva ta' fondi taħt il-11-il FEŻ. Huma għandhom jiġu ttrattati bl-istess mod bħal kontribuzzjonijiet regolari tal-Istati Membri msemmija fl-Artikolu 1(2) tal-Ftehim Intern ħlief għad-dispożizzjonijiet fl-Artikoli 6 u 7 tal-Ftehim Intern li għalihom jistgħu jiġu stabbiliti arranġamenti speċifiċi fi ftehim bilaterali ta' kontribuzzjoni.
2. L-assenjazzjoni ssir biss f'ċirkostanzi debitament ġustifikati, pereżempju b'reazzjoni għaċ-ċirkostanzi eċċezzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 4(3). F'tali każ, kontribuzzjonijiet volontarji fdati lill-Kummissjoni jiġu ttrattati bħala dħul assenjatskont ir-Regolament Finanzjarju tal-FEŻ.
3. Il-fondi addizzjonali jkunu integrati fil-proċess ta' programmar u reviżjoni u fil-programmi annwali ta' azzjoni, fil-miżuri individwali u fil-miżuri speċjali msemmija f'dan ir-Regolament u għandhom jirriflettu l-appartenenza tal-pajjiż jew reġjun sieħeb.
4. Kwalunkwe bidla li tirriżulta fil-programmi ta' azzjoni, il-miżuri individwali jew il-miżuri speċjali jiġu adottati mill-Kummissjoni bi qbil mal-Artikolu 9.
5. L-Istati Membri li jafdaw lill-Kummissjoni jew lill-BEI b'kontribuzzjonijiet volontarji addizzjonali sabiex jgħinu fil-kisba tal-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE jinfurmaw lill-Kunsill u lill-Kumitat tal-FEŻ, jew lill-Kumitat FI, bil-quddiem dwar dawk il-kontribuzzjonijiet.
Artikolu 11
Taxxi, dazji u imposti
L-assistenza mill-Unjoni ma għandhiex tiġġenera, jew tattiva l-ġbir ta' taxxi, dazji jew imposti speċifiċi.
Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 31 tal-Anness IV għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, tali taxxi, dazji u imposti jistgħu jkunu eliġibbli skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament Finanzjarju tal-FEŻ.
Artikolu 12
Protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni tieħu miżuri xierqa biex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati skont dan ir-Regolament, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu mħarsa bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b'verifiki effikaċi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru jew l-għoti lura tal-ammonti li jkunu tħallsu bi żball jew, fejn xieraq, b'penalitajiet amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa ta' awditu, jew fil-każ ta' organizzazzjonijiet internazzjonali s-setgħa ta' verifika skont il-ftehim milħuq magħhom, u verifika, fuq il-bażi ta' dokumenti u verifiki fuq il-post, fuq il-benefiċjarji ta' għotjiet, il-kuntratturi u s-subkuntratturi kollha li rċevew fondi tal-Unjoni skont dan ir-Regolament.
3. L-Uffiċċju Kontra l-Frodi Ewropew (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) u r-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (14) bil-għan li jistabbilixxi jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'rabta ma' ftehim jew deċiżjoni ta' għotja jew kuntratt iffinanzjati skont dan ir-Regolament.
4. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1, 2 u 3, ftehimiet ta' kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali u ftehimiet ta' għotja u deċiżjonijiet ta' għotja u kuntratti li jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament ikun fihom dispożizzjonijiet espliċiti li jagħtu s-setgħa lill-Kummissjoni, lill-Qorti tal-Awdituri u lill-OLAF biex iwettqu tali awditi, verifiki fuq il-post u spezzjonijiet, skont il-kompetenzi rispettivi tagħhom.
Artikolu 13
Regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini għall-akkwist pubbliku, għotjiet u proċeduri ta' għoti oħrajn
Ir-regoli dwar in-nazzjonalità u l-oriġini għall-akkwist pubbliku, għotjiet u proċeduri ta' għoti oħrajn huma definiti fl-Artikolu 20 tal-Anness IV għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE.
TITOLU IV
PROĊEDURI GĦAT-TEĦID TAD-DEĊIŻJONIJIET
Artikolu 14
Responsabbiltajiet tal-Kumitat tal-FEŻ
1. Il- Kumitat tal-FEŻ stabbilit permezz tal-Artikolu 8 tal-Ftehim Intern għandu jagħti l-opinjoni tiegħu skont il-proċedura stipulata fil-paragrafi 3 u 4 ta' dan l-Artikolu.
