PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 215/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení vyrovnávacího cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. února 2012 o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. ledna 2012 sdružení EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících v tomto případě více než 70 % celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečný důvod k zahájení řízení.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise před zahájením šetření vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž způsobuje subvencovaný dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Čínská vláda byla vyzvána ke konzultacím, aby se vyjasnily otázky uvedené v podnětu a dosáhlo se řešení na základě dohody. Čínská vláda nabídku ke konzultacím přijala a tyto konzultace následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež k tvrzením v podnětu předložila čínská vláda a jež se týkaly nenapadnutelnosti daných programů. V návaznosti na konzultace předložila čínská vláda vlastní podání.
1.2. ANTIDUMPINGOVÉ ŘÍZENÍ
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala Evropská komise dne 21. prosince 2011 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR.
(5)
Dne 20. září 2012 uložila Komise nařízením (EU) č. 845/2012 (4) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR prozatímní antidumpingové clo.
(6)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativních výrobců v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
1.3. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(9)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 19 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců. Nicméně jeden z vyvážejících výrobců zahrnutých v tomto vzorku svoji spolupráci ukončil. Byl tudíž nahrazen následujícím vyvážejícím výrobcem s nejvyšším objemem vývozu do Unie. Po oznámení i tento vyvážející výrobce spolupráci ukončil.
(10)
Aby nedošlo k dalším prodlevám v řízení bylo rozhodnuto omezit výběr vzorku na dvě skupiny vyvážejících výrobců, které vykazovaly nejvyšší objem vývozu do Unie, tj. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení, a Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení. Vzorek těchto dvou skupin vyvážejících výrobců slouží jako základ pro stanovení míry subvencování těchto skupin, jakož i míry subvencování v případě všech spolupracujících výrobců nezahrnutých ve vzorku v souladu s čl. 15 odst. 2 a 3 základního nařízení.
(11)
Pokud jde o výrobce v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a jež byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 46 % výroby v Unii a 38 % prodeje v Unii. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(12)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky zástupcům vlády ČLR, dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, 14 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(14)
Odpovědi byly obdrženy od zástupců ČLR, devíti vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a deseti uživatelů.
(15)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla rozhodnout o subvencování, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů a společností:
a)
vláda Čínské lidové republiky:
-
Čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
b)
výrobci v Unii:
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
c)
skupiny vyvážejících výrobců (a společností ve spojení) v ČLR:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
d)
dovozci v Unii:
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
-
Macrometal, Hamburk, Německo.
(16)
Všechny strany byly následně informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečných vyrovnávacích cel na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR (dále jen „zveřejnění konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke konečným informacím vyjádřit.
(17)
Komentáře předložené zúčastněnými stranami byly vzaty v úvahu a příslušně zohledněny.
1.4. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(18)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(19)
V oznámení o zahájení řízení byl výrob0ek, který je předmětem šetření, definován jako určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující více než 70 % hmotnostních zinku).
2.2. ŽÁDOSTI O VYLOUČENÍ VÝROBKU
(20)
Čínské sdružení železa a oceli, dva vývozci a dva uživatelé navrhli vyloučit pět druhů výrobků. Tyto žádosti byly obdrženy a byly analyzovány takto:
2.2.1. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM POTAŽENÁ CHROMEM NEBO CÍNEM
(21)
Uživatel oceli s organickým povlakem předložil požadavek, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem byla vyloučena z definice výrobku. Šetřením bylo zjištěno, že kovový povlak z chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzicky a technicky odlišným od oceli s organickým povlakem, která je předmětem šetření. Navíc ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem je používána téměř výhradně při výrobě obalů potravin a kabelů. A konečně, výrobní odvětví Unie vysvětlilo, že nemělo v úmyslu zahrnout výše uvedený typ výrobku do daného šetření. Vzhledem k shora uvedeným důvodům není ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zahrnuta do definice výrobku.
2.2.2. PLECHY VÁLCOVANÉ ZA TEPLA S OCHRANNÝM NÁTĚREM, AŤ ORGANICKÝM ČI ANORGANICKÝM
(22)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené výrobky nespadají pod kódy KN v rámci šetření. Účelem nátěru nebo povlaku je pouze ochrana proti korozi, a výrobky proto patří do položky KN 7208, a nikoliv do položky KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochranným nátěrem, ať organickým či anorganickým, nejsou zahrnuty do definice výrobku, a proto z ní nemohou být vyňaty.
2.2.3. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM O TLOUŠŤCE SUBSTRÁTU MEZI 0,6 A 2,0 MM
(23)
Čínské sdružení železa a oceli a dva vývozci požadovali vyloučení oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, která představuje 5-10 % vývozu z Číny, přičemž tvrdili, že přímá konkurence mezi čínským vývozem a výrobním odvětvím Unie existuje pouze v případě oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm.
(24)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť jak čínští vývozci, tak výrobní odvětví Unie vyrábějí a prodávají ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, a tyto výrobky si tudíž jasně konkurují. Nebyly poskytnuty žádné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu menší než 0,6 mm nekonkuruje oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm, a že by tedy šlo o různé typy výrobků. Ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm má stejné fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a jedná se tedy o totožný výrobek.
2.2.4. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU HLINÍK-ZINEK
(25)
Dva dovozci tvrdili, že pouze čtyři výrobci v Unii mají osvědčení na výrobu tohoto typu výrobku a že ve skutečnosti jej vyrábí pouze jedna společnost. Rovněž tvrdili, že tento výrobek se liší od oceli s organickým povlakem potažené zinkem, pokud jde o vlastnosti výrobku.
(26)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť oba typy jsou zaměnitelné a jejich použití se překrývá, přičemž přinejmenším dva spolupracující výrobci Unie vyráběli tento typ výrobku během období šetření. Je třeba poznamenat, že pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce vyvážel tento typ výrobku do Unie během období šetření.
2.2.5. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU ZINKU
(27)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť na rozdíl od tvrzení jednoho uživatele, je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci Unie a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
2.3. ŽÁDOSTI O ZAHRNUTÍ VÝROBKU
(28)
Jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zařazená pod kód TARIC 7210122010 a 7210500010 byla zahrnuta do definice výrobku. Tento požadavek byl zamítnut, neboť na uvedené kódy se původní podnět nevztahuje a výrobky, které spadají pod dané kódy, mají jiné fyzikální a technické vlastnosti než výrobky zahrnuté v podnětu.
2.4. DOTČENÝ VÝROBEK
(29)
Vzhledem k vyloučení oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem, jak je popsáno v 21. bodě odůvodnění, je definice dotčeného výrobku příslušně upravena.
(30)
Dotčeným výrobkem jsou tedy určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a s výjimkou oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
2.5. OBDOBNÝ VÝROBEK
(31)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(32)
Čínská vláda a čínští vyvážející výrobci zahrnutí do vzorku poskytli odpovědi na dotazník a souhlasili s inspekcemi na místě za účelem ověření odpovědí.
(33)
Pokud jde o čínskou vládu, Komise jí po analýze odpovědí na dotazník zaslala písemné upozornění na nedostatky a dvě oznámení o inspekci. Poskytla čínské vládě dostatek času na přípravu a předložení vlastního vyjádření, kdykoli ji o to čínská vláda s uvedením důvodů požádala. Ve skutečnosti byly lhůty čínské vládě výrazně prodlouženy, tj. lhůta pro odpověď na dotazník byla prodloužena o 20 dní, čímž byla konečná lhůta na předložení odpovědi na dotazník prodloužena na 57 dní a 25 dní v případě odpovědi na písemné upozornění na nedostatky.
(34)
Ve svých odpovědích na dotazník, písemná upozornění na nedostatky a různá další podání poskytla čínská vláda informace, které se týkaly pouze programů používaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a tvrdila, že by se od ní nemělo žádat, aby odpovídala na otázky týkající se údajných subvenčních programů dostupných rovněž pro výrobce nezařazené do vzorku nebo výrobce, kteří se nepřihlásili.
(35)
S tímto požadavkem vyjádřila Komise zdvořilý nesouhlas a vysvětlila čínské vládě, že účelem dotazníku, který jí byl zaslán, je poskytnout Komisi informace o subvencování výrobního odvětví oceli s organickým povlakem v Číně a zjistit, do jaké míry je subvencován dovoz dotčeného výrobku do Unie. Komise informovala čínskou vládu o tom, že od ní vyžaduje podrobnější informace k rozsahu subvencování, aby mohla řešit případy, v nichž vývozci, kteří údajně obdrželi výhody podle konkrétních subvenčních programů, jež nebyly k dispozici společnostem zařazeným do vzorku nebo spolupracujícím společnostem, hrubě nespolupracují, a dále i případné žádosti pro individuální posouzení podané spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Čínská vláda však svůj přístup nezměnila a neposkytla informace o většině ostatních programů subvencí uvedených ve stížnosti, nicméně nepoužitých společnostmi zařazenými do vzorku.
(36)
Před konáním inspekcí na místě požádala čínská vláda Komisi o další písemné informace, zejména o kompletní seznam dotazů, jež Komise zamýšlela během inspekcí položit, a o seznam vládních útvarů, jež se měly inspekcí účastnit. Bylo namítáno, že v případě, že tyto informace nebudou čínské vládě poskytnuty „nebude si vědoma toho, co mělo být připraveno nebo by mohlo být očekáváno v průběhu inspekce“, a že oznámení o inspekci „rozhodně neposkytuje žádnou informaci o tom, co přesně Komise hodlá ověřovat …“.
(37)
Komise nemohla žádosti čínské vlády vyhovět. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise splnila všechny příslušné podmínky čl. 26 základního nařízení. Čínské vládě bylo zasláno podrobné oznámení o inspekci, v němž byl potvrzen program návštěvy (termíny a skupina programů, jež měly být projednávány v jednotlivé dny, kdy měla inspekce probíhat) a v němž byla čínská vláda požádána o to, aby byli přítomni zástupci orgánů odpovědných za příslušné programy a úředníci, kteří se podíleli na přípravě podání čínské vlády. Komise před provedením inspekcí na místě dále ozřejmila, že orgány odpovědné za programy, jež jsou předmětem šetření, jakož i úředníky, kteří jsou nejvíce povoláni k účasti na inspekcích a k zodpovídání dotazů, může určit pouze čínská vláda. Pokud jde o seznam konkrétních otázek, Komise vysvětlila, že právní předpisy EU (ani požadavky WTO) tento seznam nevyžadují a že účelem tohoto šetření je ověřit odpověď čínské vlády na dotazník a příslušná doplňková podání; inspekce se proto bude řídit strukturou těchto dokumentů. Komise dále vysvětlila, že se pokusí získat a objasnit další informace potřebné pro probíhající řízení, avšak konkrétní formulace dotazů kladených v této souvislosti bude záviset na odpovědích čínské vlády na původní ověřování jejích odpovědí. Komise dále čínskou vládu před provedením inspekcí na místě upozornila, že odmítnutí, pokud jde o poskytování potřebných informací či o pomoc orgánu provádějícímu šetření při ověřování informací a údajů pokládaných za nezbytné pro účely řízení, by mohlo postup šetření vážně ohrozit. Čínská vláda byla dále upozorněna na důsledky ustanovení článku 28 základního nařízení.
(38)
Během inspekce na místě u čínského ministerstva obchodu v Pekingu se Komise v souladu s článkem 11 a 26 základního nařízení snažila předložené informace ověřit na základě podkladů použitých při přípravě odpovědi čínské vlády. Předběžně přitom dospěla k závěru, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů a podkladů nelze odpověď na dotazník řádně ověřit. Určité informace navíc nebyly předloženy vůbec, přestože o ně Komise výslovně požádala, a část dotazů zůstala jednoduše nezodpovězena. Čínská vláda byla následně upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení.
(39)
Čínská vláda rovněž uvedla, že Komise na ni ukládá neodůvodněnou zátěž a že v dotazníku a následném písemném upozornění na nedostatky požaduje nepodstatné a nadbytečné informace.
(40)
S ohledem na požadované informace je třeba poznamenat, že Komise požadovala informace, jež jsou pokládány za nezbytné pro reprezentativní zjištění, a zůstala ve svých požadavcích důsledná, když během šetření vyžadovala tytéž údaje a informace a čínskou vládu žádala o vysvětlení předložených informací a jejich vlivu na programy, jež byly předmětem šetření. Jinými slovy, Komise požadovala pouze informace, které byly nutné pro posouzení toho, zda dochází k subvencování a v jaké míře je pro dotčený výrobek dostupné na základě dalších údajných subvenčních programů v podnětu. Tyto informace by byly umožnily stanovit odpovídající výši poskytnuté subvence podle dalších subvenčních programů, jichž se šetření týká, dostupných nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Vzhledem k tomu, že zástupci ČLR ani nespolupracující vyvážející výrobci neposkytli potřebné informace k určení, zda nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům byly k dispozici další subvenční programy, došla Komise na základě nejspolehlivějších dostupných údajů k závěru, že další údajné subvenční programy byly nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům skutečně k dispozici a při výpočtu výše výhody poskytnuté prostřednictvím těchto programů vycházela z nejspolehlivějších dostupných údajů.
3.2. INDIVIDUÁLNÍ ZJIŠŤOVÁNÍ
(41)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, tj. Union Steel China (Union Steel) a Shenzhen Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd., předložili podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení žádosti o individuální zjišťování. Oběma žádostem o individuální zjišťování nebylo možné vyhovět, neboť vzhledem k vysokému počtu údajných subvenčních programů a časové náročnosti antisubvenčního šetření by to bylo neúměrně zatěžující a mohlo by to zabránit včasnému ukončení šetření.
(42)
Společnost Union Steel již byla nicméně jednotlivě šetřena v souběžném antidumpingovém šetření, a individuální rozpětí újmy u této společnosti bylo tedy vypočteno.
(43)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda poskytla pouze odpověď týkající se programů využívaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, jak je vysvětleno výše ve 34. bodě odůvodnění, bylo v podstatě nemožné analyzovat některé ze subvenčních programů, jež možná využívá společnost Union Steel. Proto byla na základě dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení přidělena této společnosti průměrná subvenční sazba použitelná pro ostatní spolupracující společnosti.
3.3. KONKRÉTNÍ PROGRAMY
(44)
Na základě informací uvedených v podnětu si Komise vyžádala informace týkající se těchto programů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany vládního orgánu:
I)
Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou: ocel válcovaná za tepla nebo za studena
-
Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
-
Program zásobování elektrickou energií a vodou za cenu nižší než přiměřenou v provincii Jiangsu
-
Poskytování různých vstupů za cenu nižší než přiměřenou
II)
Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro výrobní odvětví oceli s organickým povlakem
III)
Kapitálové programy
-
Swapy dluhů za aktiva
-
Doplnění základního kapitálu
-
Nevyplacené dividendy
IV)
Programy týkající se daně z příjmu a ostatních přímých daní
-
Daňová politika pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
-
Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
-
Slevy na dani z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
-
Preferenční daňová politika pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
-
Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
-
Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické obnovy na vnitrostátní úrovni
-
Různé místní daňové slevy (provincie Shandong, Chongqing, město Guangxi regionu Zhuang, daňová zvýhodnění pro rozvoj centrálních a západních regionů)
-
Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi
-
Místní programy osvobození od daně z příjmu a jejího snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
V)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
-
Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
-
Jiné daňové výsady města Ma'anshan
VI)
Grantové programy
-
Program „China World Top Brand“
-
Program „Famous Brands“
-
Fond projektu pro státní klíčové technologie
-
Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
VII)
Nákup zboží vládou za cenu vyšší než přiměřenou
VIII)
Jiné regionální programy
-
Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
-
Programy týkající se severovýchodního regionu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
IX)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu
3.3.1. DODÁNÍ ZBOŽÍ NEBO POSKYTNUTÍ SLUŽEB VLÁDOU ZA CENU NIŽŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU
3.3.1.1. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(45)
V podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky s cílem poskytnout výrobcům oceli s organickým povlakem vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci oceli s organickým povlakem vyrovnávací subvence prostřednictvím nákupu státem vyráběné oceli válcované za tepla a za studena od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu, která je pro státem vlastněné podniky nižší než přiměřená.
(46)
Komise požadovala od čínské vlády podrobné informace o státem vlastněných podnicích, které poskytují čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickýcm povlakem ocel válcovanou za tepla a za studena, s cílem ověřit tvrzení uvedená v podnětu a zjistit, zda tyto státem vlastněné podniky jsou veřejnoprávními subjekty. Komise konkrétně vytvořila k dotazníku pro čínskou vládu dodatek B určený pro státem vlastněné podniky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla informace požadované v tomto dodatku. V písemném upozornění na nedostatky Komise znovu požádala čínskou vládu, aby poskytla informace žádané v dodatku B a vyzvala ji, aby odpovědi koordinovala s příslušnými státem vlastněnými podniky.
(47)
Čínská vláda však neposkytla odpověď na žádnou z otázek v dodatku B ani neposkytla podstatné informace požadované v hlavní části dotazníku (např. pokud jde o vlastnictví a kontrolu státem vlastněných podniků v odvětví oceli ze strany čínské vlády a o její zapojení do reorganizace čínského ocelářského průmyslu). Místo toho, aby čínská vláda poskytla požadované informace, uvedla ve své odpovědi na dotazník, že žadatelé nebyli schopni prokázat, že výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou veřejnoprávními subjekty.
(48)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády musela Komise prozkoumat další nejlepší možné dostupné informace. Komise tento postup oznámila čínské vládě. Při posuzování, zda státem vlastněné podniky, které čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty, vzala Komise v úvahu omezené informace poskytnuté čínskou vládou, informace uvedené v podnětu, veřejně dostupné věcné informace z podobných řízení vedených jinými vyšetřovacími orgány, jakož i další veřejně dostupné informace, a založila své závěry na celkovém souhrnu informací k danému spisu.
a) Státem vlastněné podniky, které vývozcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty
(49)
Žadatel tvrdí, že státem vlastněné podniky v Číně jsou veřejnoprávními orgány ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, které poskytují zboží (ocel válcovanou za tepla a za studena) výrobcům oceli s organickým povlakem za cenu nižší než tržní, a tím je zvýhodňují.
(50)
Odvolací orgán WTO ve své zprávě „Spojené státy - Konečná antidumpingová a antisubvenční cla na některé výrobky z Číny“ (5) (zpráva odvolacího orgánu) definoval veřejnoprávní subjekt jako entitu, která „má či vykonává vládní pravomoci nebo je jimi pověřena“ (6). Podle odvolacího orgánu je pro veřejnoprávní orgány rovněž charakteristický „výkon vládních funkcí“ (7), které by „za běžných okolností v rámci právního řádu příslušného Člena vykonávala státní moc“ (8).
(51)
S ohledem na závěry odvolacího orgánu WTO jsou analyzovány dvě otázky, tj. a) zda dotčené státem vlastněné podniky vykonávají funkce, jež jsou v Číně běžně považovány za součást výkonu státní moci a b) v případě, že ano, zda přitom jednají z pověření vlády.
(52)
V kontextu čínské vlády existují dostatečné důkazy svědčící o tom, že vláda je plně zapojena do řízení hospodářství. Ústřední úloha čínské vlády v oblasti hospodářství je zaručena Ústavou Čínské lidové republiky. Ustanovení článku 7 ústavy zní: „Státní hospodářství je odvětví socialistického hospodářství ve vlastnictví lidu; je hlavní silou v národním hospodářství. Stát zajišťuje upevnění a růst státního hospodářství.“ Podobně zní článek 15 ústavy: „Stát provádí hospodářské plánování na základě socialistického veřejného vlastnictví.“ Rovněž Ústava Komunistické strany Číny stanoví primární úlohu veřejného vlastnictví, např. preambule Ústavy Komunistické strany Číny zní: „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli …“ Rovněž různé pětileté plány vyhlášené národní komisí pro rozvoj a reformy a přijaté čínským nejvyšším výkonným orgánem Státní radou poukazují na velmi silnou kontrolu hospodářství ze strany čínské vlády.
(53)
Pokud jde o odvětví oceli, z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné podniky vyrábějící v Číně ocel válcovanou za tepla a za studena často vykonávají popsané vládní funkce, mimo jiné v odvětvových plánech pro železářský a ocelářský průmysl. Tyto plány potvrzují rozhodnutí čínské vlády úzce se zapojit do řízení a rozvoje odvětví oceli v Číně, a proto jejich příslušné provádění státem vlastněnými podniky může být považováno za součást vládních postupů. Plány stanoví cíle pro veškeré subjekty v odvětví výroby železa a oceli a řídí celé odvětví, aby bylo stanovených cílů dosaženo. Čínská vláda ve skutečnosti používá státem vlastněné železářské a ocelářské podniky jako prodlouženou ruku státu za účelem dosažení cílů stanovených v těchto plánech.
(54)
Vyhláška č. 35 národní komise pro rozvoj a reformy - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu mimo jiné nastiňuje politiku, která má snížit počet podniků zabývajících se hutnictvím železa a oceli a stanoví cíle pro výstupy pro ty skupiny podniků, které jsou mezi 10 nejúspěšnějšími na domácím trhu (článek 3); pokud jde o výrobní kapacitu zakazuje zřízení nových železářských a ocelářských sdružených podniků (článek 10), stanoví podmínky pro přístup do odvětví železa a oceli na úrovni zařízení a rovněž udává technické a hospodářské ukazatele, jimiž se mají železářské a ocelářské podniky řídit (článek 12), stanoví pravidla pro změny v organizační struktuře ocelářských podniků (článek 20), spravuje investice (články 22, 23), podmiňuje přístup k finančním fondům (články 25, 26), dává státu právo zasahovat do nákupu surovin (článek 30).
(55)
Dvanáctý pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl shrnuje dosažení cílů stanovených v předchozím plánu, zahrnuje vývoj strategie a stanoví cíle pro celý ocelářský průmysl. Podobně jako vyhláška č. 35 stanoví velmi specifické cíle na úrovni průmyslových klastrů (Oddíl III.(III).6), podporuje některé projekty a jiné ne (Oddíl IV(IV)) a při podpoře železářského a ocelářského průmyslu v různých provinciích se chová diskriminačně (Oddíl IV(V), podporuje velké ocelářské podniky a přiznává vedoucí úlohu největším státem vlastněným čínským výrobcům oceli, jako je Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atd. (9) Plán rovněž posiluje regulaci a řízení výrobní činnosti stávajících ocelářských podniků (Oddíl V(IV).
(56)
Zákon Čínské lidové republiky o státních prostředcích podniků rovněž zavazuje státem vlastněné podniky (nebo podniky se státními investicemi, které jsou v tomto zákoně zmiňovány), aby dodržovaly státní průmyslovou politiku (10). Podobně Předběžná opatření pro dohled a správu investic ústředních podniků ukládají státem vlastněným podnikům (podnikům se státními investicemi), aby se řídily plány rozvoje a průmyslovou politikou státu (11). Podle Opatření týkajících se správy rozvojových strategií a plánů ústředních podniků všechny podniky se státními investicemi musí vytvořit rozvojový a strategický plán, který musí přezkoumat a schválit komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Při provádění tohoto přezkumu a před samotným schválením musí komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vzít mimo jiné v úvahu, zda je daný plán v souladu se státním plánováním rozvoje a průmyslovou politikou a zda je či není v souladu se strategickou úpravou podoby a struktury státního hospodářství (12).
(57)
Konkrétní příklady provádění opatření popsaných v plánech, jako je přesídlení Capital Steel Corporation (13) nebo četné fúze ocelářských podniků (14) ukazují, že plány nejsou pouze orientačními dokumenty sloužícími jako pokyny, ale že vyúsťují v konkrétní opatření podnikaná státem v něm vlastněných ocelářských podnicích (zastoupeným Národní komisí pro rozvoj a reformy a Státní radou).
(58)
Podniky zahrnuté v plánech musí dodržovat a provádět všechna specifická opatření popsaná v předchozích bodech odůvodnění. Byl učiněn závěr, že tímto přímým zapojením vlády do obchodního chování ocelářských podniků fungují státem vlastněné ocelářské podniky jako prodloužená ruka vlády při výkonu vládních funkcí, což následně vede k plnění cílů stanovených v daných plánech.
(59)
Poté, co bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky vykonávají vládní funkce, zůstává otázka, zda při tomto výkonu jednají z pověření vlády. V tomto ohledu je zásadní otázkou, zda je vláda opravdu kontroluje (15). Pokud tomu tak je, je vhodné s ohledem na všechny příslušné důkazy vymezit, že státem vlastněné podniky jsou prodlouženou rukou vlády a účinně provádí politiku stanovenou ve výše uvedených plánech.
(60)
Níže popsaná vládní kontrola naznačuje, že státem vlastněné podniky mají či vykonávají vládní pravomoci nebo jsou jimi pověřeny. Kontrola může být mimo jiné uplatňována prostřednictvím státního vlastnictví, správních předpisů a zapojení komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, správní rady a vládních plánů.
(61)
Jak již bylo uvedeno v předchozím textu, který se týká nedostatečné spolupráce (46.-48. bod odůvodnění), čínská vláda nepředložila požadované informace o vlastnické struktuře výrobců oceli válcované za tepla a za studena. V odpovědi na dotazník, čínská vláda předložila seznam 54 podniků, v nichž je čínská vláda největším akcionářem, avšak v průběhu inspekce na místě uvedla, že tento seznam není správný a rovněž zahrnuje podniky v soukromém vlastnictví. Čínská vláda tento seznam neopravila a ani neuvedla, které společnosti jsou v soukromém vlastnictví a které jsou vlastněny čínskou vládou. Vzhledem k nedostatečné spolupráci musela Komise prozkoumat další důkazy obsažené ve spisu, jakož i veřejně dostupné informace.
(62)
Žadatel poskytl důkazy o tom, že hlavní výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou ve vlastnictví státu, a předložil v tomto ohledu podrobné informace v příloze 10 daného podnětu (16). Rovněž ostatní veřejně dostupné údaje (17) potvrzují, že čínská vláda má vlastnický podíl v mnohých podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(63)
S ohledem na všechny informace týkající se daného spisu lze logicky dojít k závěru, že čínská vláda má významný vlastnický podíl v mnohých čínských podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(64)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vykonává odpovědnosti státu jakožto investora a řídí státem vlastněná aktiva podléhající jejímu dohledu. Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda v odpovědi na dotazník a následná podání tvrdila, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv není zapojena do obchodní činnosti státem vlastněných podniků a toto tvrzení podpořila odkazem na článek 7 Prozatímních opatření pro dohled a správu státem vlastněných aktiv podniků (18), ostatní články téhož zákona a také další údaje ze spisu (19) vedou k opačnému závěru.