Osservatur mill-BEI jieħu sehem fil-proċedimenti tal-Kumitat tal-FEZ, rigward dawk il-kwistjonijiet li jkunu jikkonċernaw lill-BEI.
2. Il-kompiti tal-Kumitat tal-FEŻ għandhom ikopru r-responsabbiltajiet stipulati fit-Titoli II u III ta' dan ir-Regolament:
(a)
programmar tal-għajnuna tal-Unjoni skont il-11-il FEŻ u reviżjonijiet ta' programmar li jiffokaw b'mod partikolari fuq strateġiji ta' pajjiżi, reġjonali u intra-AKP; u
(b)
monitoraġġ tal-implimentazzjoni u l-evalwazzjoni tal-għajnuna tal-Unjoni, li tkopri fost l-oħrajn l-impatt tal-assistenza fuq it-tnaqqis tal-faqar, aspetti settorjali, kwistjonijiet trasversali, il-funzjonament tal-koordinazzjoni fil-post mal-Istati Membri u donaturi oħra u progress dwar il-prinċipji tal-effettività tal-għajnuna msemmija fl-Artikolu 2.
Għal programmi ta' appoġġ tal-baġit li l-Kumitat tal-FEŻ ta opinjoni pożittiva dwarhom imma li huma sospiżi matul l-implimentazzjoni, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Kumitat bil-quddiem dwar is-sospensjoni u d-deċiżjoni sussegwenti li terġa' tibda l-pagamenti.
Kull Stat Membru jista' jistieden lill-Kummissjoni fi kwalunkwe mument sabiex tipprovdi lill-Kumitat tal-FEŻ b'informazzjoni u sabiex ikollha skambju ta' fehmiet dwar kwistjonijiet relatati mal-kompiti mesmmija f'dan il-paragrafu. Tali skambju ta' fehmiet jista' jwassal għall-formulazzjoni ta' rakkomandazzjonijiet mill-Istati Membri li l-Kummissjoni għandha tieħu kont tagħhom.
3. Meta l-Kumitat tal-FEŻ jintalab jagħti l-opinjoni tiegħu, ir-rappreżentant tal-Kummissjoni għandu jippreżenta lill-Kumitat tal-FEŻ, fil-limiti ta' żmien stabbiliti fid-Deċiżjoni tal-Kunsill dwar ir-regoli ta' proċedura tal-Kumitat tal-FEŻ imsemmija fl-Artikolu 8(5) tal-Ftehim Intern, abbozz tal-miżuri li jridu jittieħdu. Il-Kumitat tal-FEŻ għandu jagħti l-fehma tiegħu fi żmien limitat li jista' jiġi stabbilit mill-president skont l-urġenza tal-kwistjoni iżda li ma għandux jaqbeż it-30 ġurnata. Il-BEI għandu jieħu sehem fl-iskambju ta' fehmiet. L-opinjoni tingħata bil-maġġoranza kwalifikata stabbilita fl-Artikolu 8(3) tal-Ftehim Intern abbażi tal-voti tal-Istati Membri ppeżati bil-mod stabbilit fl-Artikolu 8(2) tal-Ftehim Intern.
Meta l-Kumitat tal-FEŻ ikun ta l-opinjoni tiegħu, il-Kummissjoni għandha tadotta miżuri li għandhom japplikaw immedjatament.
Madankollu, jekk dawk il-miżuri ma jkunux konformi mal-opinjoni tal-Kumitat tal-FEŻ, huma għandhom jiġu kkomunikati mill-Kummissjoni lill-Kunsill immedjatament. Fit-tali każ, il-Kummissjoni għandha tiddifferixxi l-applikazzjoni tal-miżuri għal perijodu li għandu, fi prinċipju, ma jaqbiżx it-30 ġurnata mid-data ta' tali komunikazzjoni imma li jista' jiġi estiż għal perjodu ta' mhux iżjed minn 30 ġurnata f'ċirkostanzi eċċezzjonali. Il-Kunsill, waqt li jaġixxi bl-istess maġġoranza kwalifikata bħall-Kumitat tal-FEŻ, jista' jieħu deċiżjoni differenti f'dan il-perijodu.
4. Għal raġunijiet ta' urġenza assoluta debitament ġustifikati kif previsti fl-Artikolu 7(4) u l-Artikolu 9(4), il-Kummissjoni tadotta l-miżuri li japplikaw immedjatament, mingħajr sottomissjoni minn qabel lill-Kumitat tal-FEŻ, u li jibqgħu fis-seħħ għat-tul tal-perjodu kollu tad-dokument adottat jew immodifikat, il-programm ta' azzjoni jew il-miżura.
Mhux aktar tard minn 14-il ġurnata wara l-adozzjoni tiegħu, il-president jippreżenta l-miżuri lill-Kumitat tal-FEŻ sabiex jikseb l-opinjoni tiegħu.
Fil-każ li l-Kumitat tal-FEŻ jagħti opinjoni negattiva skont il-paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu, il-Kummissjoni minnufih għandha tħassar il-miżuri adottati f'konformità mal-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu.
Artikolu 15
Faċilità għall-Paċi fl-Afrika
Programmi indikattiv intra-AKP jallokaw finanzjamenti għall-Faċilità għall-Paċi fl-Afrika. Dak il-finanzjament jista' jiġi kkomplementat bil-programmi indikattivi reġjonali. Għandha tapplika proċedura speċifika kif ġej:
(a)
fuq talba mill-Unjoni Afrikana, endorsjata mill-Kumitat tal-Ambaxxaturi tal-AKP, għandhom jittħejjew programmi ta' azzjoni pluriennali mill-Kummissjoni fejn tispeċifika l-objettivi li jridu jintlaħqu, il-firxa u n-natura tal-interventi possibbli u l-arranġamenti ta' implimentazzjoni; għandu jiġi speċifikat format maqbul għar-rappurtar fil-livell ta' intervent. Anness ma' kull programm ta' azzjoni jiddeskrivi l-proċeduri deċiżjonali speċfiċi għal kull tip ta' intervent possibbli skont in-natura, il-kobor u l-urġenza tiegħu;
(b)
il-programm ta' azzjoni, inkluż l-anness imsemmi fil-punt (a), u kwalunkwe bidliet fih għandhom jiġu diskussi mill-gruppi ta' ħidma preparatorji rilevanti tal-Kunsill u mill-Kumitat Politiku u ta' Sigurtà u għandhom jiġu approvati mill-Coreper b'maġġoranza kwalifikata kif stipulat fl-Artikolu 8(3) tal-Ftehim Intern qabel ma jiġu adottati mill-Kummissjoni;
(c)
il-programmi ta' azzjoni, eskluż l-anness imsemmi fil-punt (a), ikun il-bażi għall-ftehim ta' finanzjament li jrid jiġi konkluż bejn il-Kummissjoni u l-Unjoni Afrikana;
(d)
kull intervent li jrid jiġi implimentat taħt il-ftehim ta' finanzjament għandu jkun suġġett għal approvazzjoni minn qabel mill-Kumitat Politiku u ta' Sigurtà; il-gruppi ta' ħidma preparatorji rilevanti tal-Kunsill għandhom ikunu infurmati jew, tal-inqas meta jkunu ser jiġu ffinanzjati operazzjonijiet ta' appoġġ għall-paċi ġodda, ikkonsultati fiż-żmien debitu qabel it-trażmissjoni tagħhom lill-Kumitat Politiku u ta' Sigurtà skont il-proċeduri deċiżjonali speċifiċi msemmija fil-punt (a) sabiex jiġi żgurat li, minbarra d-dimensjoni militari u ta' sigurtà, jitqiesu l-aspetti relatati mal-iżvilupp u mal-finanzi tal-miżuri previsti. Mingħajr preġudizzju għall-finanzjament tal-operazzjonijiet ta' appoġġ għall-paċi, għandha tingħata attenzjoni speċjali lil attivitajiet rikonoxxuti bħala ODA;
(e)
il-Kummissjoni tipprepara rapport ta' attività dwar l-użu tal-fondi għall-informazzjoni tal-Kunsill u tal-Kumitat tal-FEŻ fuq bażi annwali u bit-talba tal-Kunsill jew tal-Kumitat tal-FEŻ, fejn issir distinzjoni bejn impenji u pagamenti relatati mal-ODA u oħrajn li mhumiex.