(65)
Ve skutečnosti z odpovědi čínské vlády na antisubvenční dotazník vyplývá, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, schválená Státní radou, jmenuje a odvolává vedoucí pracovníky jednotlivých podniků pod dohledem a hodnotí jejich výkony prostřednictvím právních postupů. Na podniky pod dohledem rovněž vyvíjí tlak, aby prováděly hlavní zásady a politiky, je odpovědná za hlavní řízení státem vlastněných aktiv podniků a řídí a kontroluje správu státem vlastněných aktiv na místní úrovni v souladu se právními předpisy.
(66)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv rovněž odpovídá za platy a hodnocení vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků; kromě toho je jmenuje a rozhoduje o jejich odměnách a sankcích (20). Všechny důkazy naznačují, že kariéra vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků závisí na komisi pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Tyto okolnosti ukazují, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv je pověřena vládními pravomocemi.
(67)
Složení správní rady státem vlastněných podniků rovněž ukazuje vysokou úroveň kontroly státem vlastněných podniků ze strany čínské vlády. Z důkazů obsažených ve spisu (21) vyplývá, že řada členů správní rady a dozorčí rady zastává nebo v minulosti zastávala vládní a/nebo stranické funkce a že jejich výběr je silně ovlivněn vládními orgány, jako je komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv nebo Komunistická strany Číny.
(68)
Politika, zájmy a cíle čínské vlády týkající se ocelářského průmyslu se stanovují prostřednictvím řady vládních plánů na ústřední i nižší úrovni. Státem vlastněné podniky jsou vybízeny k tomu, aby tuto politiku plnily (podnikům, jež ji neplní, mohou být dokonce uloženy i sankce), a z nedávného chování některých z významných státem vlastněných podniků v Číně je zjevné, že státem vlastněné ocelářské podniky tuto politiku dodržují a usilují o naplnění cílů a úkolů, jak byly v těchto plánech vymezeny.
(69)
Podle 12. pětiletého rozvojového plánu pro ocelářský průmysl, pouze „podniky, které plní politiku pro železářský a ocelářský průmysl a které splňují normy a podmínky výroby a fungování železářského a ocelářského průmyslu, mají při slučování a reorganizaci prvořadou úlohu.“ (22)
(70)
Řada plánů na provinční a místní úrovni rovněž uvádí konkrétní státem vlastněné podniky a stanoví pro ně úkoly a cíle. Žadatel poskytl výňatky z těchto plánů (23). Všechny tyto plány byly pro účely ověření a vysvětlení požadovány od čínské vlády v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky, avšak čínská vláda je neposkytla. Je nicméně třeba poznamenat, že čínská vláda přesnost těchto citací v průběhu řízení nezpochybnila. Kromě toho společnosti uvedené v provinčních a místních plánech připouštějí spolupráci s orgány a popisují, jak jednají nebo v minulosti jednali v souladu s těmito plány (24).
(71)
Přestože čínská vláda tvrdí, že některé z výše uvedených plánů jsou pouze orientační, nezávazné a mají sloužit pouze jako návod, ve spisu není toto tvrzení podloženo jinými důkazy. Naopak mnohé právní a správní předpisy, které jistě jsou právně závazné (25), ukládají státem vlastněným podnikům povinnost dodržovat rozvojové plány a průmyslovou politiku.
(72)
Čínská vláda formuluje cíle železářského a ocelářského průmyslu prostřednictvím pětiletých plánů a jiných úředních dokumentů a těchto cílů dosahuje pomocí funkcí a činností v nich popsaných. Vzhledem k tomu, že tyto plány a dokumenty jsou připravovány orgány čínské vlády, např. národní radou nebo národní komisí pro rozvoj a reformy, měly by se funkce a činnosti, na něž odkazují, považovat za výkon vládní moci. Jelikož, jak bylo popsáno výše, jsou státem vlastněné podniky povinny dodržovat dané plány a politiky, fungují jako prodloužená ruka vlády, a jelikož vláda má nad nimi významnou kontrolu, vykonávají ve skutečnosti vládní moc.
(73)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nebyla oblast působnosti těchto subjektů, jež jsou považovány za „veřejnoprávní subjekty“, definována v plném rozsahu. V každém případě je jakýkoliv podnik, v němž je vláda největším akcionářem, veřejnoprávním subjektem. Subjekty, v nichž vláda nemá vlastnický podíl, jsou soukromé subjekty. Z výše uvedeného vyplývá, že není třeba stanovit jasnou hranici mezi veřejnými a soukromými subjekty, neboť v 85.-98. bodě odůvodnění níže je ukázáno, že všechny soukromé subjekty v ocelářském průmyslu fungují z pověření státu a jsou jím řízeny, a tudíž se z hlediska veškerých relevantních účelů chovají stejně jako veřejnoprávní subjekty.
b) Výhoda (veřejnoprávní subjekty)
(74)
S cílem posoudit, zda se jedná o výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, je nutné porovnat ceny oceli válcované za tepla a za studena placené dotčenými vyvážejícími výrobci s přiměřeným srovnávacím základem. Zpráva odvolacího orgánu potvrdila, že v případě, kdy trh v zemi dodání výrobků je zkreslený úlohou vlády, je povoleno použít vnější srovnávací základ. Odvolací orgán rovněž poznamenal, že „tam, kde je vláda hlavním dodavatelem, je pravděpodobné, že tržní ceny budou zkreslené, přesto je však nutná analýza jednotlivých případů“ (26). Odvolací orgán dále uvedl: „… netvrdíme, že existuje práh, při jehož překročení samotná skutečnost, že vláda je hlavním dodavatelem na trhu, dostačuje pro zjištění, že dochází k deformaci cen, nicméně je jasné, že čím více úloha vlády na trhu převažuje, tím spíše tato úloha vede k narušení tržních cen“ (27). Odvolací orgán rovněž uvedl, že: „je-li vláda „významným“ dodavatelem, budou zapotřebí důkazy týkající se jiných faktorů než je vládní podíl na trhu, jelikož úloha vlády jakožto významného dodavatele nemůže sama o sobě prokázat narušení tržních cen“. Proto první otázkou, již je třeba zodpovědět, je, zda vládní podíl na výrobě oceli válcované za tepla a za studena v Číně je převážný nebo pouze významný.
(75)
Komise požadovala od čínské vlády informace o trhu oceli válcované za tepla a za studena, pokud jde o podíl výroby oceli válcované za tepla a za studena vyráběné státem vlastněnými podniky a soukromými společnostmi, avšak čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné podstatné informace (28).
(76)
Komise použila jiné dostupné informace (29) týkající se dané záležitosti, na jejichž základě bylo zjištěno, že přinejmenším 63 % oceli válcované za tepla se v Číně vyrábí ve státem vlastněných podnicích. Je důležité poznamenat, že k tomuto 63 % podílu státem vlastněných podniků se dospělo po velmi střídmé analýze a představuje absolutní minimální hodnotu. Skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů uváděných vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků), nedostatečná spolupráce čínské vlády (viz 46.-48. bod odůvodnění výše) a zjištění jiných vyšetřovacích orgánů (viz poznámka pod čarou č. 32) vedou k závěru, že skutečný podíl státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je mnohem vyšší. Rovněž silné zapojení čínské vlády v tomto segmentu trhu s ocelí válcované za tepla (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) omezuje počínání soukromých subjektů.
(77)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky na čínském trhu oceli válcované za tepla převažují. Tato převaha státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je tak výrazná, že soukromí výrobci nemají jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků, jak je ukázáno níže.
(78)
Pokud jde o ocel válcovanou za studena, podíl státem vlastněných podniků vykázaný čínskými vyvážejícími výrobci (18 %) byl mnohem nižší než v případě oceli válcované za tepla, avšak byl v rozporu s dalšími informacemi (viz 79. bod odůvodnění níže). Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů oznámených vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků) a omezení obchodní činnosti soukromých subjektů způsobenému silným zapojením čínské vlády v daném odvětví (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) je učiněn závěr (částečně na základě dostupných údajů (viz 79. bod odůvodnění níže) ve smyslu článku 28 základního nařízení), že státem vlastněné podniky rovněž převažují na čínském trhu oceli válcované za studena.
(79)
Tento závěr je podpořen v přehledu World Steel Capacity Book, který nepotvrzuje 18 % podíl oznámený čínskými vývozci a uvádí, že více než 70 % celkové kapacity výroby oceli válcované za studena je v Číně ve vlastnictví státu (30).
(80)
Komise od čínské vlády požadovala informace o cenách oceli válcované za tepla a za studena uplatňované na čínském trhu státem vlastněnými podniky a podniky v soukromém vlastnictví. V odpovědi na dotazník čínská vláda žádné takové informace neposkytla. Šetření u vývozců oceli s organickým povlakem zjistila, že ceny zaplacené čtyřmi vyvážejícími výrobci/skupinami výrobců během období šetření za ocel válcovanou za tepla a za studena soukromým výrobcům oceli válcované za tepla a za studena nebo obchodníkům se soustavně velmi blížily cenám státem vlastněných podniků (31). Zjištěné údaje spolu s převahou státem vlastněných podniků v tomto odvětví ukazují, že cena soukromých dodavatelů se prakticky shoduje s cenami placenými státem vlastněným podnikům. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka provázat cenu s cenou dodavatele státem vlastněných podniků.
(81)
Na základě všech informací týkajících se daného spisu bylo zjištěno, že ceny oceli válcované za tepla a za studena prodávané státem vlastněnými podniky v Číně jsou v důsledku silné převahy státem vlastněných podniků v oblasti výroby oceli válcované za tepla a za studena na čínském trhu zkresleny. Ceny oceli válcované za tepla a za studena soukromých dodavatelů jsou upraveny podle cen státem vlastněných podniků. S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že žádné spolehlivé tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena v Číně neexistují. Protože v Číně neexistují žádné „převládající tržní podmínky“ pro trh oceli válcované za tepla a za studena, Komise musela v souladu s čl. 6 písm. d) základního nařízení hledat alternativní srovnávací základ. S ohledem na skutečnost, že celý čínský trh je narušený, se nepovažuje za praktické přizpůsobovat náklady a ceny v Číně nějakým významným způsobem, přičemž dovozní ceny by byly podobně zkreslené vzhledem k převaze státem vlastněných podniků. Proto byl v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení hledán vnější srovnávací základ.
(82)
Nejvhodnějším srovnávacím základem se zdá být početně zjištěná referenční úroveň na základě světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena pravidelně zveřejňované v různých odborných časopisech věnovaných oceli, jako je Steel Business Briefing, MEPS a CRU.
(83)
Porovnání ceny státem vlastněných podniků se srovnávacím základem (jehož výpočet je vysvětlen v 103. bodě odůvodnění níže) ukázalo, že tyto ceny byly výrazně nižší než ceny srovnávacího základu, a tudíž představují výhodu pro čínské vyvážející výrobce oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
c) Specifičnost
(84)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení vzhledem k tomu, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá ve své výrobě pouze omezený počet odvětví a podniků v Číně.
d) Pověření a řízení soukromých dodavatelů
(85)
Dále je třeba se zabývat otázkou, zda také soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena, kteří nejsou veřejnoprávními subjekty, jsou pověřeni nebo řízeni čínskou vládou s cílem poskytovat ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(86)
Již na počátku bylo zjištěno, že čínská vláda v rámci své politiky poskytuje ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem, jelikož veřejnoprávní subjekty, které jsou součástí vlády, tyto dodávky zabezpečují a mají vedoucí postavení na trhu, což jim umožňuje nabízet ceny nižší než tržní. V každém případě, a to bez ohledu na to, jsou-li tyto subjekty označeny jako „veřejnoprávní“, poukazují stejné důkazy na existenci vládní politiky, která významně zasahuje do daného odvětví. Nyní je třeba určit, zda se tato politika vztahuje i na soukromé dodavatele.
(87)
V řadě vládních plánů a politických dokumentů existují náznaky toho, že výrobci oceli v Číně (jak státem vlastněné podniky, tak soukromé podniky) jsou pobízeny a podporovány čínskou vládou. Z některých částí těchto dokumentů vyplývá, že existuje přímá spojitost mezi vládou a počínáním soukromých ocelářských společností, a v řadě případů je možné pozorovat, že v důsledku tohoto „vedení“ jednaly ocelářské společnosti tak, jak je doporučeno v daných plánech.
(88)
Například vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu vybízí ocelářské společnosti, aby jednaly určitým způsobem (32), stanoví podmínky pro investice a podmiňuje investice schválení příslušnými orgány (33), ovlivňuje hospodářskou soutěž v oblasti zdrojů (34) a dokonce stanoví sankce pro společnosti, které s ní nejsou v souladu (35). Rovněž 12. pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl ovlivňuje obchodní rozhodnutí ocelářských společností, což může mít následně dopad na strukturu nákladů a cen (36).
(89)
Kromě toho žadatel poskytl v příloze 24 podnětu soubor citací z různých politických dokumentů různých vládních organizací, které zdůrazňují podporu, kterou čínská vláda obecně poskytuje ocelářskému průmyslu nebo konkrétně odvětví výroby oceli s organickým povlakem (37).
(90)
Kromě toho jsou veřejně dostupné informace, které ukazují, že soukromé podniky jednají v souladu s různými vládními plány a politickými dokumenty (38).
(91)
Čínská vláda podnikla kroky ke snížení vývozu oceli válcované za tepla a za studena prostřednictvím vývozních omezení zavedených složitým systémem vracení DPH. Konkrétně ocel válcovaná za tepla a za studena podléhá platbě DPH ve výši 17 %. DPH za ocel s organickým povlakem prodanou na domácím trhu (vyrobenou z oceli válcované za tepla) je vratná ve výši 13 %, zatímco v případě, kdy se podnik rozhodne ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážet, se DPH nevrací vůbec. Tento systém způsobuje, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat v běžných podmínkách obchodní svobody, a vede ke zvýšení tuzemských dodávek oceli válcované za tepla a za studena a nevyhnutelně k oslabení její ceny na čínském trhu. Soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena (stejně jako státem vlastněné podniky) nejsou schopni jednat nezávisle na čínské vládní politice.
(92)
Ve výše uvedeném textu o výhodách pro veřejnoprávní subjekty bylo konstatováno, že vzhledem k převaze státem vlastněných ocelářských podniků na trhu oceli válcované za tepla a za studena nemají soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků. Jinými slovy, ceny neurčují, ale spíše je přijímají. To je další známkou toho, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat nezávisle na postupech čínské vlády a jiných veřejnoprávních orgánů.
(93)
Tuto skutečnost rovněž podporují informace poskytnuté čínskými vyvážejícími výrobci, kteří předložili odpovědi na antisubvenční dotazníky, jež ukazují, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou téměř sjednocené s cenami státem vlastněných podniků. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka cenu provázat s cenou státem vlastněných podniků.
(94)
S ohledem na výše uvedené zjištění, že ceny státem vlastněných podniků jsou na úrovni nižší než tržní, je jasné, že ceny soukromých dodavatelů, které jsou upravené podle cen státem vlastněných podniků, jsou rovněž nižší než tržní.
e) Finanční příspěvek
(95)
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhá odrážka základního nařízení byl finanční příspěvek poskytnut, pokud vláda: pověří soukromý subjekt výkonem jedné nebo více funkcí uvedených v bodech i), ii) a iii), které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jejich výkon takovému subjektu nařídí a jejich výkon se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou.“ Odvolací orgán WTO rozumí „řízením“ situaci, kdy vláda uplatňuje svou moc, včetně určité míry donucení, vůči soukromému subjektu, a „pověření“ v případech, kdy vláda svěřuje odpovědnost soukromému subjektu (39). Navíc skupina odborníků WTO ve věci US-Export Restraints (40) stanovila kritéria, podle nichž na třech úrovních zjišťuje existenci pověření a řízení, která předpokládá a) vládní opatření, jež je b) určeno konkrétní straně a c) jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost (41).
(96)
Na tomto základě představuje začlenění soukromých dodavatelů do politiky čínské vlády podporující dodávky oceli válcované za tepla a za studena vládní „pověření“ a „řízení“ soukromých dodavatelů z těchto důvodů:
Vládní „opatření“:
-
„Politiku“ čínské vlády (viz 86. bod odůvodnění výše) je možno považovat za „opatření“. Tuto politiku provádějí veřejnoprávní subjekty (státem vlastněné podniky), které na trhu převažují a jejichž prodejní ceny jsou nižší než tržní, a čínská vláda prostřednictvím plánů a manipulace s vývozními omezeními. Celkovým dopadem je, že soukromí dodavatelé jsou účinně nuceni řídit se cenami veřejnoprávních subjektů, které jsou nižší než tržní.
„určené konkrétní straně“:
-
Vládní politika (zvláště plány a vývozní omezení) se vztahuje na všechny výrobce oceli válcované za tepla a za studena, jak na státní, tak na soukromé. V tomto smyslu je politika „určena“ všem výrobcům. Důkazem je skutečnost, že ceny státem vlastněných podniků a soukromých podniků jsou sjednocené a že soukromí dodavatelé prodávají za ceny, které jsou z obchodního hlediska nepřiměřené.
„jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost“:
-
Cílem vládní politiky, jak dokládají cenové úrovně v Číně, je poskytování oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní. Opatření čínské vlády a státem vlastněných podniků nenechávají soukromým dodavatelům jinou možnost, než se řídit postupy veřejnoprávních orgánů, a tím jim v podstatě ukládají konkrétní úkol nebo povinnost. Politika čínské vlády přísně omezuje, zejména prostřednictvím plánů a manipulace s DPH, svobodu soukromých dodavatelů, pokud jde o tento úkol nebo povinnost.
(97)
Při zohlednění všech výše uvedených faktorů lze dojít k závěru, že vývozní omezení čínské vlády, vládní plánování a převaha státem vlastněných podniků omezují svobodu soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena, které nutí, aby jednali neobchodním způsobem a přijali ekonomicky neracionální ceny (nižší než tržní), na něž by na svobodném a otevřeném trhu nepřistoupili. To potvrzuje, že vládní politika dodávek oceli válcované za tepla a za studena (rovněž do odvětví oceli s organickým povlakem) je rozšířena i na soukromé dodavatele.
(98)
Kromě toho s ohledem na výše uvedenou analýzu vedly důkazy obsažené ve spisu a další veřejně dostupné informace Komisi k závěru, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena v Číně jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou tak, aby poskytovali zboží v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iii) a iv) základního nařízení a jednali stejným způsobem jako státem vlastněné ocelářské podniky.
f) Výhoda (soukromých dodavatelů)
(99)
Komise shledala, že soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou a šetření ukázalo, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou sjednocené s cenami státem vlastněných podniků (viz výše uvedený text).
(100)
S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že zjištění týkající se výhody a specifičnosti plynoucí z poskytování oceli válcované za tepla a za studena státem vlastněnými podniky za ceny nižší než tržní se rovněž vztahuje na poskytování oceli válcované za tepla a za studena soukromými dodavateli.
g) Zjištění, jež šetření přineslo
(101)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali tohoto programu. Jeden vyvážející výrobce (Panhua Steel Group) měl přínos z poskytování oceli válcované za tepla za cenu nižší než přiměřenou a další vyvážející výrobce (Huadong Steel Group) využíval dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou.
h) Výpočet výše subvence
(102)
Výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda byla vypočtena na základě částky rozdílu mezi skutečnou nákupní hodnotou a hodnotou vhodného srovnávacího základu pro nákup oceli válcované za tepla a za studena. Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(103)
Vzhledem k tomu, že čínský trh oceli válcované za tepla a za studena je narušen, byly jako vhodný základ pro stanovení referenční ceny oceli válcované za tepla a za studena vzaty světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena. Na základě různých časopisů věnovaných oceli (SBB a MEPS) byly vybrány místní ceny bez daně v pěti zemích/regionech (tj. Evropa, USA, Turecko, Japonsko a Brazílie). S cílem dosáhnout reprezentativního srovnávacího základu vybrala Komise pro každou příslušnou zeměpisnou oblast její největší trh, tj. Evropa (EU), Severní Amerika (USA), Latinská Amerika (Brazílie), Asie (Japonsko) a Blízký východ / severní Afrika (Turecko). Měsíční referenční ceny bylo dosaženo pomocí aritmetického průměru měsíčních průměrných cen pro období šetření každé z pěti zemí/regionů. Vybraných pět zemí/regionů nemělo v období šetření nejvyšší ceny, všechny jsou členy WTO, patří k deseti největším výrobcům oceli na světě a jsou umístěny na různých kontinentech. Takto stanovené referenční ceny jsou proto považovány za přiměřené a vhodné.
(104)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 23,02 % v případě Huadong Group a 27,63 % v případě Panhua Group.
(105)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 25,37 %.
(106)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 32,44 %.
3.3.1.2. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(107)
Žadatel tvrdil, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky a že částka placená společnostmi za využití pozemku je pod úrovní běžné tržní ceny. Ve své odpovědi na antisubvenční dotazník čínská vláda uvedla, že „v souladu se zákonem o správě půdy ČLR jsou pozemky v městských oblastech ve vlastnictví státu; pozemky ve venkovských a příměstských oblastech, nestanoví-li stát jinak, jsou v kolektivním vlastnictví rolníků“. Čínská vláda tvrdila, že jde o standardní a řádně konkurenční trh s pozemky, kdy práva k užívání pozemků musí být veřejně obchodována podle zákona o prodeji půdy. Čínská vláda rovněž uvedla, že za využívání průmyslových a obchodních pozemků by měla být poskytnuta náhrada podle tržních cen získaná prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Čínská vláda neposkytla žádné údaje o skutečných cenách práv k užívání pozemků a minimálních cenách pozemků stanovených vládou, které byly uvedeny v odpovědi na antisubvenční dotazník a během inspekcí na místě.
(108)
Během inspekce požádala Komise čínskou vládu o důkazy na podporu jejího tvrzení, že všechny průmyslové pozemky v Číně jsou přidělovány prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby. Čínská vláda nebyla schopna takovéto důkazy v průběhu inspekce na místě předložit, nicméně některé informace v tomto ohledu poskytla po inspekci na místě. Ze všech těchto důkazů jen vyplývá, že z třinácti udělených práv k užívání pozemků týkajících se vyvážejících výrobců zařazených do vzorku pouze šest mělo být předmětem výzvy k podávání nabídek nebo dražby. Žádné informace o dražebním / nabídkovém řízení požadované Komisí nebyly poskytnuty a ve skutečnosti za všech okolností byla konečná cena, kterou společnost zaplatila, stejná jako cena stanovená místními orgány bez řádného odůvodnění.
(109)
V rámci předpokladu, že v ČLR neexistují tržní ceny pozemků, Komise rovněž požádala čínskou vládu o její názory ohledně možných základů pro srovnání. Ačkoliv v době, kdy byl dotazník čínské vládě zaslán, šlo jen o předpoklad a v žádném případě ne o zjištění či závěry, čínská vláda vyjádřila názor, že tento předpoklad je nepravdivý a žádné možné základy pro srovnání neposkytla. Čínská vláda rovněž upozornila na údajné nedostatky v podnětu, kdy na jedné straně podle ní žadatel tvrdí, že v Číně neexistuje trh s pozemky a že by měl být použit „srovnávací základ z jiné země“, zároveň však na druhé straně tvrdí, že státem vlastněné podniky dostávají pozemky od vlády za výhodných podmínek ve srovnání se soukromými podniky, a navrhuje, že pokud by měl být použit jakýkoliv srovnávací základ, měly by to být ceny, které platí „neupřednostňované“ čínské podniky, nicméně žádné informace o těchto cenách neposkytla. V této souvislosti je třeba uvést, že žadatel tvrdil, že trh s právy k užívání pozemků v Číně byl narušen jako celek a že jak státní, tak i soukromí výrobci obdrželi práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou.
b) Právní základ
(110)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.
c) Provádění v praxi
(111)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(112)
Spolupracující vyvážející výrobci předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i k většině smluv či osvědčení o právech k užívání pozemků; čínská vláda však poskytla jen velmi omezené informace k tomu, jak se stanovují ceny práva k užívání pozemků.
(113)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda tvrdila, že práva k užívání pozemků v Číně se přidělují prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Takové ustanovení je rovněž obsaženo v článku 137 zákona Čínské lidové republiky o nemovitostech (42).
(114)
Při ověřování spolupracujících vyvážejících výrobců bylo nicméně zjištěno, že tento systém popsaný čínskou vládou ne vždy takto v praxi funguje. Například z šesti práv k užívání pozemků zakoupených společností Wanda Steel Strip Co. Ltd. (část společnosti Panhua Group Co. Ltd) se ve čtyřech případech, jak potvrdili pracovníci společnosti, nabídkové řízení neuskutečnilo. Společnost Chongqing Wanda byla jediným účastníkem a celková cena obchodní operace, kterou společnost zaplatila, byla ve skutečnosti naprosto stejná jako původní cena stanovená místním úřadem pro pozemkové zdroje bez řádného odůvodnění. V případě zbývajících dvou práv k užívání pozemků došlo k nabídkovému řízení, ovšem ani společnost ani čínská vláda o tom žádný důkaz neposkytla. Ve skutečnosti na základě dokumentů předložených čínskou vládou po inspekci na místě se zdá, že rovněž tato dvě práva k užívání pozemků byla zakoupena za cenu shodnou s cenou stanovenou místním úřadem pro pozemkové zdroje. Společnost Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (rovněž součást Panhua Group Co. Ltd) získala tři práva k užívání pozemků převodem od soukromých společností výměnou za podíl v Panhua Group Co. Ltd.
(115)
Společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd získala dvě práva k užívání pozemků od úřadu pro pozemkové zdroje okresu Xiaonshan a jedno právo od soukromé společnosti. Žádný důkaz o výzvě k podání nabídek nebo dražbě nemohl být poskytnut, neboť podle čínské vlády neexistovala pro práva k užívání pozemků zakoupená před 1. zářím 2006 žádná potvrzení o obchodních operacích, přičemž ve skutečnosti čínská vláda ani nepotvrdila ani nepopřela, že tyto obchodní operace byly předmětem podání nabídky nebo dražby.