Fi tmiem l-ewwel programm ta' azzjoni pluriennali, l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha ser jirrevedu r-riżultati u l-proċeduri tal-Fond għall-Paċi fl-Afrika u se jiddiskutu għażliet fir-rigward ta' possibbiltajiet futuri ta' finanzjament. F'dak il-kuntest, u sabiex nissudaw il-Fond għall-Paċi fl-Afrika, l-Unjoni u l-Istati Membri tagħha ser ikollhom diskussjonijiet li jindirizzaw kemm il-kwistjoni tal-fondi għall-Operazzjonijiet ta' Appoġġ għall-Paċi, inkluż dawk iffinanzjati mill-FEŻ, u l-kwistjoni ta' appoġġ sostenibbli mill-Unjoni għall-operazzjonijiet ta' appoġġ għall-paċi mmexxija mill-Afrikani wara l-2020. Barra minn hekk, il-Kummissjoni ser twettaq evalwazzjoni tal-Fond sa mhux aktar tard mill-2018.
Artikolu 16
Kumitat tal-Faċilità ta' Investiment
1. Il-Kumitat Faċilità ta' Investiment (FI) stabbilit taħt l-awspiċji tal-BEI skont l-Artikolu 9 tal-Ftehim Intern jikkonsisti mir-rappreżentanti tal-Istati Membri u minn rappreżentant tal-Kummissjoni. Osservatur mis-Segretarjat Ġenerali tal-Kunsill u osservatur mis-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna għandhom ikunu mistiedna jattendu. Kull Stat Membru, kif ukoll il-Kummissjoni, jinnomina rappreżentant wieħed u sostitut nominat wieħed. Bil-ħsieb li tinżamm il-kontinwità, il-President tal-Kumitat FI għandu jkun elett minn, u minn fost il-membri tal-Kumitat FI, għal perjodu ta' sentejn. Il-BEI għandu jipprovdi lill-Kumitat bis-servizzi segretarjali u ta' appoġġ. Dawk il-membri biss tal-Kumitat FI li huma nnominati mill-Istati Membri, jew is-supplenti tagħhom, għandhom jivvotaw.
Il-Kunsill, waqt li jaġixxi fuq bażi unanima, għandu jadotta r-regoli tal-proċedura tal-Kumitat FI abbażi ta' proposta mfassla mill-BEI wara konsultazzjoni mal-Kummissjoni.
Il-Kumitat FI għandu jaġixxi b'maġġoranza kwalifikata. L-ippeżar tal-voti jkun kif stabbilit fl-Artikolu 8 tal-Ftehim Intern.
Il-Kumitat FI għandu jiltaqa' mill-anqas erba' darbiet fis-sena. Jistgħu jissejħu laqgħat addizzjonali bit-talba tal-BEI jew tal-membri tal-Kumitat FI kif stabbilit fir-regoli tal-proċedura tiegħu. Addizzjonalment, il-Kumitat FI jista' jagħti opinjoni bi proċedura bil-miktub skont it-termini stabbiliti mir-regoli ta' proċedura tiegħu.
2. Il-Kumitat FI għandu japprova:
(a)
il-linji gwida operazzjonali dwar l-implimentazzjoni tal-FI;
(b)
l-istrateġiji tal-investiment u l-pjanijiet tan-negozju tal-FI, inklużi l-indikaturi tal-prestazzjoni, fuq il-bażi tal-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE u tal-prinċipji ġenerali tal-politika tal-Unjoni għall-iżvilupp;
(c)
ir-rapporti annwali tal-FI;
(d)
kwalunkwe dokument ta' politika ġenerali, inklużi rapporti ta' valutazzjoni, li jirrigwardaw il-FI.
3. Barra minn hekk, il-Kumitat FI għandu jagħti opinjoni dwar:
(a)
il-proposta li jagħti sussidju tal-imgħax permezz tal-Artikolu 2(7) u l-punt (b) tal-Artikolu 4(2), tal-Anness II tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE. F'każijiet bħal dawn, il-Kumitat FI jagħti wkoll opinjoni dwar l-użu ta' tali sussidju fuq l-imgħax;
(b)
proposti għal investiment FI għal kwalunkwe proġett li dwaru l-Kummissjoni tkun tat opinjoni negattiva;
(c)
proposti oħrajn marbuta mal-FI, ibbażati fuq il-prinċipji ġenerali definiti fil-linji gwida operazzjonali tal-FI;
(d)
proposti marbuta mal-iżvilupp tal-qafas tal-kejl tar-riżultati tal-BEI sa fejn tali qafas huwa applikabbli għall-operazzjonijiet skont il-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE.