(116)
Zjištění řízení potvrzují, že situace týkající se poskytování a získávání pozemků v Číně je nejasná a netransparentní a že ceny jsou často libovolně stanovené příslušnými orgány. Orgány stanoví ceny podle hodnotícího systému městských pozemků, který jim dává mimo jiné pokyny, aby při stanovení ceny pozemků pro průmyslové využití rovněž zohlednily průmyslovou politiku. Přístup k průmyslovým pozemkům, přinejmenším v odvětví oceli, je navíc zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem (43).
(117)
Také nezávislé informace, které předložil žadatel, naznačují, že v Číně jsou pozemky poskytovány za ceny nižší než běžné tržní sazby (44).
e) Závěr
(118)
Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno ve 114.-115. bodě odůvodnění výše, fungující trh s pozemky v Číně neexistuje; jak ukázalo použití vnějšího srovnávacího základu, je částka, kterou spolupracující výrobci za práva k užívání pozemků zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny. Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť přístup k průmyslovým pozemkům je zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem, pouze některé obchodní operace podléhají nabídkovému řízení, přičemž postupy orgánů nebo vlády při stanovení cen v dané oblasti jsou často nejasné a netransparentní.
(119)
Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(120)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé srovnávací základy nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít pro účely srovnání vnější základ, tak aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nespolupracovala nebo nenavrhla žádný vnější základ, jenž by mohl být pro srovnání použit, musela Komise ke stanovení vhodného externího srovnávacího základu využít dostupných údajů. V této souvislosti se má za to, že za vhodný srovnávací základ je vhodné použít informace ze samostatného celního území Tchaj-wan.
(121)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(122)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchaj-wanského srovnávacího základu.
(123)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o oslabení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Depreciace měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond ve svém výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let. Tato částka byla následně rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(124)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujících vyvážejících výrobců činí 0,34 % v případě Huadong Group a 1,12 % v případě Panhua Group.
(125)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,73 %.
(126)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 1,36 %.
3.3.1.3. Program zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(127)
V podnětu se tvrdí, že ceny vody v Číně jsou určovány výhradně veřejnoprávními orgány a že cenová struktura je stanovena v souladu s průmyslovou makroekonomickou politikou. Rovněž se uvádí, že ceny vody jsou v různých místních oblastech různé a že existují odlišné sazby pro jednotlivé společnosti. V podnětu se tvrdí, že výrobci oceli s organickým povlakem byli pravděpodobně zvýhodněni, pokud jde o ceny, které platili za vodu, a které byly nižší než přiměřené, v souladu s politikou na podporu výrobků z oceli se značnou přidanou hodnotou.
(128)
Zásobování a trh s vodou jsou v Číně spravovány Národní komisí pro rozvoj a reformy, ministerstvem vodních zdrojů a ministerstvem životního prostředí. Ačkoli vstup zahraničních investičních společností prolomil v některých projektech zaměřených na zásobování určitých měst vodou monopol státních dodavatelů, trh zásobování vodou je stále z velké části řízen místními státem vlastněnými společnostmi. Čínská vláda však nebyla schopna poskytnout podrobný seznam dodavatelů vody s vymezením jejich příslušné geografické oblasti služeb a objemů dodávek (viz 129. bod odůvodnění níže), a omezila svou odpověď na seznam dodavatelů vody v oblastech, v nichž působí vyvážející výrobci zařazení do vzorku.
(129)
Pokud jde o ceny, hlavní cenovou politiku udává komise pro rozvoj a reformy a místní orgány stanoví po slyšení místní ceny vody s cílem zabezpečit udržitelné využívání vodních zdrojů. Ceny odrážejí náklady a přiměřený zisk pro místní dodavatele vody. Čínská vláda předložila příslušné ceníky použitelné v obcích, v nichž se nacházejí vyrábějící vývozci oceli s organickým povlakem zařazení do vzorku. Bylo objasněno, že různé obecní ceny platí jednotně pro všechny průmyslové uživatele a neliší se podle společnosti nebo uživatele.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(130)
Šetření potvrdilo, že komise pro rozvoj a reformy stanoví základní cenu vody, a správní orgány pro místní ceny stanoví cenu v každé obci na základě několika parametrů (např. náklady na distribuci, zisk a přiměřený přebytek). K ceně vody se přičítá poplatek za „čištění odpadních vod“, a to i na místní úrovni.
(131)
Přestože se základní cena za vodu, poplatek za čištění odpadních vod a jiné případné místní příplatky vztahují na všechny uživatele, kteří patří do stejné kategorie, bylo zjištěno, že jeden ze dvou vývozců zařazených do vzorku, společnost Zhejiang Huadong Group, neplatil poplatek za čištění odpadních vod.
(132)
Vývozce prohlásil, že uhradil tento poplatek jako paušální částku úřadu pro ochranu životního prostředí. Nepředpokládá se však, že daná platba byla provedena namísto poplatku za čištění odpadních vod z těchto tří důvodů: 1) v úředním dokumentu je uveden poplatek za „vypouštění odpadních vod“ a nikoli poplatek za „čištění odpadních vod“; 2) platba není úměrná skutečné spotřebě vody; 3) celková zaplacená částka je poměrně nízká v porovnání se skutečnou částkou, která by byla zaplacena, pokud by se jednalo o poplatek za čistění odpadních vod za skutečnou spotřebu vody.
c) Finanční příspěvek
(133)
Společnost Zhejiang Huadong Group získala finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že jí vláda poskytla vodu prostřednictvím místního veřejného vodárenského podniku (tj. Hangzhou Xiaonshan Water Supply Co. Ltd.). To představuje vládní finanční příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení. Alternativně by tento příspěvek bylo možné považovat za ušlé příjmy vlády, neboť veřejnoprávní subjekt nevybral jinak splatný příjem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii).
d) Výhoda
(134)
Společnost Huadong Steel Group získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla vodu za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že daný vývozce nezaplatil plnou cenu za dodávku vody běžně uplatňovanou u kategorie uživatelů, do níž patří, neboť poplatek za „čištění odpadních vod“ jakožto součást ceny za vodu nebyl zaplacen.
e) Specifičnost subvence
(135)
Subvence v podobě poskytování vody jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, jelikož poplatek za čištění odpadních vod není dodržen u všech podniků. Navzdory tomu, že neexistují právní předpisy omezující tuto subvenci na určité podniky, možnost, aby určitý podnik vyrábějící dotčený výrobek získal dodávky vody za cenu nižší než přiměřenou, spolu se zjevnou svobodou udělenou místním orgánům, aby netrvaly na části sazby běžně placené za vodu, ve skutečnosti činí dotaci specifickou. Komise nemohla shromáždit žádné další důkazy týkající se základu, na němž byl tento poplatek prominut, neboť vyvážející výrobce je nebyl schopen poskytnout.
f) Výpočet výše subvence
(136)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za tuto výhodu se považuje částka poplatku za čištění odpadních vod, která nebyla v rámci spotřeby vody za posuzované období zaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců za období šetření, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(137)
Výhoda společnosti Zhejiang Huadong Group vyplývá z neplacení poplatku za čištění odpadních vod. Zjištěná subvenční sazba činí v tomto ohledu 0,01 %.
(138)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,01 %.
(139)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,01 %.
3.3.1.4. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(140)
V podnětu se tvrdí, že čínská vláda poskytuje elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou prostřednictvím preferenčních sazeb. Žadatel zejména trval na tom, že sazby za elektrickou energii se liší v různých provinciích a také, že preferenční sazby jsou používány jako nástroje průmyslové politiky, která podporuje výrobky z oceli s vysokou přidanou hodnotou a odrazuje od zastaralých výrobních kapacit.
(141)
Národní komise pro rozvoj a reformy odpovídá v Číně za regulaci trhu s elektrickou energií a stanovení cen. Sítě propojující provincie a sítě uvnitř provincií jsou provozovány dvěma státem vlastněnými dodavateli: společnosti State Grid Corporation of China a China Southern Power Grid Corporation. Dodavatelé elektrické energie na místní úrovni jsou dceřinými podniky těchto společností. Mechanismus pro hospodářskou soutěž je v Číně ve fázi zavádění prostřednictvím několika pilotních projektů, jeho dopad je však v této fázi stále zanedbatelný.
(142)
Ceny elektrické energie jsou stanoveny národní komisí pro rozvoj a reformy na základě postupu, který zahrnuje náklady na vyšetřování, odborné posouzení, veřejná slyšení a určení konečné ceny a zveřejnění. Národní komise pro rozvoj a reformy zveřejňuje ceny, jež se použijí v jednotlivých provinciích, prostřednictvím oznámení, a místní úřady pro ceny zveřejňují příslušná oznámení na místní úrovni, přičemž uplatňují ceny, o nichž rozhodla ústřední národní komise pro rozvoj a reformy. Konečná cena odráží pořizovací náklady, náklady na přenos a ztráty a vládní příplatky. Ceny jsou odlišné pro jednotlivé provincie v závislosti na místní situaci a politických cílech, jež různé provincie sledují. Jsou stanoveny pro různé kategorie konečných uživatelů (např. domácnosti, průmysloví uživatelé). Další cenový rozdíl existuje pro různé průmyslové uživatele s cílem zaměřit se na průmyslové politiky stanovené čínskou vládou a zohledněné v katalogu, který je součástí rozhodnutí č. 40 (2005) národní komise pro rozvoj a reformy (další vysvětlení viz 182. bod odůvodnění). Uživatelé, kteří patří do kategorie „podporovaných“ podniků v souladu s katalogem národní komise pro rozvoj a reformy, platí základní sazby za elektrickou energii, zatímco uživatelé, kteří patří k „zastaralým“ nebo „zakázaným“ podnikům, platí kromě základní sazby ještě příplatek. Uživatelé, kteří nepatří do žádné z kategorií uvedených v katalogu, automaticky spadají do kategorie „povolených“ podniků a rovněž platí základní sazbu bez příplatku. Podle rozhodnutí č. 40 národní komise pro rozvoj a reformy by výrobci oceli s organickým povlakem obvykle spadali do kategorie „podporovaných“ podniků.
b) Nedostatečná spolupráce
(143)
Komise požádala čínskou vládu o regulační rámec trhu s elektrickou energií a určování cen, jakož i o vysvětlení úlohy, kterou plní všechny příslušné orgány nebo subjekty. Soubor příslušných rozhodnutí týkajících se určování cen vydaných národní komisí pro rozvoj a reformy a místními úřady pro ceny, který předložila čínská vláda, byl neúplný, nejen pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, ale i ve vztahu k vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Čínská vláda rovněž neposkytla přesný popis úlohy, kterou při stanovení ceny plní národní komise pro rozvoj a reformy a místní úřady pro ceny. Dopisem ze dne 12. srpna 2012 informovala Komise čínskou vládu o těchto nedostatcích s ohledem na vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Po inspekcích na místě bylo rovněž zjištěno, že čínská vláda uvedla nesprávnou sazbu za elektrickou energii vztahující se na jednoho ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(144)
Šetření potvrdilo, že ceny elektrické energie platné v různých provinciích stanoví národní komise pro rozvoj a reformy. Bylo ověřeno, že místní úřad pro ceny funguje pouze jako výkonná složka rozhodnutí přijatých na ústřední úrovni národní komisí pro rozvoj a reformy. To potvrzuje i skutečnost, že národní komise pro rozvoj a reformy vydává oznámení, ve kterém stanoví skutečné ceny pro jednotlivé provincie a tato oznámení jsou pak formálně přenesena do místních sdělení přijatých místními úřady pro ceny a prováděných na místní úrovni. Šetření rovněž prokázalo, že rozdílné sazby za elektrickou energii použitelné pro některá odvětví a/nebo na provinční a místní úrovni jsou stanovovány podle určitých faktorů, zejména včetně sledování cílů průmyslové politiky vytyčených ústředními a místními orgány v pětiletých a odvětvových plánech.
(145)
Z šetření spolupracujících vývozců zařazených do vzorku vyplynulo, že jeden z nich, tj. společnost Chongqing Wanda Steel Strip („CWSS“) využívala nižší sazbu za elektrickou energii, než je sazba obecně platná pro velké průmyslové uživatele. Bylo zjištěno, že ve specifické oblasti, kde se tento vývozce nacházel, měla podkategorie některých průmyslových uživatelů, včetně těch, kteří vyrábějí dotčený výrobek, nárok na tuto nižší sazbu.
d) Finanční příspěvek
(146)
Jeden ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku (CWSS) obdržel finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že mu vláda poskytla elektrikou energii prostřednictvím místního veřejného elektrárenského podniku. To představuje vládní příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení.
e) Výhoda
(147)
Společnost CWSS získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že tento vývozce měl nárok na nižší sazbu, než je sazba obecně platná pro jiné velké průmyslové uživatele.
f) Specifičnost subvence
(148)
Subvence ve formě poskytování elektrické energie jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení. Nižší sazba za elektrickou energii je stanovena v příslušném oznámení národní komise pro rozvoj a reformy a je součástí oznámení místního úřadu pro ceny, tj. je přikázána ústředním orgánem a provedena na místní úrovni. Tato nižší sazba je omezena na určité podniky v určitých odvětvích (zejména výrobci vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv), které jsou zahrnuty v podkategorii velkých průmyslových uživatelů. Tato nižší sazba je tudíž podle práva omezena pouze na společnosti spadající do těchto kategorií ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(149)
Subvence je rovněž omezena na určitý region, neboť se vztahuje pouze na vymezenou územní oblast, kde se vyvážející výrobce nachází. Tato oblast je oblastí podporovanou v souladu s právními předpisy vydanými ústřední vládou, tj. oběžníkem Státní rady týkajícím se různých politik na provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně (další podrobnosti viz 233. bod odůvodnění níže). Tento oběžník výslovně uvádí cenový mechanismus týkající se přenosu a poskytování elektrické energie jako jednoho z nástrojů k dosažení rozvoje určitých odvětví. Jelikož sazby za elektrickou energii uplatňované v této oblasti jsou stanovované ústředním orgánem, je daná subvence též regionálně specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
g) Výpočet výše subvence
(150)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda získaná vyvážejícími výrobci byla vypočtena při zohlednění rozdílu mezi skutečnou sazbou za kWh elektrické energie a sazbou, kterou měli za kWh platit velcí průmysloví uživatelé, vynásobeno množstvím elektrické energie spotřebované za období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato částka (čitatel) následně rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(151)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který patří do skupiny společností Panhua Group (tj. CWSS), tuto nižší sazbu za elektrickou energii využíval. Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,14 %.
(152)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,07 %.
(153)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,17 %.
3.3.1.5. Poskytování různého zboží za cenu nižší než přiměřenou
(154)
Žadatel poukázal na mnoho dalšího zboží poskytovaného čínskou vládou výrobcům oceli s organickým povlakem prostřednictvím státem vlastněných podniků. Žadatel zejména uvedl různé specifické převody týkající se poskytování několika ocelových produktů vyráběných státem vlastněnými podniky, včetně koncentrátů železné rudy, pelet, sintrované rudy, šrotu, předvalků, slitin a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za poskytování tohoto zboží byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(155)
Čínská vláda odpověděla, že během období šetření tento program pro výrobce oceli neexistoval. Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(156)
Vzhledem k tomu, že ceny za různé výše uvedené zboží neodrážejí přiměřenou cenu, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Vzhledem ke složitosti různých obchodních operací týkajících se poskytování tohoto zboží a souvisejících smluv, které nebyly v záznamu řízení k dispozici, nemohla Komise ohledně daného programu dospět k jasnému závěru. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.2. ZVÝHODNĚNÉ PŮJČKY A ÚROKOVÉ SAZBY PRO VÝROBNÍ ODVĚTVÍ OCELI S ORGANICKÝM POVLAKEM
a) Úvod
(157)
Žadatel uvedl, že výrobci oceli s organickým povlakem využívají nízkých (dotovaných) úrokových sazeb poskytovaných komerčními a státem vlastněnými bankami v souladu s politikou čínské vlády na podporu a růst čínského ocelářského průmyslu v rámci pětiletých plánů.
b) Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(158)
Komise požádala čínskou vládu o informace týkající se podílu úvěrů poskytnutých bankami, v nichž je čínská vláda největším nebo jediným akcionářem, dále bankami, v nichž má čínská vláda podíl, avšak není jejich největším akcionářem, bankami, v nichž čínská vláda není akcionářem a bankami se zahraničním vlastníkem, jak pro výrobní odvětví jako celek, tak pro výrobní odvětví, jichž se toto řízení týká. Čínská vláda odpověděla, že záznamy o množstvích a procentních podílech úvěrů poskytovaných státem vlastněnými bankami neuchovává, a to ani v případě záznamů o půjčkách pro ocelářský průmysl. Čínská vláda žádný alternativní zdroj těchto informací neuvedla.
(159)
Komise rovněž požadovala informace o státním vlastnictví bank a finančních institucí, avšak čínská vláda tyto informace neposkytla a tvrdila, že žádné takové záznamy neuchovává. Ačkoliv není pravděpodobné, že by čínská vláda neměla povědomí o aktivech, jež vlastní, je třeba poznamenat, že podle veřejně dostupných informací (45) (46) je čínská vláda významným akcionářem v mnohých velkých bankách sídlících v Číně, a tudíž stejně jako v případě státem vlastněných podniků vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena má přístup ke stanovám příslušné banky, kde by údaje o akciovém podílu měly být podrobně popsány. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že podle článku 61 zákona o komerčních bankách (2003) musí banky „podávat zprávy týkající se rozvahy, výkazu zisků a jiných finančních výkazů a statistických zpráv a dokumentů bankovnímu regulačnímu orgánu Státní rady a Čínské lidové banky“.
(160)
Komise rovněž požádala o informace (prostřednictvím zvláštního dotazníku - Dodatek A) týkající se struktury vládního dozoru v dotčených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník nicméně předložila pouze jeden dodatek A, který obsahoval některé obecné informace (především z internetových stránek jednotlivých bank). Většina konkrétních informací požadovaných v dodatku A nebyla poskytnuta. Na některé z dotazů čínská vláda odpověděla, že v současné době nemá tyto informace k dispozici, a poskytla pouze informace o vybraných bankách (např. stanovy byly poskytnuty pouze v případě osmi bank). V písemném upozornění na nedostatky Komise zopakovala své požadavky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla veškeré informace, které byly v dotazníku původně požadovány. Ve své odpovědi na toto upozornění předložila čínská vláda dodatečné informace. Odpověď byla nicméně stále velmi neúplná a značná část požadovaných informací (např. procentní podíl vlastnictví vlády ve státem vlastněných bankách, stanovy některých bank uvedených v dotazníku, úplné odpovědi na otázky v dodatku A) nebyla poskytnuta.
(161)
V dotazníku, písemném upozornění na nedostatky a rovněž během inspekce na místě Komise požadovala oběžníky Čínské lidové banky týkající se rozšíření politiky úrokových sazeb finančních institucí (YinFa [2003] č. 250 a YinFa [2004] č. 251). O existenci těchto oběžníků se Komise dozvěděla v průběhu předchozího šetření. Místo aby čínská vláda tyto oběžníky Komisi poskytla, doporučila jí, aby informace o politice úrokových sazeb finančních institucí hledala na internetových stránkách Čínské lidové banky. Během ověřování byly v tomto ohledu předloženy dva dokumenty, avšak šlo pouze o vytištěné informace z internetových stránek. Je třeba poznamenat, že úplný obsah těchto oběžníků není na internetových stránkách Čínské lidové banky k dispozici.
(162)
Komise rovněž požádala, aby byl během inspekce na místě poskytnut oběžník Čínské lidové banky týkající se změn ze dne 8. června 2012. Čínská vláda tento oběžník neposkytla, a místo toho předložila pouze obecné informace vytištěné z internetové stránky Čínské lidové banky týkající se přizpůsobení základních úrokových sazeb.
(163)
Komise také požádala čínskou vládu, aby uspořádala schůzky s konkrétními bankami, aby bylo možné ověřit informace o preferenčních systémech úvěrů poskytovaných průmyslu oceli s organickým povlakem. Čínská vláda však tyto schůzky nezorganizovala a uvedla, že nemůže zasahovat do záležitostí státem vlastněných bank a takové schůzky zařídit. Rovněž je třeba poznamenat, že v oznámení o inspekci ze dne 7. června 2012 Komise vysvětlila, že je připravena zahájit inspekci o jeden den dříve a věnovat inspekci více času, je-li čínská vláda toho názoru, že banky mají nejlepší pozici k tomu, aby mohly poskytnout doplňující informace a vysvětlení týkající se preferenčních úvěrů. Komise proto čínskou vládu požádala, aby před inspekcí potvrdila dostupnost banky a umožnila tak inspekčnímu týmu učinit potřebná opatření. Čínská vláda ve svém dopise ze dne 15. června 2012 uvedla, že i nadále bude od bank požadovat, aby spolupracovaly, avšak přinutit je k tomu nemůže. Nakonec až během prvního dne samotné inspekce bylo inspekčnímu týmu Komise sděleno, že představitel banky China Construction Bank je dispozici pro případné otázky a vysvětlení. Vzhledem k tomu, že Komise o této skutečnosti nebyla informována (ačkoli oznámení o inspekci tento konkrétní požadavek obsahovalo), nebylo možné řešit specifické otázky týkající se smluv a podmínek úvěru, ale pouze otázky obecné povahy. V každém případě nebyly předloženy žádné dokumenty, které by prohlášení zástupce banky China Construction Bank doložily, a to s vysvětlením, že všechny dokumenty, jež Komise požadovala, mají důvěrný a interní charakter.
(164)
Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na uvedenou nedostatečnou spolupráci bylo nezbytné kromě relevantních dokumentů čínské vlády, jež předložily další strany, použít informace ze sekundárních zdrojů včetně podnětu a veřejně dostupných informací pořízených na internetu.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(165)
Šetření zjistilo, že vládní zásahy jsou pro čínský finanční trh charakteristické, neboť většina významných bank je ve státním vlastnictví. Čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace k podílníkům, resp. vlastnické struktuře bank v Číně. Jak je však uvedeno dále, Komise zkompilovala všechny dostupné údaje, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Při analýze, zda jsou banky pověřeny vládními pravomocemi nebo zda je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), Komise nezjišťovala pouze informace týkající se státního vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vládní dozor nad činností, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a skutečnost, zda byl příslušný subjekt zřízen na základě právního předpisu.
(166)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky ve státním vlastnictví mají v Číně největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Podle průzkumu čínského bankovního sektoru (47), který v roce 2006 provedla Deutsche Bank (2006 Deutsche Bank Research on China's banking sector), může podíl bank ve státním vlastnictví dosahovat více než 2/3 čínského trhu. Ke stejnému tématu přezkum WTO týkající se čínské obchodní politiky uvádí, že „dalším významným rysem čínského finančního sektoru je vysoký stupeň státního vlastnictví“ (48) a že „ve struktuře trhu čínského bankovního sektoru, který je ovládán bankami ve státním vlastnictví, nedošlo k žádným velkým změnám“ (49). Je třeba poznamenat, že pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications a Industrial and Commercial Bank) zjevně představuje více než polovinu čínského bankovního sektoru (50).
(167)
Komise rovněž požádala o informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Nicméně jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění výše, čínská vláda v tomto ohledu poskytla pouze velmi omezené informace. Komise musela tudíž použít informace, které jí byly dostupné. Na základě těchto dostupných informací došla k závěru, že výše uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Zdrojem relevantních údajů, o něž se opírají výše uvedená zjištění, byly informace od čínské vlády, výroční zprávy čínských bank, jež předložila buď čínská vláda nebo jsou veřejně dostupné, dále informace z průzkumu, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank o čínském bankovním sektoru, přezkum WTO týkající se politiky Číny (2010 a 2012), China 2030 World Bank Report informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a údaje v podnětu. Pokud jde o zahraniční banky, připadá na ně v čínském bankovním sektoru podle nezávislých odhadů jen malý podíl, a hrají tedy při poskytování úvěrů podle politického záměru jen nevýznamnou roli; podle relevantních údajů by tento podíl mohl činit pouhé 1 % čínského trhu (51). Relevantní veřejně dostupné informace dále potvrzují, že zejména velké čínské komerční banky nadále spoléhají na to, že se v případě nedostatečné kapitálové přiměřenosti v důsledku úvěrové expanze postarají o navýšení kapitálu jejich podílníci ve státním vlastnictví a vláda (52).
(168)
V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, je ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů bylo totiž zjištěno, že přinejmenším 14 z uváděných 17 bank je ve státním vlastnictví; včetně největších komerčních bank, jako je Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China. Pokud jde o ostatní dotčené státní banky, Komise požádala o stejné informace týkající se vládního dozoru a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl, jaké byly zmíněny výše. Žádné takové podrobné informace nebyly poskytnuty. Dospělo se tudíž k závěru, že uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Z tohoto důvodu by čínské komerční banky ve státním vlastnictví měly být považovány za veřejnoprávní subjekty.
(169)
Další známkou účasti čínské vlády v čínském finančním trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich fluktuace. Šetření totiž zjistilo, že uvedená banka má konkrétní pravidla, jež pohyb úrokových sazeb v Číně regulují. Podle dostupných informací je úprava těchto pravidel obsažena v Oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů - YinFa [2004] č. 251. Finanční instituce mají podle nich stanovovat své úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od základní úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě úvěrů od komerčních bank a komerčně spravovaných úvěrů od bank spojených s vládní politikou není stanoveno horní, nýbrž jen dolní limitní rozmezí. V případě městských a venkovských úvěrových družstev je stanoveno horní i dolní limitní rozmezí. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž Státní rada vydala zvláštní úpravu, se úrokové sazby nepohybují směrem nahoru. Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definicím a formulacím, jež jsou obsaženy ve výše uvedeném oběžníku, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Avšak, jak je popsáno ve 161. a 162. bodě odůvodnění výše, čínská vláda odmítla tyto oběžníky poskytnout, což Komisi zabránilo ověřit jejich obsah a hledat vysvětlení. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné příslušné informace, které by naznačovaly, že situace se od května 2011, kdy Komise dokončila své antisubvenční šetření ohledně bezdřevého natíraného papíru (53), změnila, dochází se k závěru, že Čínská lidová banka je zapojena do určování úrokových sazeb komerčními bankami ve státním vlastnictví a rovněž tyto sazby ovlivňuje.