Sabiex jiġi razzjonalizzat il-proċess ta' approvazzjoni għal operazzjonijiet żgħar, il-Kumitat FI jista' jagħti l-opinjoni favorevoli tiegħu dwar proposti mill-BEI għal allokazzjoni globali (sussidji fuq l-imgħax, assistenza teknika) jew awtorizzazzjoni globali (self, ekwità), li sussegwentement, mingħajr opinjoni ulterjuri mill-Kumitat FI u/jew il-Kummissjoni, tiġi suballokata mill-BEI għal proġetti individwali skont il-kriterji stabbiliti fl-allokazzjoni jew fl-awtorizzazzjoni globali, inkluża s-suballokazzjoni massima ta' sussidju fuq l-imgħax għal kull proġett.
Addizzjonalment, il-korpi regolatorji tal-BEI jistgħu, minn żmien għal żmien, jitolbu lill-Kumitat FI jipprovdi opinjoni dwar il-proposti kollha ta' finanzjament, jew dwar ċerti kategoriji ta' proposti ta' finanzjament.
4. Il-BEI għandu jippreżenta lill-Kumitat FI fi żmien debitu kwalunkwe kwistjoni li tirrikjedi l-approvazzjoni jew l-opinjoni tal-Kumitat FI, kif previst fil-paragrafi 2 u 3 rispettivament. Kwalunkwe proposta preżentata lill-Kumitat FI għal opinjoni ssir skont il-kriterji u l-prinċipji rilevanti stabbiliti fil-linji gwida operazzjonali tal-FI.
5. Il-BEI għandu jikkoopera mill-qrib mal-Kummissjoni u, fejn applikabbli, għandu jikkoordina l-operazzjonijiet tiegħu ma' donaturi oħra. B'mod partikolari, il-BEI għandu:
(a)
jipprepara u jirrivedi, b'mod konġunt mal-Kummissjoni, il-linji gwida operazzjonali tal-FI msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 2. Il-BEI jinżamm responsabbli għall-konformità mal-linji gwida u jiżgura li l-proġetti li hu jappoġġa jirrispettaw standards soċjali u ambjentali internazzjonali u jkunu koerenti mal-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE u mal-prinċipji ġenerali tal-politika tal-Unjoni għall-iżvilupp u mal-istrateġiji rilevanti ta' kooperazzjoni tal-pajjiżi u tar-reġjuni;
(b)
jitlob l-opinjoni tal-Kummissjoni bi tħejjija għall-istrateġiji ta' investiment, pjanijiet direzzjonali tan-negozju u dokumenti ġenerali ta' politika;
(c)
jinforma lill-Kummissjoni dwar il-proġetti li hija tamministra skont l-Artikolu 18(1). Fil-fażi ta' evalwazzjoni ta' proġett, hu għandu jitlob l-opinjoni tal-Kummissjoni dwar il-koerenza tiegħu mal-istrateġija ta' kooperazzjoni tal-pajjiż jew reġjun relevanti jew, skont kif ikun il-każ, mal-objettivi ġenerali tal-FI;
(d)
bl-eċċezzjoni ta' sussidji fuq l-imgħax li jaqgħu fi ħdan l-allokazzjoni globali msemmija fil-punt (a) tal-paragrafu 3, jitlob il-qbil tal-Kummissjoni fil-fażi ta' valutazzjoni ta' proġett dwar kwalunkwe proposta mressqa lill-Kumitat FI għal sussidju fuq l-imgħax, rigward il-konformità tagħha mal-Artikolu 2(7) u l-Artikolu 4(2) tal-Anness II għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, u mal-kriterji definiti fil-linji gwida operazzjonali tal-FI.
Il-Kummissjoni titqies bħala li tkun tat opinjoni favorevoli dwar proposta, jew li tkun qablet magħha, sakemm hija ma tinnotifikax opinjoni negattiva dwar tali proposta, fi żmien tliet ġimgħat minn wara l-preżentazzjoni tal-proposta. Fir-rigward ta' opinjonijiet għal proġetti tas-settur finanzjarju jew pubbliku kif ukoll tal-qbil dwar sussidji fir-rati tal-imgħax, il-Kummissjoni tista' titlob li titressaq il-proposta tal-proġett finali għall-opinjoni jew approvazzjoni tagħha ġimagħtejn qabel ma din tintbagħat lill-Kumitat FI.
6. Il-BEI ma għandux jipproċedi bl-ebda waħda mill-azzjonijiet imsemmija fil-punti (a), (b) jew (c) tal-paragrafu 3 sakemm il-Kumitat FI ma jkunx ippreżenta opinjoni favorevoli.