Čínská vláda nepředložila žádné důkazy o tom, že by se situace zjištěná při šetření ve věci bezdřevého natíraného papíru změnila, a tudíž byl na základě dostupných údajů a jiných výše uvedených důkazů vyvozen závěr, že situace týkající se metodiky pro určování úrokových sazeb by měla zůstat během celého období šetření stejná.
(170)
Komise se rovněž snažila analyzovat, zda soukromé komerční banky v Číně jsou pověřeny nebo řízeny čínskou vládou tak, aby výrobcům oceli s organickým povlakem nabízely preferenční (subvencované) úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(171)
Z výše uvedeného textu týkajícího se účasti státu v bankovním sektoru (165.-169. bod odůvodnění) je zřejmé, že čínská vláda využívá politiku poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem, neboť na tomto poskytování se podílejí veřejnoprávní subjekty (komerční banky ve státním vlastnictví) (54) s vedoucím postavením na trhu, které jim umožňuje nabízet úrokové sazby nižší než tržní. Nyní je třeba určit, zda tato politika zasahuje i soukromé dodavatele.
(172)
Zákon o komerčním bankovnictví [2003] platí stejným způsobem pro komerční banky ve státním vlastnictví i pro soukromé komerční banky. Např. článek 38 tohoto zákona pro všechny komerční banky stanoví (tj. rovněž pro ty, které jsou v soukromém vlastnictví), aby „určily úrokovou sazbu v souladu s horní a dolní hranicí úrokové sazby stanovené Čínskou lidovou bankou“, podle článku 34 zákona o komerčním bankovnictví musí komerční banky „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“.
(173)
Rovněž vyhláška č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, a zejména články 24 a 25, které omezují poskytování půjček pouze na společnosti, které jsou v souladu s národní rozvojovou politikou pro železářský a ocelářský průmysl, nečiní rozdíl mezi komerčními bankami ve státním vlastnictví a komerčními bankami v soukromém vlastnictví.
(174)
Výše uvedené (161. a 162. bod odůvodnění) oběžníky Čínské lidové banky jsou navíc rovněž závazné pro soukromé komerční banky.
(175)
Výše uvedené citace z právních předpisů týkajících se bankovního sektoru ukazují, že politika čínské vlády vedoucí k poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem zahrnuje rovněž soukromé komerční banky, přičemž ve skutečnosti jim čínská vláda dává pokyny, aby „vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“ (55).
(176)
Komise požádala čínskou vládu, aby jí poskytla příslušné informace s cílem posoudit, jak banky v Číně provádějí hodnocení úvěrového rizika společností vyrábějících ocel s organickým povlakem dříve, než rozhodnou o tom, zda jim úvěr udělí, jakož i o podmínkách pro poskytnuté půjčky. V dodatku A k příslušnému dotazníku požadovala Komise informace o tom, jak banky zohledňují při poskytování půjček rizika, jak např. posuzují bonitu žadatele o úvěr, jaké jsou rizikové přirážky, které v Číně banky účtují u různých společností/odvětví, které faktory bere banka v úvahu při posuzování žádosti o úvěr, jakou podobu má žádost o úvěr a schvalovací proces atd. Nicméně ani čínská vláda ani jednotlivé banky uvedené v dotazníku neposkytly v tomto ohledu žádné informace. Čínská vláda poskytla pouze odpovědi obecné povahy, které nepředstavují žádný důkaz o tom, že by se prováděla hodnocení úvěrového rizika.
(177)
Komise rovněž požadovala podobné informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a pokusila se je ověřit během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Obě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku odpověděly, že banky požadují určité dokumenty a před poskytnutím úvěrů provádějí určitou analýzu úvěrových rizik. Svá tvrzení však nemohly podpořit žádnými důkazy. Během inspekce na místě požadovala Komise důkazy o tom, že banky takové dokumenty požadovaly nebo že tyto dokumenty společnosti bankám poskytly, případně jakoukoliv zprávu vydanou bankami, která by byla důkazem toho, že takováto analýza úvěrových rizik byla provedena. Dané skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však nebyly schopny takové ani jiné důkazy na podporu svých tvrzení předložit. Rovněž se podotýká, že žádné ze skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku ani jednotlivým společnostem v rámci těchto skupin nebyl přiřazen úvěrový rating.
(178)
Tyto informace týkající se hodnocení úvěrového rizika byly po zúčastněných stranách opakovaně požadovány a jsou považovány za rozhodující mimo jiné s ohledem na zjištění uvedená i) ve zprávě MMF z roku 2006, která naznačovala, že liberalizace bankovnictví v Číně je neúplná a úvěrové riziko není náležitě zohledněno (56), ii) ve zprávě MMF z roku 2009, která zdůraznila nedostatečnou liberalizaci úrokových sazeb v Číně (57), iii) ve zprávě MMF o zemích z roku 2010, která uvádí, že cena kapitálu je v Číně relativně nízká, přidělování úvěrů se někdy řídí jinými než cenovými hledisky a vysoké úspory společností částečně souvisí s nízkými náklady na různé vstupy (včetně kapitálu a půdy) (58), iv) ve zprávě OECD o čínské ekonomice z roku 2010 (59) a v pracovním dokumentu hospodářské sekce OECD č. 747 o reformách čínského finančního sektoru (60), které konstatují, že vlastnictví finančních institucí je nadále převážně státní, což vede k otázkám, do jaké míry jsou rozhodnutí bank o poskytování úvěrů založena na čistě komerčních úvahách, přičemž se zdá, že banky hrají typicky roli vládních agentur s vazbami na vládu.
d) Finanční příspěvek
(179)
S ohledem na všechny uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že naprostá většina úvěrů pro dotčené dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je poskytována bankami ve státním vlastnictví, jež jsou považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť jsou pověřeny vládními pravomocemi a vykonávají vládní funkce. Existují další důkazy o tom, že tyto banky ve skutečnosti jednají z pověření vlády, neboť, jak je vysvětleno ve 169. bodě odůvodnění, stát (tj. Čínská lidová banka) zřetelně zasahuje do způsobu, jakým komerční banky rozhodují o úrokových sazbách úvěrů, jež poskytují čínským společnostem. Za těchto okolností jsou úvěrové postupy těchto subjektů přímo přičitatelné vládě. Skutečnost, že banky jednají z pověření vlády, potvrzuje rovněž způsob, jakým slouží vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu (61), rozhodnutí č. 40 a článek 34 zákona o komerčním bankovnictví s ohledem na plnění státní průmyslové politiky. Existuje rovněž řada nepřímých důkazů podporovaných objektivními studiemi a zprávami, které svědčí o tom, že v čínském finančním systému stále dochází k rozsáhlým vládním intervencím, jak již bylo vysvětleno ve 178. bodě odůvodnění výše.A konečně, čínská vláda neposkytla informace, které by umožnily lepší pochopení vztahu mezi státem vlastněnými bankami a vládou, jak je vysvětleno ve 159.-164. bodě odůvodnění.
Komise tudíž činí závěr, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v Číně se jedná o finanční příspěvky výrobcům oceli s organickým povlakem ve formě přímého převodu peněžních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Navíc stejné důkazy jsou svědectvím toho, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(180)
S přihlédnutím k analýze v 170.-175. bodě odůvodnění výše se rovněž stanovuje, že soukromé banky jsou čínskou vládou pověřeny a řízeny tak, aby poskytovaly úvěry výrobcům oceli s organickým povlakem a že existuje finanční příspěvek podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
e) Výhoda
(181)
V míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují odpovídající tržní srovnávací základ (soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou), byl takovýto základ pro srovnání vypočten za použití metody popsané ve 191. a 192. bodě odůvodnění níže.
f) Specifická subvence
(182)
Ocelářský průmysl patří podle rozhodnutí č. 40 do podporované kategorie. Rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR a v tomto ohledu je rozhodnutí právně závazné pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí člení průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslověpolitickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulace a podpory určité skupiny podniků či výrobní odvětví, např. ocelářského průmyslu, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že představují pouze část čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto podporovaných odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že „podporované investiční projekty“ mají nárok na zvláštní výhody a pobídky mimo jiné na finanční podporu. Na straně druhé rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „omezovanými a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 ve skutečnosti stanoví, že příslušný orgán má zabránit tomu, aby finanční instituce takovýmto „omezovaným a eliminovaným projektům“ poskytla úvěr. Z výše uvedeného je jasné, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě direktiv o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž výrobní odvětví oceli s organickým povlakem.
(183)
Kromě toho vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu a zejména články 24 a 25 omezují poskytování úvěrů pouze na ty ocelářské podniky, které jsou v plném souladu s rozvojovou politiku pro železářský a ocelářský průmysl.
(184)
Žadatel rovněž předložil důkaz o tom, že některé další vládní plány a dokumenty pobízejí a dávají pokyny k finanční podpoře ocelářského průmyslu jak na obecné úrovni, tak i na úrovni zvláštních rozvojových politik pro železářské regiony v Číně (62) (63).
(185)
S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti je zřejmé, že čínské orgány povolují finančním institucím preferenční úvěry pouze pro omezený počet odvětví/společností, které jsou v souladu s rozvojovými politikami čínské vlády. Na základě důkazů obsažených ve spisu a při nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády v této věci byl učiněn závěr, že subvence v podobě preferenčních úvěrů neplatí obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že subvence vychází z objektivních kritérií nebo podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(186)
Šetření ukázalo, že dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívaly v období šetření preferenčních úvěrů.
g) Závěr
(187)
Financování odvětví oceli s organickým povlakem by proto mělo být považováno za subvenci.
(188)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
h) Výpočet výše subvence
(189)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení je výhoda, kterou získal příjemce, rozdílem mezi částkou, kterou platí společnost za vládní půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(190)
Jak je vysvětleno výše (165.-178. bod odůvodnění), jsou úvěry, jež čínské banky poskytují, výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím trhu; vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek byl tudíž sestaven pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodného srovnávacího základu u úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(191)
Při sestavování vhodného srovnávacího základu je pokládáno za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby odrážely běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována za zkreslených tržních podmínek a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné z údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců sice vycházet, avšak uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad zkreslených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(192)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, jak je vysvětleno ve 160., 163. a 164. bodě odůvodnění, byli čínská vláda i spolupracující vyvážející vývozci požádáni o informace k úvěrové politice čínských bank a ke způsobu, jakým byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Dotčené strany přes opakované žádosti tyto informace neposkytly a odmítly přístup do bank ve státním vlastnictví. Vzhledem k takto nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným skutečnostem a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení je považováno za vhodné domnívat se, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg), a uplatnit na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. Výhoda pro vyvážející výrobce byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál byl v procentním vyjádření vynásoben nesplacenou výší úvěru, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté rozpočítána na celkový obrat spolupracujících vyvážejících výrobců.
(193)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 0,25 v případě skupiny společností Huadong a 0,89 % v případě skupiny společností Panhua.
(194)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,58 %.
(195)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,97 %.
3.3.3. KAPITÁLOVÉ PROGRAMY
(196)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů týkajících se kapitálu, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení.
(197)
Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat o těchto programech uvedených v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku těchto programů nevyužili. Komise proto musela zjistit, zda existují subvenční programy, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.3.1. Swapy dluhů za aktiva
a) Popis
(198)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že několik výrobců oceli provedlo v roce 2000 swapy dluhů za aktiva v celkové souhrnné částce dluhů ve výši 62,5 miliardy RMB. Uvádí se, že nesplacené dluhy, jež dlužili státem vlastnění výrobci oceli komerčním bankám ve státním vlastnictví, byly zrušeny výměnou za vlastní kapitál, a to prostřednictvím zapojení čtyř čínských společností pro správu majetku, což nebylo v souladu s tržním přístupem. Žadatel dále tvrdil, že společnosti pro správu majetku byly vytvořeny výslovně za účelem likvidace rozsáhlých objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně ocelářského průmyslu a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků, mimo jiné pomocí swapů dluhů za aktiva. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila o daném programu žádné informace, došla Komise ke zjištění na základě dostupných informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení (viz 33.-35. bod odůvodnění výše). Ze stejného důvodu byl článek 28 základního nařízení použit i v případě programů účasti na základním kapitálu a nevyplácení dividend popsaných v 204.-215. bodě odůvodnění níže.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(199)
Zjištění týkající se tohoto programu jsou založena na informacích obsažených v podnětu. Swapy dluhů za aktiva představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento finanční příspěvek byl poskytnut vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, tj. prostřednictvím uvedených čtyřech čínských společností spravujících aktiva a různých komerčních bank ve státním vlastnictví (viz 168. bod odůvodnění výše). Při neexistenci jakékoliv spolupráce ze strany čínské vlády vyplývá z důkazů obsažených ve spisu, že společnosti spravující aktiva jsou veřejnoprávními subjekty, neboť byly čínskou vládou výslovně vytvořeny za účelem zbavení se značných objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně odvětví oceli a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků. V důsledku toho se má za to, že jednají z pověření vlády.
(200)
Kromě toho žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že velké množství případů zrušení dluhu nezohlednilo obvyklá obchodní hlediska, jelikož čínská vláda neprovedla posouzení, které by ve vztahu k očekávané přiměřené míře návratnosti, již by bylo možné získat v příslušném období prostřednictvím akciových swapů, provedl běžný soukromý investor. Namísto toho se v podnětu tvrdí, že čínská vláda vyměnila značné objemy dluhů za základní kapitál s cílem snížit poměr základního kapitálu vůči cizímu jmění u výrobců oceli, a zvýšit tak jejich konkurenceschopnost, aniž by přitom zohlednila obchodní hlediska, jak by to učinil soukromý investor. Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v podnětu a při nedostatku jiných informací týkajících se spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení.
(201)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, protože je omezena pouze na vybrané subjekty s účastí státu, přičemž poskytování tohoto financování se odvíjí pouze od vůle orgánu o ní rozhodujícím a nevychází z žádných objektivních kritérií. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(202)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou získal příjemce, je jednorázová a je stanovena v plné výši swapu dluhů za aktiva, tj. jako částka prominutého dluhu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody ze strany čínské vlády jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta. Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence přepočte na objem výroby dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(203)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,05 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.2. Účast na základním kapitálu
a) Popis
(204)
Ve stížnosti se tvrdí, že čínská vláda poskytla v průběhu let značné objemy hotovosti výrobcům oceli prostřednictvím doplnění kapitálu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda (prostřednictvím různých státem vlastněných subjektů) získala podíly ve společnostech, v nichž již byla hlavním akcionářem bez získání dodatečných akcionářských práv. V podnětu jsou rovněž podrobně uvedeny obchodní operace týkající se státem ovládaných subjektů, včetně společnosti China International Capital Corporation (CICC) a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(205)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda o tomto programu nepředložila žádné informace (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Doplnění základního kapitálu představuje přímý převod peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto finanční příspěvky poskytla vláda prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, včetně společností CICC a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Stížnost obsahuje konkrétní důkazy o kapitálových příspěvcích, pokud jde o státem vlastněný podnik na výrobu oceli, v němž společnost CICC vystupovala jako hlavní upisovatel a správce emise akcií. Podle informací ve stížnosti, je společnost CICC vlastněna z 51 % státem a ovládá ji komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, jež v souvislosti s konkrétními obchodními operacemi popsanými v podnětu rovněž vystupovala jako subjekt čínské vlády, který ovládá státem vlastněný podnik na výrobu oceli (pokud jde o analýzu role Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv viz 64.-66. bod odůvodnění výše). Tyto obchodní operace byly tudíž provedeny čínskou vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení a příslušné judikatury WTO.
(206)
V případě těchto poskytnutí prostředků základního kapitálu se má za to, že společnostem, jež byly jejich příjemci, tak byla poskytnuta výhoda ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů. Nesoulad poskytnutí tohoto doplnění základního kapitálu s postupy soukromých investorů je v podnětu podrobně prokázán. S ohledem na tyto konkrétní obchodní operace je v podnětu nejprve prokázáno, že státem vlastněný podnik na výrobu oceli zaplatil za svůj podíl na nové emisi akcií nadhodnocenou cenu, jež nebyla v souladu s přiměřenými tržními podmínkami, a dále pak, že využil takto získaných peněžních prostředků k nákupu státem vlastněných aktiv a ke kapitálovým investicím za ceny nižší než tržní. Podnět rovněž ukazuje, že čínská vláda platila stejnou cenu jako ostatní investoři, i když její akcie měly menší hodnotu, neboť nesly jiná práva a výnosy než akcie prodávané jiným akcionářům.
(207)
Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(208)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše prospěchu, jenž příjemci získali, je stanovena ve výši doplnění základního kapitálu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta.Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(209)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných ve 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.3. Nevyplacené dividendy
a) Popis
(210)
V podnětu se tvrdí, že podle opatření čínské vlády nemusí státem vlastněné podniky, včetně oceláren vyrábějících ocel s organickým povlakem, vyplácet vládě, jež je vlastní, v případě zisku dividendy. V důsledku toho jsou státem vlastnění výrobci oceli schopni podle tohoto programu financovat značné investice ze zisku, který nebyl rozdělen na výplatu dividend.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(211)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné informace o výplatě dividend od státem vlastněných výrobců oceli (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Pokud čínská vláda nepožaduje vyplacení dividend, jež jsou běžně vypláceny soukromým investorům za jejich akcie, musí být nevyplacené dividendy považovány za skrytý grant ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo za ušlé příjmy podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto skryté granty byly poskytnuty vládou prostřednictvím subjektu, jenž přímo drží akcie státem vlastněných výrobců oceli, tj. v zásadě komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Analýza týkající se komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ukazuje, že vykonává funkce státní správy (podrobné informace viz 64.-66. bod odůvodnění výše).
(212)
Částky v plné výši nevyplacených dividend jsou považovány za částky, které poskytují státem vlastněným výrobcům oceli výhodu ve smyslu článku 6 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů, kteří obyčejně vyžadují vyplacení dividend podle jim odpovídajících akciových podílů. Pokud jde o státem vlastněné podniky v částečném vlastnictví soukromých investorů, výše výhod odpovídá objemu nevyplacených dividend, jež mezi ně byly poměrným způsobem rozděleny.
(213)
Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(214)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše nevyplacených dividend. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(215)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 1,36 %. Výpočet subvenční sazby pro výrobce zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.4. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU A OSTATNÍCH PŘÍMÝCH DANÍ
3.3.4.1. Daňová opatření pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
(216)
Tento program poskytuje výhodu společnostem, které zavádějí nové technologie, nové výrobky nebo nové způsoby výroby. Způsobilé společnosti mohou snížit své daně z příjmu právnických osob o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty.
(217)
Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda omezila své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky pouze na programy, jichž využívají společnosti zařazené do vzorku, neposkytla o uvedeném programu žádné informace, přestože jedna ze společností zařazených do vzorku uvedla ve svých odpovědích na dotazník informace týkající se přínosu tohoto programu. V návaznosti na inspekci na místě, při které byla znovu požádána, aby poskytla potřebné informace, předložila čínská vláda neúplnou dodatečnou odpověď týkající se uvedeného programu. Přes pozdní poskytnutí této informace požádal inspekční tým o vysvětlení několika otázek (viz 219. bod odůvodnění níže), ta ovšem poskytnuta nebyla. V důsledku toho Komise musela založit svá zjištění na nejpřesnějších skutečnostech, které měla k dispozici.
a) Právní základ
(218)
Tento program je poskytován jako preferenční daňové zacházení ve smyslu čl. 30 odst. 1 zákona ČLR o dani z příjmu právnických osob (nařízení č. 63 prezidenta Čínské lidové republiky, jež vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2008), článku 95 nařízení ČLR o provádění právních předpisů k dani z příjmů právnických osob (vyhláška č. 512 Státní rady ČLR) a pokynů pro klíčové oblasti (oznámení č. 6, 2007). Vyhlášku č. 512 ani oznámení č. 6 čínská vláda pro účely tohoto řízení neposkytla.
b) Způsobilost
(219)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda neposkytla v odpovědi na dotazník a písemné upozornění na nedostatky žádné relevantní informace ohledně daného programu. V dokumentu předloženém v průběhu kontroly na místě čínská vláda uvedla, že pouze „poplatky spojené s výzkumem a vývojem, které vynakládají podniky v souvislosti s rozvojem nových technologií, výrobků a dovedností“ lze v rámci zdanitelného příjmu uznat pro účely jejich odpočtu. Čínská vláda však podrobně nevyložila smysl pojmů „nové technologie“, „nový výrobek“ a „nové dovednosti“. Komise rovněž usilovala o přesné vymezení těchto pojmů při svém ověření na místě u společnosti Zhejiang Huadong, avšak společnost nebyla schopna poskytnout žádné konkrétní vysvětlení a odpověděla, že se jedná pouze o obecné pojmy.
(220)
Nicméně v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru, bylo stanoveno, že pro tento program jsou způsobilé pouze projekty společností v odvětví nových a špičkových technologií, jež pobírají primární podporu od státu a dále projekty uvedené na seznamu pokynů pro klíčové oblasti a industrializaci odvětví špičkových technologií v rámci stávající priority pro rozvoj, jež schválila národní komise pro rozvoj a reformy (64). Vzhledem k tomu, že v tomto řízení nebyly poskytnuty žádné nové příslušné informace, jež by toto zjištění vyvrátily, dochází se k závěru, že uvedený program není obecně k dispozici, neboť jej může využít pouze omezené množství vybraných průmyslových odvětví / společností / projektů.
c) Provádění v praxi
(221)
Podle odpovědi čínské vlády podniky, které mají v úmyslu požádat o tuto daňovou úlevu, musí podat žádost o vrácení daně z příjmů a „další příslušné dokumenty“ správci daně, avšak v odpovědi nebylo uvedeno, o jaké další příslušné dokumenty se konkrétně jedná. V rámci šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru bylo stanoveno, že společnost, jež hodlá požádat o výhodu podle tohoto programu, musí podat podrobné informace o projektech z oblasti výzkumu a vývoje místnímu úřadu pro vědu a technologie a pouze po jejím posouzení vydá daňový úřad oznámení o příslušném schválení. Po schválení je částka podléhající dani z příjmu právnických osob snížena o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty (65).
d) Výsledky šetření
(222)
Tento program využíval během období šetření jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd,. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vzhledem k její pozdní a neúplné odpovědi ve věci tohoto programu nebylo možné určit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež daného programu využívají. Jak je uvedeno výše, Komise se musela částečně spoléhat na skutečnosti zjištěné v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru.
e) Závěr
(223)
Tento program by měl být považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě ušlých vládních příjmů, neboť přiznává prospěch společnostem, které jsou příjemci této subvence.
(224)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky tyto informace neposkytla. Kromě toho se informace předložené v této souvislosti během inspekce na místě zdají být neúplné s ohledem na zjištění týkající se stejného programu, který, jak bylo zjištěno v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, využívaly určité společnosti. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být stanovení specifičnosti subvence, „průkazně doloženo“, musela Komise při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení. Nejlepší dostupné údaje zahrnovaly i výsledky šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru.
(225)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobní odvětví oceli s organickým povlakem. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(226)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(227)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, po odečtení částek zaplacených na základě dalšího 50 % odpočtu za skutečně vzniklé náklady v souvislosti s výzkumem a vývojem u schválených projektů. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(228)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, tj. skupina společností Huadong, tento program využívá. Subvenční sazba zjištěná pro Huadong Group činí 0,19 %.
(229)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,09 %.
(230)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,19 %.
3.3.4.2. Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
(231)
Tento program nabízí výhodu společnostem sídlícím v centrálních a západních regionech. Na způsobilé společnosti se vztahují preferenční sazby daně z příjmu ve výši 15 % namísto běžné sazby daně z příjmu ve výši 25 % uplatňované v Číně.
(232)
Čínská vláda byla požádána v dotazníku, v písemném upozornění na nedostatky a znovu během inspekce na místě, aby poskytla o tomto programu příslušné informace. Čínská vláda ve své reakci na dotazník a dopis o nedostatcích neodpověděla na žádnou z těchto otázek a uvedla, že tento program již neplatí, neboť byl ukončen ke dni 31. prosince 2010, a rovněž tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program během období šetření nevyužívala. Toto tvrzení však bylo v rozporu s odpověďmi jednoho z vyvážejících výrobců (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) a s důkazy, jež byly shromážděny během ověřovací návštěvy na místě u této společnosti.
a) Právní základ
(233)
Tento program je poskytován za účelem preferenčního daňového zacházení podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna 2001), které bylo aktualizováno Oznámením o dalším provádění daňových opatření v rámci strategie pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna roku 2011), které prodlužuje platnost tohoto programu do 31. prosince 2020.
b) Způsobilost
(234)
Je třeba poznamenat, že čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, písemné upozornění na nedostatky či při inspekci na místě nepředložila odpovědi na žádnou z otázek ohledně tohoto programu. Podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu je však toto preferenční daňového zacházení k dispozici pro podporované typy podniků v západním regionu (podporované podniky jsou takové, v nichž se hlavní podnikatelská činnost podílí alespoň 70 % na jejich celkových příjmech, jak je uvedeno v seznamu výrobních odvětví, výrobků a technologií podporovaných státem). Během inspekce na místě ve společnosti Chongqing Wanda, společnost potvrdila, že důvodem pro preferenční sazbu daně je, že patří do kategorie podporovaných průmyslových odvětví v západním a centrálním regionu.
c) Provádění v praxi
(235)
Ani čínská vláda, ani společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd neposkytla informace o fungování a provádění tohoto programu. Podle oběžníku Státní rady týkajícího se různých politik pro provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně je ke snížení běžné daňové sazby z 25 % na preferenční sazbu 15 % nezbytné schválení lidovou vládou na úrovni provincie. V každoročním daňovém přiznání týkající se daně z příjmu společnosti je odečtená (osvobozená) daň z příjmu uvedena pod bodem 28 - odečtená daň.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(236)
Tento program během období šetření využíval jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je obtížné posoudit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež tohoto programu využívají. Komise musela vyvodit své vlastní závěry z předložených dokumentů, které tvoří právní základ uvedeného programu, bez možnosti požádat čínskou vládu o příslušné vysvětlení.
e) Závěr
(237)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, čímž přijímající společnosti získávají výhodu.
(238)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, jakož i k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle kterého musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít pouze o dostupné údaje.
(239)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a výrobní odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce oceli s organickým povlakem, kteří kromě toho musejí mít sídlo v určitém čínském regionu. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(240)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(241)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby po odečtení výše daně zaplacené na základě preferenční daňové sazby z příjmu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(242)
Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,03 %.
(243)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,02 %.
(244)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,04 %.
3.3.5. OSTATNÍ PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU, PRO KTERÉ ČÍNSKÁ VLÁDA NEPOSKYTLA ODPOVĚDI VŮBEC NEBO JEN NA NEDOSTATEČNÉ ÚROVNI.
(245)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení. Čínská vláda však pro některé z těchto programů předložila informace a důkazy o tom, že programy byly ukončeny a v období šetření nebyly v platnosti. Komise tyto důkazy předložené čínskou vládou ve svých zjištěních zohlednila.
(246)
Pokud jde o všechny další programy, čínská vláda žádné informace či důkazy nepředložila. Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat od vyvážejících výrobců o těchto programech zahrnutých v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli na tyto programy nárok nebo je nevyužívali (zejména z důvodu, že byli v soukromém vlastnictví nebo se nacházeli mimo oblast působnosti programu nebo z důvodu jejich poměrně omezené velikosti). Komise proto musela určit existenci programu, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.5.1. Slevy na daň z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
a) Popis
(247)
Tento program umožňuje společnosti uplatnit daňové úlevy na nákup tuzemského zařízení, pokud je projekt v souladu s průmyslovou politikou čínské vlády. Na dodatečné zvýšení daňové povinnosti z předchozího roku se může uplatňovat daňová úleva až do výše 40 % nákupní ceny tuzemského zařízení.
b) Právní základ
(248)
Právním základem tohoto programu jsou prozatímní opatření, která se týkají slevy na dani z příjmu u investic do zařízení vyrobených v tuzemsku pro projekty technologické modernizace ze dne 1. července 1999 a oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkající se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] s účinností od 1. ledna 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(249)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen počínaje lednem 2008, a to v souladu se zmíněným oznámením č. 52, a že pokud je jí známo, žádný jiný program jej nahradil. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla další příslušné informace, zejména podrobné údaje týkající se harmonogramu pro postupné ukončení výhod. Čínská vláda tyto informace neposkytla a omezila svou odpověď na skutečné výhody, jež získali všichni výrobci oceli s organickým povlakem, přičemž pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku v rámci dotazníku. Komise již vysvětlila důvody, proč byla čínská vláda požádána, aby poskytla informace o všech výrobcích oceli s organickým povlakem, a nikoli pouze o výrobcích zařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Kromě toho čínská vláda neposkytla ani informace týkající se výrobců zařazených do vzorku, přičemž pouze učinila odkaz na jejich odpovědi. Komise se domnívá, že nestačí poskytnout důkaz o ukončení programu, aniž by byly předloženy dodatečné důkazy o postupném ukončení skutečných výhod v rámci daného programu a o případných náhradních programech. S ohledem na tento program, může být daňová výhoda (tj. daňový zápočet) vzniklá v určitém roce ve skutečnosti používána v jiném daňovém období, a tudíž mohou výhody přesahovat období své platnosti i v případě, že program byl již mezitím ukončen. Ukázalo se, že další „ukončené“ daňové programy dále poskytují výhody po dobu několika let po úředně stanoveném okamžiku skončení jejich platnosti. Může se jednat i o případ, kdy výše přidělených výhod je po určité období neobvykle vysoká. Vzhledem k tomu, že čínská vláda v tomto ohledu žádné informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu (v tomto případě podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(250)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje příjemcům výhodu ve výši, která se rovná daňové úspoře ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, neboť daňová úspora závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
e) Výpočet výše subvence
(251)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů USA. Při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních se v tomto nařízení bere mimo jiné ohled na to, zda v příslušném programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížila. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(252)
Takto zjištěná subvenční sazba týkající se daného programu během období šetření u všech nespolupracujících společností činí 0,38 %, což je sazba stanovená pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 26) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (66).
3.3.5.2. Preferenční daňové schéma pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
a) Popis
(253)
Na základě tohoto programu může podnik, jenž žádá o vydání osvědčení pro podnik využívající nejnovější a špičkové technologie, využívat snížené sazby u daně z příjmů ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %. Tento program byl shledán napadnutelným, jak ze strany Unie při šetření případu bezdřevého natíraného papíru, tak ze strany orgánů USA. (67)
b) Právní základ
(254)
Právním základem tohoto programu je článek 28 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), jakož i správní opatření pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie, a oznámení státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Nedostatečná spolupráce
(255)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto svá zjištění o daném programu založila na informacích, které jsou obsažené ve spisu (zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru a podnět v tomto případu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(256)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře, kterou může prostřednictvím tohoto programu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení získat. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena na některé podniky a odvětví, jež patří do kategorie podporovaných, jako jsou ty, které působí v ocelářském průmyslu. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(257)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 452/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antisubvenčního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (68), dle potřeby náležitě upravené, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(258)
Subvenční sazba zjištěná pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,9 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v nařízení uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.5.3. Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
a) Popis
(259)
Tento daňový program umožňuje, aby podniky, které využívají jakoukoli ze surovin uvedených v katalogu pro úlevy na dani z příjmu pro podniky, jež využívají komplexní zdroje coby svou hlavní výrobní surovinu a které vyrábějí výrobky uvedené ve stejném katalogu podle státních a průmyslových norem, zahrnuly takto získané příjmy do celkových příjmů na základě snížené sazby 90 %. Při výpočtu daně z příjmu tak společnosti mohou odečíst 10 % příjmů. Tato výjimka se uděluje na dobu pěti let.
b) Právní základ
(260)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 33 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 99 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků a katalog úlev na dani z příjmu pro podniky zabývající se komplexním využívání zdrojů.
c) Nedostatečná spolupráce
(261)
Čínská vláda uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu), v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(262)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena pouze na některé podniky využívající jako primárních surovin zdroje uvedené ve výše zmíněném katalogu daňových úlev, a to za účelem výroby výrobků uvedených v tomto katalogu.
e) Výpočet výše subvence
(263)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody, vycházela Komise ve svých zjištěních z informací obsažených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(264)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,01 %.
3.3.5.4. Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
a) Popis
(265)
Tento program umožňuje společnostem, aby vyrovnaly 10 % nákladů na nákup speciálního zařízení použitého pro ochranu životního prostředí, úsporu energie a vody a bezpečnost při výrobě oproti dani z příjmu právnických osob splatné v roce, kdy bylo zařízení zakoupeno. Zbývající část 10 % investované částky může být převedena do následujících pěti let.
b) Právní základ
(266)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 34 ČLR zákona o dani z příjmů podniků, článek 100 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků.
c) Nedostatečná spolupráce
(267)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(268)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(269)
Pokud jde o specifičnost tohoto programu, Komise se domnívá, že vzhledem k nedostatku informací ve spisu nemůže pokračovat v dalších zjištěních a dospět tak ke konečnému zjištění o specifičnosti tohoto programu. Komise proto nemohla tento program dále posoudit.
3.3.5.5. Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
a) Popis
(270)
Tento program umožňuje společnostem, které se nacházejí v severovýchodním regionu (včetně provincií Liaoning, Jilin a Heilongjiang a obce Dalian), aby zaprvé snížily pro daňové účely délku odpisů dlouhodobého majetku až o 40 %, a tím zvýšily roční částku odpisů odečitatelných od daně z příjmu, a zadruhé, aby se zkrátila doba odpisů nehmotného majetku až o 40 % pro daňové účely, což vede ke zvýšení každoročních odpočtů z daně. Podle dokumentu vydaného ministerstvem financí a státní daňovou správu mohou daňoví poplatníci z řad právnických osob v určitých odvětvích, včetně metalurgického, využít rovněž dalších výhod týkajících se DPH, daně ze zdrojů a daně z příjmu právnických osob, zejména při pořizování dlouhodobého majetku.
b) Právní základ
(271)
Právním základem tohoto programu je preferenční politika týkající se daně z příjmů podniků pro oživení společností staré průmyslové základny v severovýchodním regionu (Caishui, č. 153, 20. září 2004), oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o odpisech majetku a provádění programu amortizace v severovýchodní staré průmyslové základně (Caishui, č. 17, 2. února 2005). Čínská vláda předložila právní základ, který dokládá ukončení tohoto programu dne 1. ledna 2008, tj. oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o několika preferenčních politikách, pokud jde o daň z příjmů podniků (č. 1 [2008]).
c) Nedostatečná spolupráce
(272)
Vedle předložení výše uvedeného právního základu, který dokládá ukončení programu, čínská vláda ve vztahu k informacím týkajícím se případné výhody, jež mohla být na základě tohoto programu poskytnuta, pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále konstatuje, že vzhledem k tomu, že tento program poskytuje subvence na nákup dlouhodobého majetku, který lze odepisovat více let, a vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné podrobnosti o postupném ukončování výhod podle tohoto programu ani o případných zbývajících výhodách, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu, rozhodla se při svých zjištěních o tomto programu vycházet z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(273)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se rovná daňové úspoře, kterou získaly způsobilé podniky odpočtem zrychlených odpisů a amortizací nákladů na nákup dlouhodobého majetku. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je omezena na podniky nacházející se ve vymezené územní oblasti, tj. v severovýchodním regionu.
e) Výpočet výše subvence
(274)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemcem se považuje rozdíl mezi výší daně, která by byla pro daná aktiva zaplacena během období šetření při odpisu stanoveném v obvyklé výši, a skutečně zaplacenou částkou v rámci zrychleného odepisování. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů (69)) orgánů USA. Jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(275)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,08 %, což je sazba stanovená pro program týkající se osvobození od daně z příjmů pro investory ve vymezených územních oblastech v rámci Liaoning v US Decision Memorandum of 3 June 2010 on Wire Decking (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 3. června 2010 týkající se potahů drátů (strana č. 25) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 111/10, s. 32902 / 10. června 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (70).
3.3.5.6. Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické renovace na vnitrostátní úrovni
a) Právní základ
(276)
Právním základem pro tento program je dokument týkající se auditu daně z příjmu podniků, pokud jde o správu investičních úvěrů pro technologickou transformaci tuzemských zařízení, přijatý státní daňovou správou, č. 13 ze dne 17. ledna 2000 a oznámení týkající se vyhlášení a šíření opatření pro správu státních klíčových projektů pro technologickou obnovu.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(277)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen ke dni 1. ledna 2008 prostřednictvím oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkajícího se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy. Vzhledem k tomu, že tento program poskytuje opakující se daňové výhody, které byly od roku 2008 ukončeny, a vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy o tom, že by byly uplatňovány jakékoli zbývající dosud nečerpané výhody během období šetření, dospěla Komise k závěru, že tento program není napadnutelný.
3.3.5.7. Různé místní daňové úlevy
a) Popis
(278)
Podnět uvádí řadu daňových úlev, které jsou k dispozici v několika provinciích (tj. Shandong, město Chongqing, region Guangxi Zhuang, střední a západní regiony) v podobě snížené sazby daně z příjmu právnických osob ve výši 15 % oproti všeobecně uplatňované daňové sazbě 25 %.
b) Právní základ
(279)
Podnět uvádí právní základ pro daňovou slevu v provincii Shandong, a to sníženou sazbu daní z příjmu na základě zeměpisné polohy (provincie Zheijang a Shandong): zákon ČLR o dani z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi a pro zahraniční podniky, čl. 7, přijatý dne 9. dubna 1991, č. 45.
c) Nedostatečná spolupráce
(280)
Čínská vláda pouze uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v průběhu období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se jejich případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Kromě argumentů odkazujících na povinnost čínské vlády poskytnout úplné odpovědi (viz 34.-35. bod odůvodnění výše) Komise uvádí, že alespoň jedna z nižších daňových sazeb uvedených v této části poskytla výhodu jednomu ze spolupracujících vývozců (viz 231. bod odůvodnění a dále). Komise proto při posouzení tohoto programu vychází z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(281)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato opakující se výhoda se rovná částce daňové úspory získané díky nižší sazbě daně z příjmu právnických osob podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický, neboť je omezený na společnosti sídlící ve vymezených územních oblastech ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(282)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby snížené o částku zaplacenou podle preferenční daňové sazby. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(283)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program činí během období šetření u všech nespolupracujících společností 0,66 %, což je sazba stanovená pro program týkající se snížené daně z příjmu na základě zeměpisné polohy v US Decision Memorandum on Certain Tow Behind Lawn Groomers and Certain Parts Thereof (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 12. června 2009 týkající se určitých přívěsných zařízení sekaček na trávu a některých jejich příslušných částí) (strana č. 11) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 117, s. 29180. / 19. června 2009)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (71).
3.3.5.8. Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Popis
(284)
Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení Unie týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (72).
b) Právní základ
(285)
Právním základem je článek 26 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 83 nařízení o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků, vyhláška č. 512 Státní rady zveřejněná dne 6. prosince 2007.
c) Nedostatečná spolupráce
(286)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužila a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise se proto rozhodla vycházet při svých zjištěních o tomto programu z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v rozhodnutí o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(287)
Uvedený program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato výhoda se rovná výši daňových úspor pramenících z osvobození od daně z dividend, bonusů a jiných kapitálových investic pro podniky se sídlem v Číně v souladu s čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický de iure ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán, který subvenci poskytuje, omezen na podniky se sídlem v Číně, jimž plynou od jiných podniků se sídlem v Číně příjmy z dividend - na rozdíl od podniků, které investují do podniků zahraničních. Uvedený program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení vzhledem k tomu, že je výhradně určen významným odvětvím a projektům podporovaným státem, jako je ocelářský průmysl (viz např. 182. bod odůvodnění výše) a rovněž vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro vymezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky.
e) Výpočet výše subvence
(288)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(289)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,77 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.5.9. Preferenční daňový program pro subjekty se zahraničními investicemi
(290)
V podnětu jsou uvedeny následující preferenční programy týkající se daně z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi:
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi,
-
Místní programy na osvobození od daně z příjmu a její snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi,
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v tuzemsku,
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy.
(291)
Čínská vláda předložila příslušné právní základy, aby ukázala, že programy týkající se subjektů se zahraničními investicemi byly ukončeny zákonem ČLR o dani z příjmů právnických osob, přijatým dne 16. března 2007, a to v roce 2008 na 5. zasedání 10. Všečínského shromáždění lidových zástupců, a to:
-
Oznámení Státní rady o provádění přechodných preferenčních politik, pokud jde o daň z příjmů podniků č. 39 [2007] vydané Státní radou;
-
Oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy
(292)
Tato ustanovení ukazují, že do konce roku 2011 byly úlevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi postupně ukončovány. Čínská vláda rovněž uvedla, že žádný náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi neexistuje a že daňové zacházení, pokud jde o subjekty se zahraničními investicemi, je nyní stejné jako v případě ostatních daňových poplatníků z řad právnických osob. Komise konstatuje, že tyto preferenční programy týkající se daně z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi jsou stále napadnutelné, neboť výrobci oceli s organickým povlakem mohou stále využívat zbývající výhody alespoň po část období šetření do konce roku 2011, a nelze vyloučit, že existuje náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi po roce 2012. Komise se nicméně rozhodla, že programy s ohledem na nutnost snížit administrativní zátěž pro všechny zúčastněné strany dále posuzovat nebude, a to i s ohledem na blížící se konec přechodného období a chybějící údaje o případném náhradním programu.
3.3.6. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE NEPŘÍMÝCH DANÍ A DOVOZNÍHO CLA
3.3.6.1. Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
a) Popis
(293)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch subjektů se zahraničními investicemi a tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení EU týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (73).
b) Právní základ
(294)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(295)
Čínská vláda tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále), a při svých zjištěních o tomto programu tak bude vycházet z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(296)
Tento program je považován za subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť subjekty se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH a/nebo jiných cel, které by byly jinak splatné v případě, že by podniky nevlastnily osvědčení o státem podporovaných projektech vydané Národní komisí pro rozvoj a reformy. Proto představuje výhodu pro společnosti z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tento program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky, které investují v rámci konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které získaly osvědčení o státem podporovaných projektech. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(297)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu ze strany Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(298)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.2. Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
a) Popis
(299)
Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření o nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“. Tento program byl napadnut Unií v antisubvenčním řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (74) a orgány USA v řízení o uložení vyrovnávacího cla týkajícího se bezdřevého natíraného papíru z ČLR (75).
b) Právní základ
(300)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(301)
Čínská vláda tvrdila, že daný program byl ukončen výše uvedeným oznámením č. 176 [2008], a to od 1. ledna 2009. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla informace o skutečném skončení výhod, které mají být poskytovány v průběhu delšího období, neboť daný program je spojen s nákupem majetku vyrobeného na domácím trhu. Pokud jde o případné výhody, které mohly být na základě tohoto programu získány, čínská vláda pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise také poukazuje na to, že oznámení č. 176 stanoví přechodné období pro pořizování způsobilého dlouhodobého majetku a pro podání přihlášky s cílem získat výhodu do 30. června 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila informace o postupném ukončování výhod a vzhledem k tomu, že tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření, Komise při svých zjištěních o tomto programu vychází z dostupných informací podle článku 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(302)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky (subjekty se zahraničními investicemi), pokud jde o nákup zařízení, které není klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození. Vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro omezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky, nic nenasvědčuje tomu, že by daný program nespecifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, jelikož subvence závisí na přednostním použití domácího výrobku před dováženým.
e) Výpočet výše subvence
(303)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program ze strany Unie předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(304)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,04 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.3. Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
a) Popis
(305)
Tento program se týká plátců DPH působících zejména v některých uvedených odvětvích, včetně metalurgického průmyslu. Program stanoví, že způsobilí plátci DPH, kteří se nacházejí ve 26 městech starých průmyslových základen centrálního regionu a kteří investují do některého dlouhodobého majetku, mohou odečíst částku DPH za dlouhodobý majetek od své celkové splatné částky DPH.
b) Právní základ
(306)
Právní základ tohoto programu tvoří sdělení ministerstva financí a státní daňové správy, kterým se vyhlašují prozatímní opatření na rozšíření oblasti působnosti, pokud jde o vyrovnání daně z přidané hodnoty v ústřední oblasti, č. 75, 2007, oznámení ministerstva financí a státní daňové správy týkající se otázek celostátního provádění reformy daně z přidané hodnoty, č. 170 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(307)
Čínská vláda tvrdila, že tento program byl ukončen dnem 1. ledna 2009 prostřednictvím oznámení č. 170 [2008] a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise konstatuje, že vyhláška č. 170 stanoví, že výhody v oblasti DPH poskytované společnostem nacházejícím se v centrálním regionu končí na konci roku 2008 s možností převodu pouze do ledna 2009. Nicméně tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření; kromě toho se zdá, že oznámení obsahuje další preferenční systém DPH pro podniky nacházející se v centrální oblasti, jenž spočívá v snížení použitelné sazby DPH o jednu polovinu, a to od ledna 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila vysvětlení, pokud jde o postupné ukončení zbývajících výhod v rámci tohoto programu, ani pokud jde o informace o případném náhradním programu, vychází Komise při svých zjištěních o daném programu z důkazů obsažených ve spisu podle článku 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(308)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jež se rovná částce úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Program je specifický v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k němu na určité podniky, tj. výrobní podniky, které působí v uvedených odvětvích. Tento program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité oblasti, tj. města starých průmyslových základen centrálního regionu.
e) Výpočet výše subvence
(309)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl již v tomto řízení posuzován srovnatelný program týkající se DPH, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení uvedené v 297. a 298. bodě odůvodnění.
(310)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %.
3.3.6.4. Jiné daňové výsady města Ma'anshan
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(311)
Podnět uvádí různé daňové výsady, kterých od roku 2008 do roku 2010 požívali výrobci oceli s organickým povlakem nacházející se ve městech Ma'anshan a Wuhan, včetně osvobození od daní za údržbu a výstavbu města a dodatečných poplatků na vzdělávací fondy. Komise požádala čínskou vládu, aby ji o těchto daňových výhodách informovala. Čínská vláda odpověděla, že požadované informace jsou pro účely šetření nepodstatné, neboť žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se nenachází ve městě Ma'anshan. Komise odkazuje na vysvětlení týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše).
(312)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda žádné informace neposkytla, dochází Komise k závěru, že daňové výsady poskytované ve městech Ma'anshan a Wuhan představují subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bod ii). Daňové výsady poskytují výhodu společnostem z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť přinášejí daňové úspory ve výši rozdílu mezi zaplacenou částkou za daň a výší daně, která je mimo program běžně placena. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na podniky usazené v určitých vymezených regionech nebo v obcích v Ma'anshanu.
b) Výpočet výše subvence
(313)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(314)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %.
3.3.7. GRANTOVÉ PROGRAMY
(315)
V podnětu se uvádí, že společnosti vyrábějící dotčený výrobek získaly od roku 2005 až do nedávné doby (včetně roku 2009) výhody z několika grantových programů a podprogramů. Nelze vyloučit, že platby v rámci tohoto programu buď stále probíhají nebo byly uskutečněny jednorázově v souvislosti s kapitálovými investicemi, a představují tedy pokračující výhody, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu během zvoleného patnáctiletého odpisového období. Přestože byla čínská vláda požádána, aby o těchto programech poskytla informace, žádná smysluplná odpověď nebyla z její strany předložena, a to ohledně žádného z uvedených programů. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla odpovědi týkající se uvedených aspektů, vychází Komise při svých zjištěních z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.7.1. Program China World Top Brand
a) Právní základ
(316)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžník o provádění hodnocení výrobků, které se ucházejí o označení China World Top Brand, GZJH [2005] č. 95
-
Oznámení č. 5, 2005 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2006, ZJZH [2006] č. 11
-
Oznámení č. 6, 2006 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oznámení č. 6, 2007 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2008, ZJZH [2008] č. 23
-
Opatření čínské vlády týkající se správy programu nejlepších čínských značkových výrobků
b) Způsobilost
(317)
Pouze výrobci, kterým bylo uděleno označení „China World Top Brand“, mají nárok na výhody plynoucí z tohoto programu. Podnět uvádí řadu výrobků z oceli, které získaly výše uvedené označení a které jsou vyráběny ocelářskými společnostmi, jež jsou předmětem tohoto šetření.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(318)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(319)
Tento program poskytuje finanční příspěvek v podobě grantů, netržních úvěrů a jiných pobídek, které představují přímý převod peněžních prostředků, a udělují výhody příjemcům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(320)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je podle právních předpisů omezen pouze na určité podniky, tj. podniky, jejichž výrobky získaly označení „China World Top Brand“. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Výpočet výše subvence
(321)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(322)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (76).
3.3.7.2. Programy a podprogramy pro známé značky (Chongqing Famous Brands, Hubei Province Famous Brands, Ma'anshan Famous Brands, Shandong Province Top Brands, Wuhan Famous Brands)
a) Právní základ
(323)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu, s ohledem na podprogram Shandong tvoří:
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2003 týkající se politiky pro posílení a rozšíření vývozu do zahraničí v provincii Shandong LWJMJCZ, [2003] č. 180.
-
Politika pro rok 2004 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LWJMJCZ, [2003] č. 1037;
-
Politika pro rok 2005 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong;
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2006 týkající se politiky pro posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LCQ, [2006] č. 5.
-
Finanční prostředky určené na zvláštní ocenění pro rozvoj vývozních značek, Lucaiqizhi, 2008, č. 75.
b) Způsobilost
(324)
Tento program poskytuje výhody výrobcům těch výrobků, jež jsou označeny jako „známé značky“ a jsou určeny na vývoz. Podnět uvádí řadu výrobců dotčeného výrobku, kteří daný program využívali přinejmenším do roku 2009.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(325)
Podnět tvrdí, že tento program byl navržen s cílem podpořit tuzemská vyspělá výrobní odvětví a podpořit vývoz jejich výrobků na světové trhy. Hlavní rámec tohoto programu je vymezen v ústředním programu, přičemž vlády na provinční a místní úrovni podle něj vyvíjejí vlastní programy známých značek na podporu vývozu místních výrobků. USA tento grantový program napadly v rámci WTO (DS 387). Orgány USA se navíc proti tomuto programu bránily prostřednictvím několika řízení uvedených v podnětu. Komise rovněž napadla výhody poskytované tímto programem v případě bezdřevého natíraného papíru (77).
(326)
Program „známé značky“ poskytuje finanční příspěvky v podobě úvěrů se subvencovaným úrokem, financování výzkumu a vývoje a hotovostních finančních odměn za vývoz. Tyto pobídky představují přímý převod peněžních prostředků, čímž jsou příjemci poskytovány výhody ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(327)
Tato subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je právními předpisy omezen pouze na podniky, které vyvážejí výrobky označené jako „známé značky“. Navíc vzhledem k tomu, že orgán poskytující subvenci zjevně nestanoví žádná objektivní kritéria ani podmínky pro provádění tohoto programu, je subvence rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Preferenční zacházení v rámci tohoto programu je také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jeho výhody jsou závislé na objemu vývozu příslušných výrobků označených jako „známé značky“.
d) Výpočet výše subvence
(328)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(329)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (78).
3.3.7.3. Fond projektu pro státní klíčové technologie
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(330)
Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda pouze uvedla, že tento program byl ukončen v roce 2003 a že nebyl využíván žádným z vývozců zařazených do vzorku. Jelikož čínská vláda tuto odpověď nepodpořila žádnými důkazy nebo dalším objasněním, vychází Komise při analýze daného programu z dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(331)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžníky státu: Guojingmao Touzi č. 886 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 122 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 1038 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 822 z roku 2000 a
-
Opatření pro správu zvláštního fondu veřejného dluhu pro státní klíčové projekty technologické rekonstrukce
c) Způsobilost
(332)
Podle citací ze základních právních předpisů obsažených v podnětu jsou podporované podniky v rámci tohoto programu „vybírány zejména z velkých státem vlastněných podniků, tj. mezi 512 klíčovými podniky, 120 pilotními skupinami podniků a předních podniků daného výrobního odvětví.“ Upřednostňovány jsou rovněž podniky nacházející se ve starých průmyslových základnách v severovýchodní, střední a západní oblasti.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(333)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se Komise opírá o údaje obsažené v podnětu a/nebo o další zdroje uvedené v podnětu (79).