Wara opinjoni favorevoli tal-Kumitat FI, il-BEI għandu jiddeċiedi fuq il-proposta skont il-proċeduri tiegħu stess. B'mod partikolari huwa jista' jiddeċiedi li ma jipproċedix bil-proposta. Il-BEI għandu perjodikament jinforma lill-Kumitat FI u lill-Kummissjoni bil-każijiet li fihom jiddeċiedi li ma jipproċedix bil-proposta.
Għal self mir-riżorsi tiegħu stess u għal investimenti FI li dwarhom l-ebda opinjoni mill-Kumitat FI ma hija meħtieġa, il-BEI għandu jiddeċiedi dwar il-proposta skont il-proċeduri tiegħu stess u, fil-każ tal-FI, skont il-linji gwida operazzjonali tal-FI u l-istrateġiji ta' investiment approvati mill-Kumitat FI.
Minkejja opinjoni negattiva tal-Kumitat FI dwar proposta għall-għoti ta' sussidju fuq l-imgħax, il-BEI jista' jipproċedi bis-self inkwistjoni mingħajr il-benefiċċju tas-sussidju fuq l-imgħax. Il-BEI għandu perjodikament jinforma lill-Kumitat FI u lill-Kummissjoni f'kull okkażjoni fejn huwa hekk jiddeċiedi li jipproċedi bis-self.
Il-BEI jista', suġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fil-linji gwida operazzjonali, tal-FI u sakemm ma jinbidilx l-objettiv essenzjali tas-self jew tal-investiment mill-FI inkwistjoni, jiddeċiedi li jimmodifika t-termini tas-self jew tal-investiment mill-FI li dwarhom il-Kumitat tal-FI ikun ippreżenta opinjoni favorevoli skont il-paragrafu 3 jew ta' kwalunkwe self li dwaru l-Kumitat tal-FI ikun ippreżenta opinjoni favoreveoli rigward is-sussidji fuq l-imgħax. Partikolarment, il-BEI jista' jiddeċiedi li jżid l-ammont tas-self jew tal-investiment mill-Faċilità ta' Investiment sa 20 %.
Tali żieda tista', għal proġetti bis-sussidji fuq l-imgħax imsemmija fl-Artikolu 2(7) tal-Anness II għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, tirriżulta f'żieda proporzjonali fil-valur tas-sussidju fuq l-imgħax. Il-BEI għandu perjodikament jinforma lill-Kumitat FI u lill-Kummissjoni f'kull okkażjoni fejn huwa hekk jiddeċiedi li jipproċedi. Għal proġetti li skont l-Artikolu 2(7) tal-Anness II għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, jekk żieda fil-valur tas-sussidju tkun mitluba, il-Kumitat tal-FI ikun mitlub jagħti opinjoni qabel ma l-BEI jipproċedi.
7. Il-BEI għandu jamministra l-Investimenti mill-FI u l-fondi kollha miżmuma f'isem l-imsemmija FI konformement mal-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE. Huwa jista', b'mod partikolari, jieħu sehem fil-korpi ta' ġestjoni u ta' superviżjoni ta' persuni ġuridiċi li fihom il-FI hija investita, u jista' jittransiġi, jagħti rilaxx u jimmodifika d-drittijiet miżmuma f'isem il-FI skont il-linji gwida operazzjonali tal-FI.