(334)
Podnět uvádí, že cílem tohoto programu je poskytnout finanční podporu způsobilým podnikům, a podpořit tak: technologickou obnovu klíčových průmyslových odvětví, podniků a výrobků; usnadnění modernizace technologie; zlepšení struktury výrobků; zlepšení jakosti; zvýšení dodávek; rozšíření domácí poptávky; nepřetržitý a zdravý rozvoj státního hospodářství. V podnětu se uvádí, že fond podpořil 47 železářských a ocelářských podniků, což představuje investice v celkové výši 75 miliard RMB. Orgány USA tento program napadly nejméně ve dvou řízeních.
(335)
Program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvky v podobě grantů na pořízení dlouhodobých aktiv v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení, a poskytuje tak příjemci výhodu. Vzhledem k tomu, že tato subvence je spojena s dlouhodobými aktivy a je poskytována v průběhu času, dochází se na základě dostupných údajů k závěru, že tato výhoda pokračuje i v období šetření.
(336)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť podpora je omezena na některé velké státem vlastněné podniky a veřejné holdingové podniky mezi 512 klíčovými podniky a 120 pilotními skupinami podniků. Vzhledem k tomu, že projekt se zaměřuje na podniky nacházející se ve vymezených územních oblastech starých průmyslových základen v severovýchodní, střední a západní části, je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(337)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům podobné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli (strana č. 19) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)).
(338)
Takto stanovená subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což je sazba stanovená u podobného programu v rozhodnutí USA uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.7.4. Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(339)
Podnět uvádí různá šetření provedená orgány USA (80) a Komisí (řízení týkající se bezdřevého natíraného papíru), která shledala napadnutelnými několik provinčních programů, přičemž 40 % právních poplatků za účast společnosti v příslušném antidumpingovém řízení byla hrazena místním finančním úřadem. Vzhledem k tomu, že čínská vláda na otázky týkající se uvedeného programu neodpověděla a pouze se omezila na konstatování, že vývozci zařazení do vzorku tento program nevyužívali, vycházela Komise při svých zjištěních z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(340)
V souladu s podnětem a rozhodnutím Komise týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (193. bod odůvodnění) jsou právním základem tohoto programu:
-
Prováděcí pravidla pro politiku podpory subjektům, proti nimž je vedeno antidumpingové, antisubvenční či ochranné šetření
c) Způsobilost
(341)
Tento program je dostupný společnostem, které se účastní antidumpingových šetřeních a jednají v souladu s pokyny ministerstva obchodu a orgánů na úrovni provincií.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(342)
Tento program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek v podobě přímého převodu peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení za účelem pokrytí právních poplatků v antidumpingových řízeních a představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, neboť je omezena na určité podniky, jichž se týkají zahraniční antidumpingová řízení. Daný program je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité podniky evidované ve vymezených územních oblastech, které řídí příslušné orgány na úrovni provincií provádějící tento program.
e) Výpočet výše subvence
(343)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření ze strany orgánů Unie již v předchozím antisubvenčním řízení, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(344)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí na základě zjištění týkajícího se bezdřevého natíraného papíru 0,01 % (81).
3.3.8. NÁKUP ZBOŽÍ VLÁDOU ZA VYŠŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU CENU
(345)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že čínská vláda prostřednictvím státem vlastněných podniků nakupovala ocelové výrobky vyráběné výrobci oceli s organickým povlakem. V podnětu bylo uvedeno, že čínská vláda nakupovala řadu ocelových výrobků, včetně barvou povlakovaných plechů, svitků válcovaných za tepla, plechů válcovaných za studena, plechů střední kvality, galvanizovaných plechů a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za nákup tohoto zboží státem vlastněnými podniky byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(346)
Čínská vláda ve své odpovědi odkázala na obecné argumenty ohledně státem vlastněných podniků, v nichž tvrdí, že se neprokázalo, že státem vlastněné podniky kupující tyto výrobky z oceli jsou veřejnými orgány ve smyslu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a že čínská vláda nemůže shromažďovat údaje týkající se obchodních operací neznámých subjektů. Čínská vláda rovněž uvedla, že v podnětu není uveden žádný nákup zboží, který by zahrnoval výrobce zařazené do vzorku. Komise odkazuje na své závěry, v nichž se uvádí, že subjekty kupující ocel s organickým povlakem a další výrobky z oceli jsou státem vlastněné podniky (49.-73. bod odůvodnění výše) a na žádost směřovanou čínské vládě, aby poskytla rovněž informace o vývozcích nezařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(347)
Vzhledem k tomu, že ceny jsou vyšší než tržní a že stát poskytuje výrobcům oceli s organickým povlakem výhodu prostřednictvím nákupů ze strany státem vlastněných podniků, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Rovněž je třeba zohlednit skutečnost, že šetření potvrdilo tvrzení uvedené v podnětu o tom, že na trhu neexistují spolehlivé tržní ceny, neboť na trhu s ocelí převládá vliv veřejného sektoru, a že státem vlastněné podniky mají na čínském trhu s ocelí rozhodující podíl, přinejmenším pokud jde o ocel válcovanou za tepla a za studena (viz 76.-79. bod odůvodnění). Tato subvence je rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezena pouze na vybrané ocelářské subjekty se státní účastí. Složitost těchto obchodních operací a souvisejících smluv, jakož i chybějící nezbytné údaje ve spisu neumožnily Komisi dospět k jasnému závěru o tomto programu. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.9. JINÉ REGIONÁLNÍ PROGRAMY
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(348)
Čínská vláda odpověděla, že vzhledem k tomu, že žádný z výrobců zařazených do vzorku se nenachází v oblasti, na niž se vztahují regionální programy uvedené v tomto oddíle, nejsou informace, jež Komise požaduje, podstatné pro účely šetření. S ohledem na důležitost této informace pro šetření (viz 34.-35. bod odůvodnění výše), se Komise poté, co neobdržela odpověď od čínské vlády, opírá při svém rozhodnutí o všechny regionální programy uvedené v tomto oddíle a o skutečnosti, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.9.1. Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
a) Právní základ
(349)
Právním základem režimu zrychlených odpisů je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy o související preferenční politice, pokud jde o daň z příjmů podniků na podporu rozvoje a otevřenosti oblasti Binhai New Area of Tianjin.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(350)
V podnětu se uvádí, že cílem tohoto programu je podporovat výstavbu vědecko-technologické infrastruktury v Tianjin Binhai New Area (TBNA) a Tianjin Economic and Technological Development Area (TETDA) a vybudovat systém vědecko-technologické obnovy a provozní kapacity. Podnět uvádí, že finanční výhody v rámci tohoto programu byly poskytnuty prostřednictvím fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů. Tyto výhody mají být omezeny na podniky, které se nacházejí v oblasti působnosti správního výboru TBNA, včetně společností vyrábějících/vyvážejících dotčený výrobek. Podnět odkazuje na rozhodnutí orgánů USA ve vyrovnávacím řízení týkajícím se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky, v němž byl tento program shledán napadnutelným (82).
(351)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády vychází Komise ve svém rozhodnutí o tomto programu z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení obsažených v podnětu a v uvedeném rozhodnutí orgánů USA.
(352)
Tento program poskytuje neopakující se výhodu společnostem z řad příjemců, a to v podobě grantů v rámci fondu pro vědu a technologie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení (přímý převod peněžních prostředků) a v podobě ušlých příjmů podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, pokud jde o program zrychlených odpisů.
(353)
Subvence v rámci fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky ve vymezených územních oblastech (tj. TBNA a/nebo TETDA).
c) Výpočet výše subvence
(354)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Certain Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky (strana č. 20 a 21) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými a grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (83).
(355)
Celková subvenční sazba zjištěná během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,61 %, což odpovídá akumulované hodnotě dotčených programů, jak je uvedeno v rozhodnutí zmíněném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.9.2. Programy týkající se severovýchodního regionu
a) Právní základ
(356)
Právním základem je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy ze dne 14. září 2004, v němž jsou otiskována a zveřejňována nařízení o příslušných otázkách týkajících se širšího uplatnění odpočtu DPH v severovýchodním oblastech.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(357)
Žadatel tvrdil, že čínská vláda zavedla v roce 2003 program revitalizace severovýchodního regionu s cílem oživit starou průmyslovou základnu Dalian City a tři severovýchodní provincie Liaoning, Jilin s Heilongjiang, což je tradiční středisko čínského ocelářského průmyslu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda vytvořila zvláštní banku Northeast Revitalisation Bank (NRB), která je kontrolována Státní radou a pověřena finanční podporou na oživení starého střediska těžkého průmyslu v severovýchodním regionu.
(358)
Podnět rovněž uvádí subvence, které v rámci tohoto programu poskytuje Export-Import Bank of China („EXIM bank“) prostřednictvím své pobočky v Dalianu v celkové výši 5 miliard RMB v podobě vývozních úvěrů a jiných „levných úvěrů“, jež pro místní podniky představují 150 milionů RMB úspor od listopadu 2003. V podnětu se rovněž tvrdí, že úvěry byly rozšířeny i na nebonitní podniky s cílem zvýšit konkurenceschopnost oslabených podniků ve státním vlastnictví, kterým byl poskytnut nepřiměřený přístup k finančním zdrojům i přesto, že měly nejvyšší podíl nesplácených úvěrů v zemi.
(359)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády opírá Komise své rozhodnutí týkající se toho programu o informace obsažené v podnětu a v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)), náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(360)
Tento program poskytuje výhodu společnostem z řad příjemců v podobě: i) grantů jakožto úrokové podpory vývozu; ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv.
(361)
S ohledem na bod i) úroková podpora vývozu představuje poskytování úrokové podpory subvenci v podobě grantu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Rozhodnutí USA tento program týkající se revitalizace severovýchodního regionu, jak je uvedeno v podnětu, označuje jako „Fond na rozvoj zahraničního obchodu“. Tento program je řízen orgány provincie Liaoning, a to provinčním Úřadem zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning a Finančním odborem provincie Liaoning). Mezi způsobilými projekty jsou i projekty prováděné vyvážejícími podniky, mimo jiné za účelem zlepšení konkurenceschopnosti jejich vývozní základny a průzkumu mezinárodního trhu. Vzhledem k tomu, že tyto dotace jsou závislé na vývozní výkonnosti, je daný program specifický v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(362)
S ohledem na bod ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv představuje subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany státu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. V rámci tohoto programu mohou plátci DPH určitých výrobních odvětví odečíst DPH za nákup dlouhodobých aktiv od DPH z prodeje hotových výrobků. Tento odpočet DPH je omezen na podniky nacházející se v severovýchodním regionu, a je proto regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
c) Výpočet výše subvence
(363)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(364)
Takto zjištěná celková subvenční sazba v rámci Programu pro obnovu severovýchodního regionu činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,18 %, což odpovídá akumulované hodnotě za granty a vrácené DPH v rámci Fondu na rozvoj zahraničního obchodu, jak je uvedeno v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (84).
a) Právní základ
(365)
Právním základem jsou dočasná správní opatření týkající se finanční úrokové podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a příslušných výrobních zařízení provincie Liaoning ze dne 16. prosince 2004.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(366)
Podnět tvrdí, že v rámci tohoto programu je poskytována pomoc podnikům s cílem zvýšit vývoz výrobků špičkové technologie a podporuje se rozvoj podniků nacházejících se v provincii Liaoning. Program spravuje Úřad zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning, Finanční odbor provincie Liaoning a Hospodářská komise provincie Liaoning. Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek (viz 359. bod odůvodnění).
(367)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády za účelem zaplacení úroků z bankovních úvěrů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Vývozními úvěry se rozumí krátkodobé půjčky podnikům, které vyrábějí výrobky špičkové technologie a příslušná výrobní zařízení v provincii, poskytnuté bankami a nebankovními finančními institucemi v důsledku nedostatku potřebných finančních prostředků na výrobu a provoz na období od okamžiku deklarovaného vývozu a obdržením platby. Způsobilé podniky musí vykazovat roční objem vývozu vyšší než 1 milion USD, přičemž vyvážené výrobky musí být zahrnuty v rámci „katalogu čínských výrobků špičkové technologie určených na vývoz“ nebo příslušného výrobního zařízení. Tento program je proto specifický podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezen na podniky, jež splňují daná kritéria. Tento program je rovněž závislý na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Program je i regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3, neboť je omezen na podniky ve vymezené územní oblasti na severovýchodě Číny.
c) Výpočet výše subvence
(368)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(369)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,43 %, což odpovídá sazbě systému úrokové podpory vývozu, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (85).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(370)
Podnět odkazuje na předchozí program úrokové podpory vývozu, který lze využít pouze v souvislosti s nevyčerpanými „vývozními úvěry“. Orgány USA rovněž shledaly tento program napadnutelným v rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(371)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.
(372)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Subvence představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení, která se rovná rozdílu mezi částkou zaplacenou příjemci a částkou, již by za srovnatelnou obchodní půjčku zaplatili, kdyby tento program neexistoval. Tyto půjčky jsou poskytovány vládou prostřednictvím bank zajišťujících obchodní politiku státu a komerčních bank ve státním vlastnictví (viz analýza v 157.-180. bodě odůvodnění výše). Tyto vývozní úvěry jsou specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jsou závislé na vývozní výkonnosti, a rovněž podle čl. 4 odst. 3, neboť se omezují na podniky ve vymezené územní oblasti v Číně.
b) Výpočet výše subvence
(373)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(374)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 1,05 %, což odpovídá aritmetickému průměru sazeb pro systém půjček na vývoz, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (86).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(375)
Podnět uvádí, že program „Five Points, One Line Coastal Belt“ (Pět bodů, jedna linie pobřežního pásma) byl zaveden dne 21. ledna 2006 místní vládou provincie Liaoning. Místní vláda provincie Liaoning poskytuje subvence určitým podnikům, které se nacházejí v dané oblasti. První prioritou jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz. Preferenční zacházení zahrnuje řadu výhod, včetně snížené sazby u daně z příjmu ve výši 15 % pro podniky s osvědčením „špičkových technologií“; osvobození od daně z příjmu pro podniky působící v oblasti špičkových technologií, které byly založeny „pomocí domácích investic“; priority, pokud jde o získání podpory formou úrokového zvýhodnění; výsad ekonomického řízení; a osvobození od vládních poplatků. V podnětu se uvádí, že China Development Bank (CDB), státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, poskytla v rámci tohoto programu preferenční úvěry.
(376)
Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(377)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.“ Komise pro rozvoj a reformy provincie Liaoning a finanční úřad provincie Liaoning řídí úrokové subvence a Huludao Beigang Industrial Park, průmyslové odvětví, a úřad průmyslu a obchodu osvobození od poplatků poskytované v rámci tohoto programu.
(378)
Tento program poskytuje finanční výhody v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a/nebo prominutého nebo nevybraného příjmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto subvence představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná částce grantu a/nebo úlevě na dani/poplatku. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky, jež se nacházejí v oblasti působnosti orgánu provincie Liaoning. První prioritou pro poskytování těchto subvencí jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz, a jsou tudíž také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
b) Výpočet výše subvence
(379)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(380)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,30 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (87).
3.3.9.3. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
a) Právní základ
(381)
Právní základ tohoto programu tvoří správní opatření týkající vědeckotechnologické platformy veřejných služeb provincie Jiangsu (Sukeji (2006) č. 102; Sucaijiao (2006) No 22).
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(382)
V podnětu se uvádí, že daný program poskytuje, mimo jiné, granty určitým podnikům. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program nevyužívala a ani z něj neměla výhody. Komise poukazuje na své argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále poznamenává, že podnět uvádí jako potenciální příjemce jak společnosti zařazené do vzorku, tak i další výrobce oceli s organickým povlakem nezařazené do vzorku, jež se nacházejí v příslušné oblasti působnosti programu. Komise proto při svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a zejména z informací obsažených v podnětu a zjištění orgánů USA, které tento program napadly v rozhodnutí týkajícím se ocelových výztuží do betonu z Čínské lidové republiky (88).
(383)
Finanční výhody poskytnuté v podobě grantů představují příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť nic nenasvědčuje tomu, že se nárok na výhody v rámci tohoto programu zakládá na objektivních kritériích či podmínkách (jak je stanoveno v čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení), a na základě dostupných údajů se jeví, že odbor vědy a technologie provincie Jiangsu svou správu nevykonává objektivně.
c) Výpočet výše subvence
(384)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(385)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 35) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (89).
3.3.9.4. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(386)
Podnět uvádí dva granty poskytované v roce 2009 programem pro vědu a technologie provincie Hebei výrobcům oceli s organickým povlakem v rámci tohoto programu ve výši 70 000 RMB a 2 080 000 RMB. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku nemá sídlo v provincii Hebei, a požadované informace jsou tudíž pro účely šetření nepodstatné. Komise poukazuje na své argumenty, podle nichž měla čínská vláda poskytnout úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise tudíž ve svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(387)
Finanční výhody poskytnuté v rámci tohoto programu v podobě grantů představují subvence vzhledem k tomu, že poskytují finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná výši grantů. Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou poskytovány pouze společnostem nacházejícím se v provincii Hebei.
b) Výpočet výše subvence
(388)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(389)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti je zanedbatelná (méně než 0,01 %).
3.3.10. SUBVENCE AD HOC
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(390)
Podnět uvádí různé subvence ad hoc, které byly údajně poskytnuty určitým výrobcům oceli s organickým povlakem, a to jak státem vlastněným podnikům, tak soukromým společnostem. Tyto subvence měly buď podobu grantů nebo jiných daňových úlev či snížení daně mimo jiné za účelem financování konkrétních projektů nebo aktiv. Subvence byly uděleny v rámci obecných strategických opatření na modernizaci ocelářského průmyslu.
(391)
Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla o těchto subvencích ad hoc příslušné informace. Čínská vláda odpověděla, že tvrzení uvedená v podnětu jsou založena na citacích z výročních zpráv a že žádná z těchto subvencí se společností zařazených do vzorku pravděpodobně netýká. Čínská vláda došla k závěru, že není nutné zabývat se tvrzením ohledně konkrétních obchodních operací týkajících se společností nezařazených do vzorku a provincií. Kromě toho čínská vláda zopakovala jednu ze svých obecných připomínek, a to, že pouhé uvedení některých obchodních operací jako „subvencí“ ve výroční zprávě společnosti nelze považovat za dostatečné důkazy opravňující k zahájení šetření, neboť „nepředstavuje dostatečný přímý důkaz podle čl. 11.2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“.
(392)
Komise odkazuje na své argumenty, v nichž vysvětluje, proč byla čínská vláda požádána poskytnout informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise při svých zjištěních o těchto subvencích ad hoc vycházela z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(393)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu představují subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, pokud jde o granty a obdobné převody zdrojů, a ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení v podobě jinak splatných ušlých příjmů za různé daňové či poplatkové výhody či úlevy na ústřední, provinční nebo místní úrovni. Komise poznamenává, že samotné výroční zprávy různých výrobců oceli s organickým povlakem uvádějí tyto finanční příspěvky jako „subvence“. Z této skutečnosti vyplývá, že řada těchto subvencí je vymezena právními předpisy či skutkovým stavem, tudíž ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se má za to, že jsou poskytovány omezenému počtu ocelářských společností v podporovaném ocelářském průmyslu a/nebo vzhledem k způsobu, jakým vykonal orgán poskytující subvenci při rozhodování o poskytnutí subvence správní uvážení. Kromě toho některé tyto subvence jsou rovněž specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k nim byl omezen na určité podniky ve vymezených územních oblastech v určitých provinciích.
b) Výpočet výše subvence
(394)
Komise důkladně prostudovala dostupné informace obsažené ve spisu ohledně jednotlivých subvencí ad hoc pro různé výrobce oceli s organickým povlakem. Komise zjistila, že některé tyto subvence nenarušují obchod a/nebo poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem relativně malé částky. Vedle těchto subvencí naopak existuje řada specifických subvencí, které zjevně poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem značné množství subvencí. Z tohoto důvodu a s ohledem na informace uvedené ve spisu považuje Komise za vhodné vypočítat použitelné vyrovnávací clo podle prostého průměru vyplývajícího z grantových a daňových programů napadnutých v tomto řízení, a to navzdory nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a příslušných výrobců oceli s organickým povlakem.
(395)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,5 %.
3.4. PŘIPOMÍNKY STRAN PO ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(396)
Po zveřejnění konečných informací předložili připomínky Čínská vláda, jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Zhejiang Huadong) a žadatel.
3.4.1. PŘIPOMÍNKY ČÍNSKÉ VLÁDY KE ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(397)
Vzhledem k množství a míře podrobnosti argumentů předložených čínskou vládou a tomu, že by nebylo možné (rovněž kvůli důvěrnosti některých informací) je všechny v tomto nařízení uvést, Komise čínské vládě bilaterálně poskytla písemné vysvětlení všech právních a věcných prvků, jimiž bylo zamítnutí uvedených argumentů podloženo.
3.4.1.1. Procedurální otázky
(398)
U řady svých připomínek k zahájení šetření, při výkladu některých ustanovení dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále též „dohoda WTO o subvencích“) a základního nařízení EU, čínská vláda patrně považovala za určující zprávu skupiny odborníků týkající se ploché válcované elektrotechnické oceli (GOES) (90). Čínská vláda například uvádí, že tato skupina odborníků „rozptýlila“ pochybnosti (91). Přestože Komise vzala na vědomí zjištění skupiny odborníků a nestaví se proti řadě z jeho závěrů, tato zjištění nijak nemění znění příslušných smluv či právních ustanovení, konkrétně čl. 11 odst. 2 a 3 dohody WTO o subvencích, nebo čl. 9 odst. 2 a 3 základního nařízení o vyrovnávacích opatřeních, která jsou pro Komisi při všech antisubvenčních řízeních relevantní a závazná.
(399)
Čínská vláda tvrdila, že Komise porušuje článek 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, neboť toto šetření zahájila na základě podnětu, který neobsahoval žádný důkaz o „existenci, míře a účinku jakýchkoli (veškerých) údajných subvencí“, a Komise tudíž porušila čl. 11 odst. 3, který jí ukládá povinnost přesvědčit se o správnosti a dostatečnosti důkazů.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Odkaz čínské vlády na „existenci, míru a účinek“ subvence je citací z čl. 11 odst. 1 dohody WTO o subvencích a je popisem účelu vyšetřování. Podle názoru Komise to nesouvisí s čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, který požaduje, aby žadatel předložil „dostatečné důkazy o existenci subvence a pokud možno i o její výši“ a aby podnět obsahoval „žadateli obvykle dostupné informace“. Komise prozkoumala důkazy předložené žadatelem, které byly podstatné, jak je jednoznačně patrné z verze poskytnuté k nahlédnutí stranám, jichž se podnět dotýká. Útvary Komise navrhly zahájit šetření až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a dostatečnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(400)
Čínská vláda uvedla, že každý prvek (finanční příspěvek, výhody a specifičnost) každého programu subvencí musí být stanoven samostatně. Komise souhlasí s čínskou vládou v tom, že tvrzení o subvencích je nutno posuzovat individuálně. Neznamená to však, že se musí důkazy předložené ke každému prvku každého subvenčního programu posuzovat odděleně. Například důkazy o existenci specifičnosti u jednoho programu by mohly být velmi důležité pro určení specifičnosti jiného programu, mimo jiné v závislosti na tom, kolik informací o dotčených programech je veřejně dostupných, jakož i toho, nakolik jsou programy vzájemně propojeny a podléhají-li stejným právním předpisům.
(401)
Čínská vláda tvrdila, že u každého programu musí být prokázána částka (vyšší než nepatrná) subvence během období šetření a že u každé subvence musí existovat dostatečné důkazy o probíhajícím subvencování, nikoli o „potenciálních“ či „pravděpodobných“ výhodách. V tomto ohledu Komise nesouhlasí s čínskou vládou, neboť základní nařízení ani dohoda WTO o subvencích nepožadují, aby bylo nutné prokázat, že míra subvencování je u daného programu vyšší než nepatrná. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Ustanovení čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích nicméně požadují „dostatečné důkazy“ o subvencování na základě žadateli „obvykle dostupných“ informací. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných.
(402)
Čínská vláda vznesla tvrzení, že oznámení o zahájení je v rozporu s čl. 22 odst. 2 bodem iii) dohody WTO o subvencích, neboť nelze mít za to, že pouhé opakování názvů přidělených různým programům představuje jejich „popis“. Komise se domnívá, že subvenční praktiky, které mají být předmětem šetření, byly v oznámení o jeho zahájení patřičně popsány tím, že byly upřesněny dotčené režimy, a oznámení tudíž čl. 22 odst. 2 bod iii) dohody WTO o subvencích neporušuje.
(403)
Čínská vláda tvrdila, že Komise u řady subvenčních programů zahájila šetření nesprávně, neboť podnět posuzovala „holisticky“ či „jako celek“, místo aby posuzovala každý z programů; čínská vláda rovněž uvedla, že zjištění jiných orgánů provádějících šetření různých programů nejsou sama o sobě dostatečným důkazem pro zahájení. Jak je vysvětleno výše (400. bod odůvodnění), útvary Komise posuzovaly každý program. K otázce, do jaké míry mohou zjištění jiných orgánů ke konkrétnímu programu představovat dostatečné důkazy pro zahájení řízení, je třeba přistupovat případ od případu a do jisté míry to závisí i na tom, jaké další informace jsou žadateli obvykle dostupné.
(404)
Čínská vláda (citujíc podání, které v případě GOES (92) učinily Spojené státy) tvrdila, že v plánovacích dokumentech vlády mohlo být statusu „podporován“ u výrobců oceli s organickým povlakem použito „paušálně“, aby se prokázala specifičnost. To však neodpovídá skutečnosti. Právní předpisy, které klasifikují výrobce oceli s organickým povlakem jako „podporované“ (93) (a důsledky z toho plynoucí) nejsou (jak uvádí čínská vláda) „obecnými informacemi o vládní politice, jež nemají přímou souvislost s programem, o který se jedná“. Vzhledem k tomu, že výslovně omezují přístup k programům na určité podniky (nebo poskytují preferenční výhody), mají tyto právní předpisy zjevně zcela bezprostřední souvislost s programem, o který se jedná.
(405)
Čínská vláda tvrdila, že musí existovat důkaz o aktuálním prospěchu ze subvenčního programu a že skutečnost, že programy byly napadnuty v jiných případech, není postačující, neboť se tato zjištění týkají jiného období šetření. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Nicméně pro účely zahájení může být důkaz o tom, že byl program v přiměřeně nedávné době využíván, velice důležitý, například pokud nejsou veřejně dostupné informace o tom, že byl program ukončen či pozměněn. Odkaz čínské vlády na skupinu odborníků v případu GOES (94) (na odstavec 7.72 jeho zprávy) nic neprokazuje, neboť se týká situací, v nichž je očividné, že k subvencování aktuálně nedochází, což není tento případ.
(406)
Čínská vláda uvedla, že aby mohlo být řízení zahájeno, musí existovat důkazy o tom, že někteří výrobci dotčeného výrobku skutečně těžili z výhod programu. S tímto tvrzením nelze souhlasit. V základním nařízení ani v čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích není žádné ustanovení, které by vyžadovalo „dostatečné důkazy o existenci subvence…“, tj. výslovný důkaz o skutečném využívání některými výrobci. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných. Uložení takového požadavku žadatelům by se rovnalo podpoře neprůhledných systémů na úkor transparentnějších, které poskytují tentýž typ subvence.
(407)
Čínská vláda tvrdila, že Komise jí k předložení nezbytných informací podle čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích neposkytla „přiměřenou lhůtu“. Čínská vláda rovněž tvrdila, že jí Komise neposkytla „dostatek příležitostí“, aby v souladu s čl. 12 odst. 1 dohody WTO o subvencích písemně předložila veškeré náležité důkazy týkající se šetření. Tyto námitky je nutno zamítnout, poněvadž Komise čínské vládě poskytla přiměřenou lhůtu i dostatek příležitostí k tomu, aby náležité informace předložila v souladu s příslušnými ustanoveními WTO a základního nařízení. Komise považuje za vhodné uvést, že výjimečně velkorysým způsobem několikrát prodloužila termín pro vyplnění původního dotazníku, čímž se celková lhůta pro odpověď prodloužila z 37 dnů téměř na dva měsíce. Započítá-li se i doba prodlení, měla čínská vláda od zahájení více než tři měsíce na to, aby potřebné informace poskytla. Čínské vládě byla dána i možnost poskytnout chybějící informace až do okamžiku inspekce na místě. Komise rovněž poznamenává, že „přiměřenou lhůtu“ je třeba vnímat v procesních souvislostech, základní antisubvenční nařízení totiž Komisi ukládá, aby šetření dokončila do 13 měsíců. Poskytnutí ještě delších lhůt požadovaných čínskou vládou by nevyhnutelně mělo negativní dopad na možnost, aby Komise postupovala rychle, a dodržela tak příslušné zákonné lhůty.
(408)
Čínská vláda také poukázala na žádost o pomoc s vyplňováním dotazníku, s níž se na Komisi obrátila a která jí podle jejího názoru byla Komisí odepřena. To neodpovídá skutečnosti, jelikož žádost čínské vlády o pomoc byla natolik obecná a rozsáhlá (tj. týkala se každé otázky v dotazníku a dodatcích), že Komise byla s to nabídnout pomoc jen s konkrétními potížemi, s nimiž se čínská vláda při odpovědích potýkala, spíše než s jednotlivými otázkami. Čínská vláda se rozhodla nereagovat na tuto nabídku pomoci. Komise rovněž poznamenává, že čl. 12 odst. 11 dohody WTO o subvencích stanoví, že požadovaná pomoc musí být „proveditelná“, což vzhledem k obecnosti a obšírnosti požadavků, jež na orgán provádějící šetření kladly naprosto neúměrnou zátěž, nebyl tento případ, navíc když byl dotazník naprosto jednoduše srozumitelný. Komise poznamenává, že čínská vláda má s antisubvenčními šetřeními bohaté zkušenosti a využívá služeb externích právníků.
(409)
Pokud jde o subvenční programy obsažené v podnětu, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali, čínská vláda uvedla, že ve lhůtě stanovené Komisí nebude moci poskytnout požadované informace o všech těchto programech, a to kvůli fragmentaci ocelářského průmyslu. Čínská vláda také tvrdila, že až do pozdní fáze řízení z vysvětlení Komise nepochopila potenciální důsledky, které plynou z neposkytnutí požadovaných informací o těchto programech, neboť se týkaly společností nezařazených do vzorku. Komise musí hned zkraje konstatovat nesoulad v postoji čínské vlády, jelikož se zdá, že její tvrzení, že neměla dostatek času odpovědět ve stanovené lhůtě, je v rozporu s jejím úmyslným rozhodnutím neposkytnout odpověď ke všem programům, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužili, neboť údajně nepochopila smysl požadavku Komise a důsledky, jaké bude mít odmítnutí poskytnout požadované informace. Jak je uvedeno výše (407. bod odůvodnění), Komise několikrát prodloužila termín, aby čínská vláda mohla předložit požadované informace ke všem programům. Celková lhůta (tj. více než tři měsíce včetně doby prodlení) byla tudíž k poskytnutí potřebných informací více než dostatečná. Čínská vláda sama ve svých připomínkách výslovně uznává, že skutečně byla názoru, že předložení informací o těchto jiných programech se vyžadovat nemělo, což je doloženo i faktem, že se nepokusila poskytnout ani částečnou nebo neúplnou odpověď, aby dala najevo ochotu ke spolupráci, nýbrž v tomto ohledu jednoduše žádné informace nepředložila.
(410)
Komise nemůže přijmout ani argument čínské vlády, že si neuvědomila důsledky plynoucí z neposkytnutí požadovaných informací o programech, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali. Komise ve skutečnosti tyto důsledky od počátku řízení několikrát objasnila. Konkrétněji, důsledky nedostatečné spolupráce jsou výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na příslušná ustanovení základního nařízení a na průvodní stránce k dotazníku. Rovněž ve svých dopisech ze dne 19. března, 11. dubna, 4. května (upozornění na nedostatky), 7. června (oznámení o inspekci) a 14. srpna 2012 Komise zevrubným způsobem zodpověděla otázky ohledně výběru vzorku a toho, že je nutno, aby čínská vláda poskytla požadované informace vzhledem k velmi nízké míře spolupráce a případnému posuzování žádostí o individuální zacházení. Není proto možné, že si čínská vláda neuvědomovala nebo neporozuměla důsledkům, které bude mít nedostatečná spolupráce ohledně těchto programů, kterých vyvážející výrobci zařazení do vzorku nevyužívali. Především se zdá, že čínská vláda pominula skutečnost, že jakožto poskytovatel údajných subvenčních režimů měla povinnost spolupracovat a poskytnout informace o veškerých subvenčních režimech, jež měly být k dispozici pro výrobek, který je předmětem šetření.
(411)
Čínská vláda také uvedla řadu argumentů k inspekčnímu postupu i samotné inspekci na místě. Čínská vláda namítla, že z oznámení o inspekci, které jí Komise zaslala, nebyl zřejmý rozsah ověřování příslušných informací, a vznesla stížnost, že jí Komise údajně odmítla poskytnout podrobnější informace k průběhu inspekce. Čínská vláda dodala, že měla přinejmenším nárok na určité „zúžení“ případného rozsahu inspekce (např. prostřednictvím předběžného zaslání seznamu všech otázek, které budou pracovníci Komise klást) (95), která podle čínské vlády vzhledem ke své krátkosti nemohla být vyčerpávající. Komise posledně uvedený argument čínské vlády odmítá, neboť dohoda WTO o subvencích ani základní antisubvenční nařízení EU neobsahují právní základ pro tento domnělý nárok na zúžení rozsahu inspekce. Neexistuje ani žádné rozhodnutí WTO, které by bylo možné vykládat tak, že by takový nárok mohl existovat.
K ostatním argumentům čínské vlády Komise konstatuje, že dne 7. června 2012 zaslala podrobné oznámení o inspekci, v němž byl jasně uveden i) navržený harmonogram předběžně neformálně dohodnutý s čínskou vládou, ii) účel inspekce na místě, iii) rozsah, obsah a předmět šetření a iv) možnost využít dostupné údaje v případě programů, které nebyly vývozci zařazenými do vzorku využívány (viz výše). Aby omezila nutnost přítomnosti příslušných úředníků čínské vlády, Komise uvedla i to, v jaký den se bude daný program projednávat. V zájmu dosažení plné spolupráce Komise zašla ještě dále a vyhověla žádosti čínské vlády o další podrobnosti k inspekci na místě tím, že se i bez dostatečného časového předstihu setkala se zástupci čínské vlády a objasnila jim požadované podrobnosti k inspekcím na místě. K této schůzce se pak Komise vrátila ještě písemně a v řadě e-mailů vyhověla dalším žádostem čínské vlády o vysvětlení. Komise tudíž učinila vše, co bylo v jejích silách, aby zajistila zdárný průběh inspekce na místě, zdá se však, že čínská vláda veškerou tuto snahu nevzala v úvahu.
3.4.1.2. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(412)
Čínská vláda tvrdila, že Komise měla určit „práh“ ke stanovení toho, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt předtím, než čínskou vládu v dotazníku požádala o informace týkající se jednotlivých obchodních operací. Toto tvrzení nebylo možné přijmout, bylo by totiž nepraktické tímto způsobem rozdělit šetření do dvou samostatných etap, neboť Komise by v takovém případě musela učinit dvě samostatné žádosti o informace a v Číně vykonat dvě oddělené inspekce. Kromě dopadů na zdroje by to prakticky znemožnilo dokončit šetření ve stanovených lhůtách. Veškeré důkazy (včetně údajů o cenách a objemu jednotlivých obchodních operací) mohou mít v každém případě význam pro určení, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt.
(413)
Čínská vláda tvrdila, že to, že nevyplnila odpovědi v dodatku B určeném státem vlastněným podnikům, které výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena, nemělo vést k použití článku 28 základního nařízení, a že Komise použitím dostupných údajů porušila čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise požadovala, aby dodatek B vyplnila i řada společností, jichž se šetření netýkalo. Tuto námitku je nutno zamítnout. Komise sestavila dodatek B takovým způsobem, aby mohla ověřit tvrzení v podnětu, a v souladu se závěry odvolacího orgánu WTO ve věci DS379, které stanoví určité zásady pro určování veřejnoprávního subjektu. Tvrzení čínské vlády, že se „dodatek B týkal nejen státem vlastněných podniků“, neodpovídá skutečnosti. Je pravda, že původně Komise požadovala, aby dodatek B vyplnili všichni výrobci oceli válcované za tepla a za studena, ale poté, co čínská vláda na její dotazník odpověděla, Komise svůj požadavek omezila pouze na dotčené státem vlastněné podniky (96), aby čínské vládě usnadnila práci s vyplňováním dodatku B. Přestože Komise vyvinula takovou snahu, čínská vláda a dotčené státem vlastněné podniky na dodatek B neodpověděly, ačkoliv je zřejmé (zejména z podnětu), že se šetření vztahuje na státem vlastněné podniky, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem.
(414)
Vzhledem k výše uvedenému neměla Komise jinou možnost než použít čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a to plně v souladu s čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
(415)
Čínská vláda uvedla, že dostupné údaje, které Komise použila, neobhajují závěr, že citované „pokyny“ pro ocelářský průmysl jsou právně závazné. Hlavním plánovacím dokumentem ocelářského průmyslu, na němž Komise založila svá zjištění o existenci veřejnoprávního subjektu, je vyhláška komise pro národní rozvoj č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu. Komise se přímo dotázala na právní status vyhlášek komise pro národní rozvoj a potvrdilo se, že vyhlášky jsou v čínském právním řádu právně závazné, neboť patří do jedné ze čtyř kategorií čínských právních předpisů. Toto tvrzení je proto v rozporu s příslušnými informacemi obsaženými ve spisu.
(416)
Čínská vláda tvrdila, že narušení trhu, které Komise konstatovala u ocelářského průmyslu, je pro určení statusu veřejnoprávního subjektu u výrobců oceli válcované za tepla a za studena irelevantní a že se k určení mělo přikročit výhradně u subjektů, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a nikoliv pouze obecně u všech státem vlastněných podniků, které v Číně tento druh oceli vyrábějí. Čínská vláda tvrdí, že nemá-li Komise informace o těchto subjektech, nemůže určení provést; jinak by dovozovala nepřípustný nepříznivý závěr. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Existence narušení trhu je při analýze relevantním činitelem, i když nikoliv určujícím. Zjištění, které Komise v rámci tohoto řízení učinila ohledně „veřejnoprávního subjektu“, se týká všech výrobců oceli válcované za tepla a za studena, kteří jsou zcela či částečně ve vlastnictví státu, poněvadž bylo učiněno na základě důkazů souvisejících s faktory obecně politickými a celoodvětvovými a nevztahovalo se ke konkrétní společnosti. Státem vlastněné subjekty, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku jednoznačně spadají do působnosti zjištění o veřejnoprávním subjektu, a nepovažovalo se tudíž za nutné provádět určení výhradně pro ně. Čínská vláda v každém případě v reakci na dotazník Komise neposkytla žádné informace, které mohou sloužit pro takové určení vztahující se ke konkrétní společnosti.
Tvrzení čínské vlády, že Komise nemůže zjištění provést, chybí-li „skutečná fakta“ ke konkrétním dotčeným státem vlastněným podnikům, by znamenalo, že čínská vláda by ve skutečnosti z nedostatečné spolupráce měla prospěch (neboť „fakta“ odmítla poskytnout), a dosáhla by tudíž „příznivějšího výsledku“ než kdyby spolupracovala, což je opakem nepříznivého závěru.
(417)
Čínská vláda namítla, že ji Komise informovala o analýzách „pověření a řízení“ až při zveřejnění konečných informací, čímž došlo k porušení jejího práva na obhajobu. V dřívějším stádiu šetření však Komise nemohla vědět, že dospěje k takovému závěru. Toto zjištění je výsledkem veškerých informací a údajů shromážděných v průběhu celého řízení a bylo zveřejněno ihned po konečném zjištění, tj. při zveřejnění konečných informací. Podle podnětu údajné subvence souvisely s tím, že vláda poskytovala zboží prostřednictvím státem vlastněných podniků. Šetření ukázalo, že tato vládní politika, jež se původně týkala státem vlastněných podniků, se vztahuje i na soukromé subjekty, což vedlo k závěru o pověření či řízení vládou.
(418)
Čínská vláda tvrdila, že Komisí uváděné skutečnosti nijak neopravňují k závěru, že všechny soukromé subjekty v odvětví oceli jsou státem pověřeny a řízeny, aby poskytovaly napadené subvence. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ve svých analýzách týkajících se pověření a řízení Komise poukázala na řadu vládních plánů a strategických dokumentů a citovala jejich části, jež ukazují na přímou vazbu mezi vládou a chováním soukromých ocelářských společností, a toto zjištění podepřela i příklady počínání těchto soukromých subjektů.
(419)
Čínská vláda uvedla, že Komise při analýze pověření a řízení nerozlišovala mezi důsledky a záměrem činnosti vlády. I toto tvrzení se zamítá. Komise zjistila, že vláda má politiku na podporu ocelářského průmyslu a pro dodávky oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní, kterou uskutečňuje prostřednictvím veřejnoprávních subjektů (státem vlastněných podniků). Dále bylo zjištěno, že tato politika (a sice převahou státem vlastněných podniků a odrazováním od vývozu oceli válcované za tepla a za studena) přinutila soukromé výrobce k tomu, aby domácímu odvětví oceli s organickým povlakem dodávali za stejně nízké netržní ceny jako státem vlastněné podniky. Existují důkazy o tom, že ceny soukromých dodavatelů jsou vyloženě navázány na ceny státem vlastněných podniků. Proto Komise shledala, že jedním z cílů této politiky bylo řídit a úkolovat soukromé subjekty takovým způsobem, aby používaly stejné praktiky jako státem vlastněné podniky. Jde o klasický příklad situace, kdy vláda přímo či prostřednictvím státem vlastněných podniků „uplatňuje svou moc“ vůči soukromým dodavatelům. Tato politika vykazuje všechny požadované znaky pověření a řízení tj. „vládní opatření“„určené konkrétní straně“, „jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost.“ Pro ilustraci vládních záměrů lze uvést, že některá ustanovení vyhlášky č. 35 postihují ty společnosti, které nejednají v souladu s politikami, které vyhláška popisuje. To ukazuje, že čínská vláda má v úmyslu celý ocelářský průmysl určitým způsobem směrovat a u společností, které se tomuto záměru nepodřídí, budou vyvozeny patřičné důsledky.
(420)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nezjistila, že by čínská vláda uskutečňovala politiku dodávek oceli válcované za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem a že Komise v tomto ohledu žádný závěr neučinila. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak ukazuje analýza v 49.-72. bodě odůvodnění výše, státem vlastněné podniky dodávající ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem jsou veřejnoprávními subjekty, tj. prodlouženou rukou čínské vlády, a je evidentní, že vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena. Bylo rovněž zjištěno, že ceny těchto vstupů neodrážejí tržní hodnoty. Proto byl učiněn závěr, že čínská vláda prostřednictvím těchto státem vlastněných podniků provádí politiku dodávek levné oceli válcované za tepla a za studena.
(421)
Čínská vláda tvrdila, že Komise učinila chybný závěr, že se jedná o všudypřítomné vládní řízení ocelářského průmyslu obecně a že toto odvětví plní určité pokyny, avšak nedospěla k závěru, že dodávání oceli výrobcům oceli s organickým povlakem pod úrovní tržních cen je cílem této politiky. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak je vysvětleno ve 419. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že součástí vládní politiky je záměrně řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny.
(422)
Čínská vláda tvrdila, že Komise nedospěla ke zjištění, že je zvláštním záměrem čínské vlády poskytovat skutečný finanční příspěvek, o který jde ve věci dodávek oceli válcované za tepla a za studena, jak uvádí zpráva odvolacího orgánu v případu US -Countervailing Duty Investigation on DRAMS from Korea (97). Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Dotčená vládní opatření jsou založena na vládní politice, jejímž cílem je řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny. Není to „důsledek“ či „vedlejší produkt“ vládních zásahů; je to jejich účel. Je evidentní, že v tomto případě soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena na trhu nevykonávají svobodnou volbu, protože trh je narušen převahou státem vlastněných podniků a od vývozu tohoto druhu oceli jsou odrazováni.
(423)
Čínská vláda tvrdí, že Komise neučinila žádná zjištění o konkrétních soukromých subjektech, které společnostem zařazeným do vzorku dodávaly ocel válcovanou za tepla a za studena. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Stejně jako v případě veřejnoprávních subjektů Komise určila pověření a řízení celoodvětvově, takže se vztahuje na všechny soukromé dodavatele. Vzhledem k tomu, že se dotčená vládní politika vztahuje na všechny takové subjekty, není potřeba určení provádět pro konkrétní společnosti.
(424)
Čínská vláda tvrdila, že Komise odmítla důkazy čínské vlády ohledně podílu, který v čínské produkci oceli válcované za tepla a za studena připadá na státem vlastněné podniky. Tabulku, kterou čínská vláda v této věci poskytla, nelze považovat za důkaz. Před inspekcí a v jejím průběhu čínská vláda odmítla k této tabulce poskytnout zdroje údajů, a nelze ji proto považovat za spolehlivé informace. Komise tudíž použila informace z přehledu World Steel Capacity Book, který je ocelářským průmyslem ve světě všeobecně akceptován.
(425)
Čínská vláda uvedla, že Komise nevysvětlila, proč jsou nejvhodnějším srovnávacím základem právě ceny na světovém trhu s ocelí válcovanou za tepla a za studena, a poukázala na rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV), že srovnávací základ mimo danou zemi „se musí vztahovat k převládajícím podmínkám na trhu v dané zemi nebo na ně odkazovat či s nimi souviset a musí odrážet cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, přepravu a jiné podmínky nákupu nebo prodeje“. Čínská vláda rovněž tvrdí, že „převaha vládního sektoru“ nemůže vést k pominutí této judikatury, neboť jestliže by tomu tak bylo, vůbec by nebylo možné aplikovat variantu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda uvádí, že Komise nevyhověla požadavkům článku 14 dohody WTO o subvencích. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 49.-97. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že v Číně převládají narušené tržní podmínky. Ocel se ve světě vyrábí podobnými postupy a obchoduje se v celosvětovém měřítku, nejpřiměřenějším vnějším srovnávacím základem je proto cena na světových trzích, poněvadž pokud by v Číně panovala normální nenarušená tržní situace, ceny by se pravděpodobně dostaly do souladu s cenami na světových trzích. Čínská vláda poskytla velmi málo informací o trhu s ocelí v Číně, přestože ji o to Komise přímo požádala. Čína ani nenavrhla žádný jiný srovnávací základ kromě vnitrostátního, který však kvůli zjištěným narušením trhu nebyl vhodný.
Čínská vláda tvrdila, že Komise své zjištění o oceli válcované za tepla a za studena a dodávané za cenu nižší než přiměřenou založila pouze na tautologickém prohlášení žadatelů v podnětu, což není postačující ke splnění požadavků dohody WTO o subvencích. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ocel válcovanou za tepla a za studena používá jako surovinu pouze omezený počet podniků, neboť v mnoha odvětvích se tyto výrobky nijak neuplatní. Sama čínská vláda ve své odpovědi na dotazník potvrdila, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá jen několik málo odvětví. Ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací čínská vláda tuto skutečnost nijak nezpochybnila. Proto se potvrzuje, že se v tomto případě jedná o specifickou subvenci ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, který přejímá obsah čl. 2. odst. 1 písm. c) dohody WTO o subvencích.
3.4.1.3. Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro odvětví oceli s organickým povlakem
(426)
Čínská vláda uvedla, že banky nejsou povinny dodržovat pokyny pro průmysl, vláda jim nediktuje jednotlivá obchodní rozhodnutí a že v bankovním sektoru nepřevládají státní subjekty. Toto tvrzení nelze přijmout. Podle čl. 24 a 25 vyhlášky č. 35 je poskytnutí úvěrů vyhrazeno pouze společnostem, které dodržují vnitrostátní politiky pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, tvrzení čínské vlády, že banky nejsou povinny řídit se průmyslovými politikami, je tudíž v rozporu s tímto důkazem. Je evidentní, že tyto předpisy určují, kterým podnikům mohou banky financování poskytnout a kterým nikoliv. I tvrzení, že v bankovním sektoru nepřevládají vládní subjekty, je nutno pominout. V tomto ohledu je třeba říci, že čínská vláda poskytla jen minimum informací o vlastnických poměrech v odvětví bankovnictví s tím, že těmito informacemi nedisponuje, přestože podle článku 24 zákona o komerčním bankovnictví jsou všechny banky povinny tyto informace předávat čínské komisi pro bankovní dohled, která je státní agenturou schválenou Státní radou.
Na základě dalších informací ze spisu citovaných v tomto nařízení byl učiněn závěr, že bankovnímu odvětví v Číně skutečně dominují vládní instituce (viz 166.-169. bod odůvodnění). Kromě zdrojů uvedených v tomto nařízení zpráva MMF č. 11/321 o zemích z listopadu 2011 k Číně uvádí, že se stát také přímo i nepřímo podílí na finančním sektoru, a doporučuje, aby se ve finančním sektoru změnilo zaměření role a odpovědnosti vlády, tj. aby bankovní systém nebyl používán k provádění cílů vládní politiky v širším slova smyslu a aby bylo možné o úvěrech rozhodovat podle obchodních cílů (98) (99).
(427)
Čínská vláda tvrdila, že nedodržení požadavků dodatku A pro ni určeného dotazníku nemohlo oprávněně vést k použití dostupných údajů, protože Komise neměla po čínské vládě požadovat, aby poskytla interní citlivé údaje k jednotlivým obchodním operacím týkajícím se bank, z nichž mnohé nebyly v žádném případě vlastněny státem. Jak je vysvětleno v 426. bodě odůvodnění, čínská vláda měla přístup přinejmenším k některým požadovaným informacím, ale odmítla zodpovědět jakékoliv dotazy v dodatku A. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vzhledem k tomu, že čínská vláda odmítla poskytnout jakékoli údaje o vlastnictví, Komise u mnohých bank nevěděla, zda jsou či nejsou ve vlastnictví státu.
(428)
V souvislosti s některými oběžníky Čínské lidové banky čínská vláda tvrdí, že veřejně přístupná shrnutí obsahu příslušných oběžníků jsou spolu s vyjádřeními úředníků Čínské lidové banky dostatečnou náhradou za samotné oběžníky, a nemělo by se tudíž používat dostupných údajů kvůli tomu, že čínská vláda uvedené údaje neposkytla. Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise odmítla informace, jež byly poskytnuty v dobré víře, tj. svědecké výpovědi úředníků Čínské lidové banky a shrnutí předmětných oběžníků, a odkázala na článek 28 základního nařízení, v němž se uvádí, že nepřihlédnout lze pouze k informacím, které jsou nepravdivé nebo zavádějící. Dále čínská vláda tvrdila, že Komise svá zjištění neopřela o skutečně dostupné údaje nebo poskytnuté informace, a spíše nechala na čínské vládě, aby prokázala, že stav věcí, který byl přezkoumáván v rámci případu bezdřevého natíraného papíru, již není aktuální. Podle čínské vlády nejsou zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru v tomto případě ani v rozporu s informacemi, jež předložila, poněvadž vycházely z informací, které se vztahovaly ke zcela jinému období.
Co se týče výpisů z oběžníků Čínské lidové banky, internetové stránky a svědeckých výpovědí úředníků Čínské lidové banky, nebylo je možné ověřit, aniž by byly k dispozici samotné zdrojové dokumenty, tj. oběžníky. Komise nerozumí tomu, proč čínská vláda na jedné straně označuje tyto oběžníky za důvěrnou interní dokumentaci, když na druhé straně je shrnutí jejich obsahu údajně zveřejněno na internetových stránkách Čínské lidové banky. Zjištění z případu bezdřevého natíraného papíru jsou pro tento případ vysoce relevantní. Tvrzení, že se informace týkají jiného období, nemá velký význam, neboť skutečnosti zaznamenané ve spisu (včetně podnětu) ukazují, že se dané praktiky od té doby nijak nezměnily. Pokud jde o tvrzení čínské vlády, že Komise přenáší důkazní břemeno, je třeba uvést, že zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru jsou součástí všech důkazů, k nimž se přihlíželo, po čínské vládě se ovšem nepožaduje, aby je „vyvracela“. Spolupráce při takovýchto šetřeních je dvoustranný proces a všechny strany mohou předkládat důkazy či argumenty k vyvrácení jiných důkazů ze spisu.