TITOLU V
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 17
Parteċipazzjoni ta' pajjiż jew reġjun terz
Sabiex tiżgura l-koerenza u l-effikaċja tal-assistenza mill-Unjoni, il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li pajjiżi li qed jiżviluppaw li mhumiex fl-AKP u l-korpi ta' integrazzjoni reġjonali bil-parteċipazzjoni tal-AKP li jippromwovu l-kooperazzjoni u l-integrazzjoni reġjonali eliġibbli għall-assistenza mill-Unjoni bi strumenti ta' finanzjament oħra tal-Unjoni għal azzjoni esterna, fejn il-proġett jew il-programm ikkonċernat huwa ta' natura reġjonali jew transfruntiera u jikkonforma mal-Artikolu 6 tal-Anness IV għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, huma eliġibbli għall-fondi msemmija fil-punt (a)(i) tal-Artikolu 1(2) tal-Ftehim Intern. L-OCTs eliġibbli għall-assistenza tal-Unjoni skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/755/UE u r-reġjuni l-aktar imbiegħda tal-Unjoni wkoll jistgħu jipparteċipaw fi proġetti jew programmi ta' kooperazzjoni reġjonali u l-finanzjament li jippermetti l-parteċipazzjoni ta' dawn it-territorji jew ir-reġjuni l-aktar imbiegħda jkun addizzjonali mal-fondi msemmija fil-punt (a)(i) tal-Artikolu 1(2) tal-Ftehim Intern. L-objettiv ta' kooperazzjoni msaħħa bejn l-Istati Membri, ir-reġjuni l-aktar imbiegħda tal-Unjoni, l-OCTs u l-Istati AKP għandhom jitqiesu u, fejn xieraq, jitwaqqfu mekkaniżmi ta' koordinazzjoni. Dispożizzjoni għal dan il-finanzjament u għat-tipi ta' finanzjament imsemmija fir-Regolament Finanzjarju (UE) 2015/323 (15) jistgħu jsiru fid-dokumenti ta' strateġija u l-programmi indikattivi pluriennali u fil-programmi ta' azzjoni u l-miżuri msemmija fl-Artikolu 9 ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 18
Monitoraġġ, rappurtar u evalwazzjoni tal-assistenza tal-FEŻ
1. Il-Kummissjoni u l-BEI jimmonitorjaw regolarment l-azzjonijiet tagħhom u l-miżuri ffinanzjati u janalizzaw il-progress li jsir lejn ir-riżultati mistennija. Il-Kummissjoni se tmexxi wkoll evalwazzjonijiet tal-impatt u l-effikaċja tal-politiki settorjali u l-azzjonijiet tagħha, u l-effikaċja tal-ipprogrammar, fejn xieraq permezz ta' evalwazzjonijiet esterni indipendenti. Ser jittieħed kont dovut tal-proposti mill-Kunsill għal evalwazzjonijiet esterni indipendenti. L-evalwazzjonijiet għandhom ikunu bbażati fuq il-prinċipji ta' prattika tajba tal-OECD-DAC, li jfittxu li jaċċertaw jekk l-objettivi speċifiċi, b'kont meħud tal-ugwaljanza bejn is-sessi, intlaħqux, biex ikunu fformulati rakkomandazzjonijiet u biex tiġi pprovduta evidenza li tiffaċilita t-tagħlim bil-għan li jittejbu l-operazzjonijiet futuri. Dawk l-evalwazzjonijiet għandhom jitwettqu abbażi ta' indikaturi predefiniti, ċari, trasparenti u fejn adatt, speċifiċi għall-pajjiż u li jistgħu jitkejlu.
Il-BEI għandu jinforma perjodikament lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri dwar l-implimentazzjoni tal-proġetti ffinanzjati mir-riżorsi tal-11-il FEŻ li huwa jamministra, billi jsegwi l-proċeduri stabbiliti fil-linji gwida tal-FI.
2. Il-Kummissjoni għandha tibgħat ir-rapporti ta' evalwazzjonijiet flimkien mar-rispons tas-servizzi għar-rakkomandazzjonijiet ewlenin lill-Istati Membri permezz tal-Kumitat tal-FEŻ u lill-BEI għall-informazzjoni. Kwalunkwe evalwazzjoni, inklużi rakkomandazzjonijiet u azzjonijiet ta' segwitu, jistgħu jiġu diskussi fil-Kumitat tal-FEŻ fuq talba ta' Stat Membru. F'tali każijiet, il-Kummissjoni ser tirrapporta lura lill-Kumitat tal-FEŻ sena wara, dwar l-implimentazzjoni ta' azzjonijiet ta' segwitu li kien hemm qbil dwarhom. Ir-riżultati għandhom imorru lura għad-disinn tal-ipprogrammar u l-allokazzjoni tar-riżorsi.
3. Il-Kummissjoni tassoċja b'mod xieraq lill-partijiet interessati rilevanti kollha fil-fażi ta' evalwazzjoni tal-assistenza tal-Unjoni pprovdut f'dan ir-Regolament u jistgħu, fejn xieraq, ifittxu li jkomplu jagħmlu evalwazzjonijiet konġunti mal-Istati Membri, donaturi oħra u sħab f'fażi ta' żvilupp.
4. Il-Kummissjoni għandha teżamina l-progress magħmul fl-implimentazzjoni tal-11-il FEŻ, inkluż il-programmi indikattivi pluriennali, u mill-2016 għandha tippreżenta rapport annwali dwar l-implimentazzjoni lill-Kunsill. Ir-rapport se jinkludi analiżi ta' outputs u eżiti ewlenin u meta possibbli, il-kontribut tal-assistenza finanzjarja tal-Unjoni għall-impatti. Ser jinħoloq qafas ta' riżultati għal dan il-għan. Dak ir-rapport se jintbagħat ukoll lill-Parlament Ewropew, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni.
5. Ir-rapport annwali għandu jkun fih ukoll informazzjoni relatata mas-sena ta' qabel dwar il-miżuri ffinanzjati, ir-riżultati ta' eżerċizzji ta' monitoraġġ u evalwazzjoni, l-involviment tas-sħab relevanti għall-iżvilupp, u l-implimentazzjoni ta' approprjazzjonijiet ta' impenji u ta' pagamenti mqassma skont il-pajjiż, ir-reġjun u s-settur ta' kooperazzjoni. Huwa għandu jinkludi wkoll analiżi kwalitattiva tar-riżultati inizjalment imbassra u dawk miksuba, ibbażata fuq, fost l-oħrajn, data mis-sistemi ta' monitoraġġ, u segwitu tat-tagħlimiet meħuda.
6. Ir-rapport għandu juża sa fejn hu possibbli, indikaturi speċifiċi u miżurabbli tar-rwol tiegħu fl-ilħuq tal-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE. Huwa jirrifletti t-tagħlimiet ewlenin u s-segwitu għar-rakkomandazzjonijiet tal-evalwazzjonijiet tas-snin ta' qabel. Ir-rapport għandu jivvaluta wkoll, fejn possibbli u rilevanti, il-konformità mal-prinċipji tal-effettività tal-għajnuna, inkluż għall-istrumenti finanzjarji innovattivi.
7. L-Unjoni u l-Istati Membri tagħha għandhom iwettqu, sa mhux aktar tard minn tmiem l-2018, analiżi tal-prestazzjoni, li tivvaluta l-grad ta' twettiq tal-impenji u l-pagamenti, kif ukoll ir-riżultati u l-impatt tal-għajnuna mogħtija permezz ta' indikaturi ta' output, ta' eżitu u ta' impatt li jkejlu l-effiċjenza tal-użu ta' riżorsi kif ukoll l-effettività tal-FEŻ. Hija għandha wkoll tindirizza l-kontribut tal-miżuri ffinanzjati għall-kisba tal-objettivi tal-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE u għall-prijoritajiet tal-Unjoni, kif stabbilit fl-Aġenda għall-Bidla. L-analiżi ssir abbażi ta' proposta mill-Kummissjoni.
8. Il-BEI għandu jipprovdi lill-Kumitat tal-FI b'informazzjoni fir-rigward tal-progress lejn l-ilħuq ta' objettivi tal-FI. Skont l-Artikolu 6b tal-Anness II għall-Ftehim ta' Sħubija AKP-UE, il-prestazzjoni kumplessiva tal-FI tkun suġġetta għal analiżi konġunta f'nofs it-terminu u fi tmiem it-terminu tal-11-il FEŻ. Ir-reviżjoni ta' nofs it-term għandha titwettaq minn esperti esterni indipendenti, f'kooperazzjoni mal-BEI u għandha ssir disponibbli lill-Kumitat FI.
Artikolu 19
Nefqa fuq azzjoni klimatika u bijodiversità
Għandha ssir stima annwali tal-infiq globali relatat ma' azzjoni klimatika u bijodiversità fuq il-bażi tad-dokumenti adottati ta' programmar indikattiv. Il-finanzjament allokat fil-kuntest tal-FEŻ ikun soġġett għal sistema ta' traċċabbiltà annwali ibbażata fuq il-metodoloġija tal-OECD (“indikaturi ta' Rio”), mingħajr ma jkun eskluż l-użu ta' metodoloġiji aktar preċiżi fejn dawn huma disponibbli, integrati fil-metodoloġija eżistenti għal ġestjoni tal-prestazzjoni ta' programmi tal-Unjoni, biex tkun kwantifikata n-nefqa relatata ma' azzjoni klimatika u bijodiversità fil-livell tal-programmi ta' azzjoni, miżuri individwali u speċjali msemmija fl-Artikolu 9, u rreġistrat fl-evalwazzjonijiet u r-rapporti annwali.
Artikolu 20
Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna
Dan ir-Regolament għandu japplika skont id-Deċiżjoni 2010/427/UE.
Artikolu 21
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta' Marzu 2015.