(429)
Čínská vláda argumentovala, že Komise neshledala, že by referenční sazby čínské vlády odrážely neobchodní narušení (čímž tedy připustila, že úrokové sazby na čínském trhu v podstatě odrážejí přiměřenou cenu) a že skutečnost, že existuje pouze spodní mez pro úrokové sazby komerčních úvěrů působí spíše na úkor než ve prospěch vyvážejících výrobců, kteří tyto úvěry využívají. Pokud by Čínská lidová banka tuto spodní hranici nestanovila, mohly být uvedené sazby ještě výrazně nižší. Toto tvrzení je není na místě. Skutečnost, že čínská vláda (Čínská lidová banka) referenční sazby stanovuje arbitrárně, svědčí v prvé řadě o nekomerčním chování. Je to potvrzeno i ve zprávě MMF o Číně č. 11/321 z listopadu 2011 (100), která se týká regulace úrokových sazeb.
(430)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neposoudila úvěruschopnost konkrétních stran, jichž se šetření týkalo, jako tomu bylo ve věci bezdřevého natíraného papíru. K tomu je třeba říci, že úvěruschopnost vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nebyla posuzována, protože je každopádně ovlivněna průmyslovými politikami a státní podporou a zásahy. Bylo by to zbytečné, neboť se zjistilo, že finanční systém je v Číně narušen. V případě bezdřevého natíraného papíru se žádné posouzení úvěruschopnosti neprovádělo.
(431)
Čínská vláda rovněž uvádí námitku proti přidělení ratingu BB, který považuje za „vyloženě sankční“, a podle ní „Komise každopádně neodůvodnila toto své rozhodnutí způsobem, který by při podrobném přezkumu obstál.“ Zjistí-li Komise, že čínská referenční sazba plus riziková přirážka BB dosahují určité sazby, pak podle čínské vlády musí vysvětlit důvody, které ji k tomu vedly, a to konkrétně podle jednotlivých výrobců a úvěrů. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Vzhledem k narušení trhu a ke skutečnosti, že půjčující banky neprovádějí náležité posouzení úvěruschopnosti a rizik u výrobců oceli s organickým povlakem, Komise nemohla použít nominální hodnotu ratingu jednotlivých vyvážejících výrobců (i kdyby jej měli). Rating BB v tomto případě není pro vyvážející výrobce nepříznivý, neboť je to nejlepší neinvestiční rating na trhu.
3.4.1.4. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(432)
Podle čínské vlády Komise uznala, že její argumenty o tom, že práva k užívání pozemků udělovaná s ohledem na hospodářskou soutěž jsou takové povahy, že odbourávají potřebu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda rovněž tvrdila, že se Komise při vysvětlování důvodů pro zamítnutí jejích tvrzení zaměřuje výlučně na důkazy předložené čínskou vládou, spíše než na údaje, které jsou skutečně k dispozici. Čínská vláda požaduje, aby Komise zveřejnila informace o skutečném věcném základě, s jehož pomocí rozhodla, že ceny stanovené místními orgány byly určeny libovolně, tj. že se neodvíjely či nebyly ve vztahu k nabídce a poptávce po průmyslových pozemcích.
Pohled čínské vlády na danou věc není správný. Komise nezjistila, že jsou práva k užívání pozemků udělována s ohledem na hospodářskou soutěž. Komise zjistila, že ze 13 transakcí s právy k užívání pozemků mělo být pouze šest provedeno formou nabídkového nebo dražebního řízení. Důkazy předložené k těmto šesti obchodním operacím ukázaly, že u nabídkových řízení nedošlo k soutěži, neboť byla podána pouze jedna nabídka a cena byla stanovena úředně. Komise neporozuměla žádostem čínské vlády o zveřejnění dostupných údajů použitých v souvislosti s netržním prostředím u práv k užívání pozemků, když k zamítnutí tvrzení čínské vlády v této věci nebylo použito dostupných údajů a analýza byla provedena na základě informací, které v tomto ohledu poskytla čínská vláda a vyvážející výrobci. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška č. 35.
(433)
Podle čínské vlády Komise neurčila specifičnost ve smyslu čl. 2. odst. 1 a 2 dohody WTO o subvencích, ani svá určení o specifičnosti neodůvodnila jasným způsobem a na základě průkazných podkladů, jak vyžaduje čl. 2 odst. 4 dohody WTO o subvencích. Dále neodůvodnila, proč musela částku zvýhodnění založit na externím srovnávacím základu, a ani zvolenou referenční hodnotu nesestavila v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Základem pro zjištění, která Komise učinila o specifičnosti, je fakt, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla čínská vláda. Komise nesouhlasí s tvrzením, že srovnávací základ nebyl vypočten v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tchajwanský srovnávací základ se považuje za nejlepší náhradní proměnnou, již má Komise k dispozici, a odpovídá doporučením odvolacího orgánu v rozhodnutí DS 379.
(434)
Čínská vláda podle svého tvrzení navrhla, aby srovnávací základ byl vnitrostátní a založený na cenách, jež platí „neupřednostňované“ čínské podniky; podle čínské vlády v prvé řadě z toho důvodu, že se nedělají žádné rozdíly, a že výše subvence by tudíž správně byla nulová. Komise s touto argumentací nesouhlasí a čínská vláda každopádně neposkytla žádné informace o cenách práv k užívání pozemků pro „neupřednostňovaná“ odvětví, jež by teoreticky bylo možné použít k výpočtu srovnávacího základu.
(435)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že žadatel neposkytl žádné informace nebo důkazy o tom, že práva k užívání pozemků byla udělena konkrétní malé skupině podniků a že Unie neučinila zásadní zjištění v tom smyslu, že udělení práv k užívání pozemků je výslovně omezeno na určité/podporované podniky. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (116. bod odůvodnění).
(436)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neprovedla dostatečně důkladný průzkum, aby nalezla srovnávací základ, který se vztahuje k situaci v Číně nebo na ni odkazuje, a že se Komise dostatečně nevynasnažila nalézt srovnávací základ blížící se tržním podmínkám, jež by nastaly při neexistenci narušení, a pokud tak Komise učinila, nevysvětlila, jak postupovala. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise ve skutečnosti podrobně prostudovala rozličné ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. Po provedení těchto analýz Komise považuje Tchaj-wan (101) za vhodný srovnávací základ s ohledem na celkový souhrn informací ve spisu, tzn. s ohledem na i) úroveň hospodářského rozvoje a hospodářskou strukturu na Tchaj-wanu a v příslušných čínských provinciích a ve městě (102), kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, ii) zeměpisnou blízkost těchto dvou čínských provincií a Tchaj-wanu, iii) vysoký stupeň rozvoje infrastruktury Tchaj-wanu i těchto dvou čínských provincií, iv) silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR, v) podobnou hustotu obyvatelstva v dotčených čínských provinciích a na Tchaj-wanu, vi) podobný typ pozemků a obchodních operací použitých pro stanovení srovnávacího základu na Tchaj-wanu a v ČLR a vii) společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Tchaj-wanu a ČLR. Provincie Jiangsu a Zhejiang jsou navíc spolu s městem Chongqing považovány za provincie s nejrozvinutějším zpracovatelským průmyslem v ČLR. Přestože úroveň HDP na obyvatele není u Tchaj-wanu a dotyčných dvou čínských provincií shodná, HDP těchto čínských provincií a města Chongqing v posledních letech rychle roste, takže Tchaj-wan dohánějí.
Z nejaktuálnějších údajů je navíc patrné, že jak ČLR jako celek, tak obě čínské provincie a město Chongqing vykazují mnohem vyšší tempo růstu HDP než Tchaj-wan (103), takže jej velmi rychle dohání. Zároveň je třeba poznamenat, že přesné srovnání mezi HDP země s netržním hospodářstvím (ČLR) a HDP země se zavedeným tržním hospodářstvím (Tchaj-wanem) není rozhodující, protože je zcela běžné, že pokud jde o HDP, netržní hospodářství zaostává za fungujícím tržním hospodářstvím. Nabídku a poptávku po průmyslových pozemcích může navíc ovlivňovat mnoho dalších faktorů, například pravidla plánování, politika životního prostředí apod. Skutečnou otázkou je, jaké by byly „převládající podmínky na trhu“, pokud jde o práva k užívání pozemků v ČLR, kdyby se jednalo o fungující tržní hospodářství, přičemž na základě všech důkazů se zdá, že by byly velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(437)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že Komise ve svém výpočtu použila odpisové období 50 let, přestože všechny příslušné smlouvy o právech k užívání pozemků nevycházely z 50letého období. Toto není pravda. Všechna práva k užívání pozemků, jejichž udělení bylo napadeno v tomto šetření, byla založena na 50letém období.
3.4.1.5. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(438)
Čínská vláda tvrdila, že závěr o specifičnosti je „zcela vykonstruován“ z toho důvodu, že drtivá většina čínského hospodářství platí nijak nepenalizovanou sazbu. Čínská vláda rovněž zpochybnila zjištění Komise o „regionální“ specifičnosti, a zejména závěr, že tato subvence se poskytuje pouze v těch zeměpisných oblastech, v nichž se nachází vyvážející výrobce. Podle čínské vlády se sankce uplatňuje plošně ve všech zeměpisných oblastech, v nichž se nacházejí všichni vyvážející výrobci, a regionální odlišnosti proto neexistují. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Komise konstatuje, že čínská vláda své připomínky patrně zakládá výhradně na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků podle rozhodnutí č. 40. Nicméně Komise založila své závěry na zvláštním systému určování cen elektřiny, který je k dispozici v rámci širší oblasti města Chongqing, kde má výrobní závod jeden z vývozců zařazených do vzorku. Tento vývozce těží z nižší sazby za elektřinu, jež se aplikuje specificky pouze na podskupinu společností z určitých odvětví (konkrétně společnosti vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv) patřících do téže kategorie velkých průmyslových uživatelů. Komise proto dospěla k závěru, že tato snížená sazba za elektrickou energii, která se používá pouze u této velmi omezené podskupiny společností patřících výhradně k oněm specifickým způsobilým odvětvím, je de iure specifická.
Co se „regionální“ specifičnosti týče, nehovoří 149. bod odůvodnění o žádném systému sankcí, jak ve svých připomínkách uvádí čínská vláda. V tomto odstavci se upřesňuje, že tato zvýhodněná sazba za elektřinu používaná pro omezenou podskupinu společností včetně výrobce dotčeného výrobku je omezena na danou zeměpisnou oblast (tj. širší území města Chongqing), která je součástí velkého čínského západního regionu, jemuž se dostává podpory podle zákona zmíněného v témž bodě odůvodnění a dále vysvětleného v 233. bodě odůvodnění. Jak se dále uvádí v 149. bodě odůvodnění, tento právní předpis se týká určování cen elektřiny jakožto jednoho z nástrojů k dosažení hlavního politického cíle, totiž podpory rozvoje tohoto regionu. Zjištění Komise, že je tato subvence i regionálně specifická, se potvrzuje.
(439)
Čínská vláda zpochybnila závěry v 146. bodě odůvodnění týkající se specifičnosti založené na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků. Čínská vláda znovu vysvětluje, že rozdíl v ceně, kterou za elektřinu platí specificky znevýhodněný projekt a kdokoliv jiný, funguje jako penále či přirážka, jejímž účelem je odradit konkrétní projekty, spíše než jako „sleva“ poskytovaná podporovaným projektům. Čínská vláda uzavírá, že je na Komisi, aby zjistila, jaká cena by byla považována za odpovídající, a že v tomto případě Komise měla za to, že odpovídající cenou by byla cena s přirážkou. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak bylo obšírně vysvětleno výše, zjištění Komise o finančním příspěvku se vztahuje ke snížené sazbě za elektrickou energii, na niž má tato společnost nárok, protože patří do omezené podskupiny podniků v rámci kategorie velkých průmyslových uživatelů. Argumenty čínské vlády tudíž nejsou pro zjištění, jež Komise učinila, relevantní.
3.4.1.6. Ostatní příjmy a daňové režimy, které nebyly výrobci zařazenými do vzorku, jež jsou předmětem vyrovnávacích opatření, využívány za účelem „zbytkové sazby“
(440)
Čínská vláda tvrdila, že příslušná pravidla o výběru vzorku obsažená v antidumpingové dohodě WTO (tj. čl. 6. odst. 10, čl. 9. odst. 2 a 3) Komise nepoužila jednotným způsobem, neboť účelem výběru vzorku by mělo být omezení rozsahu šetření. Tento argument vycházel z čl. 19 odst. 4 dohody WTO o subvencích, který výši vyrovnávacího cla omezuje na výši „zjištěné subvence“. Čínská vláda učinila závěr, že když Komise nebyla schopna míru subvencování dostatečně posoudit pomocí zvoleného vzorku, mohla do vzorku zařadit více společností. Zaprvé Komise konstatuje, že analogie mezi výběrem vzorků při antidumpingových a antisubvenčních šetřeních má určité hranice, poněvadž na rozdíl od antidumpingových šetření neexistuje v šetřeních týkajících se vyrovnávacího cla žádné obecné pravidlo, podle něhož se každému vývozci přidělí individuální clo a jsou výslovně dovoleny tzv. „souhrnné“ případy. Kromě toho, na rozdíl od antidumpingových případů, je vláda v případech týkajících se vyrovnávacích cel povinným účastníkem a respondentem, a vláda je tudíž implicitně zařazena do jakéhokoli „vzorku“ sloužícího ke stanovení vyrovnávacího cla. Jinými slovy, vláda je poskytovatelem údajného subvencování a vládní opatření proto vždy spadají do působnosti šetření, které se týká vyrovnávacího cla, a to bez ohledu na použití vzorku vyvážejících výrobců.
(441)
K připomínce čínské vlády, že řešením je „zařadit do vzorku více společností“, Komise podotýká, že přesně to v daném případě učinila. Poté, co jeden z vývozců, který původně hodlal spolupracovat, od spolupráce odstoupil, se Komise rozhodla zařadit do vzorku dalšího vývozce. Ovšem krátce poté, co byla tato společnost informována o zařazení do vzorku, Komisi oznámila, že si již nepřeje při šetření spolupracovat. Komise proto musela vzorek omezit na dva zbývající vývozce zařazené do původního vzorku, kteří od spolupráce neodstoupili, aby se tak vyhnula dalšímu zpoždění, jež by ohrozilo brzké dokončení šetření v zákonem stanovených lhůtách. Komise podotýká, že tato snaha, jež ztroskotala výlučně na přístupu vývozců, jasně dokládá, že tvrzení čínské vlády je neopodstatněné, neboť neřeší otázku společností, které se při výběru vzorku samy nepřihlásí, nebo které odstoupí vzápětí poté, co byly k zařazení do vzorku vybrány.
(442)
V otázce použití dostupných údajů uvedla čínská vláda odkaz na čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích a citovala judikaturu WTO, která uvádí, že údaje ze spisu lze použít pouze k nahrazení chybějících informací, a že odmítnutí spolupráce neopravňuje k přijetí rozhodnutí, která postrádají věcný základ. Komise nechápe logiku tohoto tvrzení, neboť pro svá zjištění použila údaje ze spisu, jak umožňují ustanovení WTO a základního nařízení, a v plném souladu s příslušnou judikaturou WTO. Jak uznala i čínská vláda, zjištění učiněná v případu bezdřevého natíraného papíru a v různých rozhodnutích ministerstva obchodu USA (US DOC) představují ty nejlepší skutečnosti, jež má Komise k dispozici, a byly použity právě k tomu, aby se nahradily informace chybějící v důsledku nedostatečné spolupráce na straně čínské vlády.
Čínská vláda použití těchto skutečností zpochybnila i z toho důvodu, že neodrážejí aktuální subvencování a ani konkrétně nesouvisí s dotčeným výrobkem. Komise v této souvislosti uvádí, že většina subvenčních programů spočívá v jednorázových subvencích (např. grantech, daňových výhodách spojených s investicemi do majetku), které se obvykle odepisují po dobu několika let, a výhody, které z nich plynou, tudíž pokračují i v budoucnu, a sahají tak v tomto případě až za období šetření. U opakujících se subvencí nejsou důkazy o tom, že se od dotčeného šetření tyto programy změnily. Pokud jde o vazbu těchto programů na dotčený výrobek, Komise připomíná, že se všechny tyto programy týkají ocelářství (nesouvisí s konkrétním výrobkem) nebo se uplatňují v regionu, do něhož vývozci oceli s organickým povlakem umístili své závody. Vzhledem k tomu, že spis neobsahoval důkazy o opaku, Komise rozhodla, že lze logicky učinit závěr, že výhody plynoucí z těchto programů nadále představují nejbližší ekvivalent za subvencování výrobců dotčeného výrobku, k němuž aktuálně dochází. Je třeba zdůraznit, že čínská vláda měla dostatek příležitostí předložit ke všem těmto programům důkazy svědčící o opaku, avšak záměrně se rozhodla je nepředložit, a Komise se proto musela uchýlit k použití údajů ze spisu, jak stanoví základní nařízení a dohoda WTO o subvencích.
3.4.1.7. Kapitálové programy
(443)
Čínská vláda uvedla, že ne všechny tyto programy (nevyplacené dividendy, swapy dluhů za aktiva a kapitálové injekce) byly zahájeny v souladu s požadavky čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 dohody WTO o subvencích.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak již bylo vysvětleno v oddíle týkajícím se odpovědi na připomínky čínské vlády k zahájení řízení (399.-406. bod odůvodnění výše), útvary Komise prostudovaly důkazy předložené žadatelem, jež byly podstatné, jak jednoznačně vyplývá z verze k nahlédnutí zúčastněným stranám podnětu. Útvary Komise navrhly zahájit šetření konkrétních programů až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a adekvátnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(444)
Pokud se použijí, jsou kapitálové programy podle čínské vlády specifickými subvencemi ad hoc, poněvadž se vztahují na jediného konkrétního příjemce a jejich uplatňování není založeno na žádném konkrétním právním předpisu, a protože „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, neměla by se vyrovnávací opatření ukládat. Čínská vláda dále tvrdila, že vychází-li se při zjištěních z dostupných údajů, musí být založena na faktických skutečnostech. Uložení vyrovnávacích opatření na jiné společnosti než ty, které subvence ad hoc údajně obdržely, je proto porušením článku 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
Je třeba poznamenat, že čínská vláda nereagovala ani na jednu z otázek, které se v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky těchto režimů týkaly. Tvrzení čínské vlády, že „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, proto neodpovídá skutečností. Naproti tomu v podnětu bylo uvedeno několik společností, které těchto kapitálových programů využívají, přičemž seznam údajně nebyl vyčerpávající. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla žádné informace o povaze nebo nároku na poskytnutí těchto režimů, nemá Komise jinou možnost, než použít dostupných údajů.
3.4.2. PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI ZHEJIANG HUADONG
3.4.2.1. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(445)
Společnost Zhejiang Huadong podle svého tvrzení poskytla Komisi všechny příslušné právní předpisy, jimiž se řídí systém a oceňování prodeje práv k užívání pozemků v Číně a poukázala na Ustanovení o přidělování uživatelských práv ke stavebním pozemkům ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, aukcí a cenových odhadů, aby prokázala, že v Číně existuje dobře fungující trh s nemovitostmi, v rámci něhož se zveřejňují cenové odhady i zaplacené ceny. Dále tvrdila, že nejlepším podkladem k posouzení ceny práv k užívání pozemků v době, kdy je tento vyvážející výrobce koupil, je soudobý čínský trh s nemovitostmi a úplné oficiální veřejné statistiky o cenách práv k užívání pozemků.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise svá zjištění týkající se práv společnosti Zhejiang Huadong k užívání pozemků vysvětluje v 115. bodě odůvodnění výše. Společnost ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací tato zjištění nezpochybnila. Z důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, neboť u nabídkových řízení, která Komise na místě šetřila, nedošlo k soutěži a ceny byly stanoveny úředně. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35.
(446)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že podle čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích by se odpovídající cenový srovnávací základ měl vztahovat v prvé řadě k převládajícím podmínkám na trhu v zemi udělení, a jestliže takové podmínky nejsou, měl by být srovnávací základ mimo danou zemi vždy náležitě upraven, aby nedocházelo k vyrovnávání komparativních výhod. Dále tvrdila, že nejsou-li jako vhodný srovnávací základ k dispozici převládající podmínky v Číně, dovážející člen WTO by měl na základě odst. 15 písm. b) protokolu o přistoupení Číny k WTO takové převládající podmínky pokud možno upravit, než eventuálně použije podmínky převládající mimo Čínu. Přestože Komise souhlasí s velkou částí právní teorie za tímto tvrzením, byl učiněn i závěr, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky, a proto byl u cen pozemků použit vnější srovnávací základ. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění výše. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla společnost Zhejiang Huadong, a není tudíž ani žádný základ, podle nějž by bylo možné takový srovnávací základ upravit. Z informací, které ke srovnávacímu základu předložila společnost Zhejiang Huadong (Xiaoshan, provincie Zhejiang), navíc není zřejmé a nelze ani ověřit, zda se uvedené informace o cenách omezují pouze na ceny práv k užívání pozemků pro údajně „neupřednostňovaná“ odvětví.
(447)
Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že zvolení Tchaj-wanu jako srovnávacího základu není přiměřené ani objektivní z těchto důvodů: 1) v okamžiku koupě práv k užívání pozemků nebyla provincie Zhejiang rozvinutou oblastí s vysokou úrovní HDP podobnou Tchaj-wanu; 2) Komise při výběru skutečných cen pozemků na Tchaj-wanu vycházela z nabídek na prodej průmyslové plochy a nikoliv ze skutečných cen za dlouhodobý pronájem plochy k průmyslovému využití, které se blíží právům k užívání pozemků, jež byla udělena společnosti Zhejiang Huadong.
Toto tvrzení je nutno zamítnout. K bodu 1), jak je uvedeno v 436. bodě odůvodnění, je třeba říci, že Komise si podrobně prostudovala různé ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. V návaznosti na tyto analýzy se Komise domnívá, že Tchaj-wan je vhodným srovnávacím základem, který odpovídá základnímu nařízení a pravidlům WTO. K bodu 2) je třeba poznamenat, že Komise použila nejlepší informace, jež byly přiměřeným způsobem dostupné.
(448)
Společnost Zhejiang Huadong poukázala na aritmetickou chybu ve výpočtu měr inflace, které byly použity k úpravě srovnávacího základu podle inflace. Komise toto tvrzení vzala v potaz a příslušný výpočet upravila.
(449)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že svá práva k užívání pozemků nenabyla nijak specifickým způsobem, neboť všechny podniky v Číně mají ze zákona stejné zacházení. Společnost také tvrdila, že se Komise patřičně nevěnovala otázce specifičnosti a že ve zveřejněných konečných informacích nebyly uvedeny důvody, proč z ceny, kterou společnost Zhejiang Huadong zaplatila, plyne výhoda.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Při svých zjištěních o specifičnosti se Komise opírala o skutečnost, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (viz 116. bod odůvodnění).
3.4.2.2. Dodávky oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou
(450)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že v zájmu přiměřenosti, objektivity a jednotnosti měla Komise při sestavování srovnávacího základu použít u všech regionů zařazených do srovnávacího koše stejný zdroj údajů o cenách oceli (tj. Steel Business Bulletin, SBB). Tvrdila rovněž, že Steel Business Bulletin uvádí ceny oceli válcované za studena na mnoha jiných trzích než těch, které zvolila Komise, a navrhla doplnit Mexiko a Argentinu, neboť tyto země jsou příkladem rozvíjejících se trhů s ocelí na americkém kontinentu. Toto tvrzení muselo být zamítnuto, protože Komise při sestavování srovnávacího základu použila údaje o cenách, které co nejvěrněji odrážejí skutečnou tržní situaci v každé zemi nebo regionu. Pokud jde o ceny Evropě (z nichž většina pocházela z členksých států Unie), byla Komise názoru, že má k dispozici podrobnější cenové údaje společnosti MEPS. Měla-li by údaje MEPS k dispozici i u jiných zvolených zemí, použila by je. K zahrnutí cen v Mexiku a Argentině je třeba uvést, že se jedná o poměrně malé trhy ve srovnání s Čínou i s jinými zeměmi a regiony zařazenými do srovnávacího koše, který Komise použila.
Po provedení opravy vypočtených cen srovnávacího základu pro ocel válcovanou za tepla a ze studena Komise revidovala svůj výpočet subvenčního rozpětí u tohoto režimu. Oprava se týkala cen oceli v Brazílii, jež byly použity k výpočtu srovnávacího základu, který ve výpočtech, jež byly stranám sděleny, chybně zahrnoval i daně.
(451)
Společnost Zhejiang Huadong také tvrdila, že závěr Komise ohledně specifičnosti je nepodložený (bez přímých důkazů) a neodůvodněný, a údajná subvence ve formě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou proto není napadnutelná. Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že výhoda, existuje-li, v podobě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou, se neomezuje jen na určité podniky nebo odvětví, nýbrž je poskytována obecně všem potenciálním kupujícím a spotřebitelům ze všech hospodářských odvětví.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Čínská vláda vznesla stejnou připomínku a Komise se jí zabývá v 415. bodě odůvodnění. „Potenciální“ kupující jsou z definice omezeni na určité podniky.
3.4.3. PŘIPOMÍNKY ŽADATELE
3.4.3.1. Zásobování vodou a elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(452)
Žadatel tvrdil, že kvůli narušením a státnímu vlivu, pokud jde o čínský trh s vodou a elektrickou energií, měla Komise použít mezinárodních srovnávacích základů a výhody u těchto režimů vypočítat podle čl. 6 písm. d) bodu ii) základního nařízení.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto konkrétním případě důkazy ze spisu Komisi neumožnily zjistit, zda je trh s vodou a elektrickou energií narušen do takové míry, která by odůvodňovala použití vnějšího srovnávacího základu.
3.4.3.2. Některé daňové programy pro subjekty se zahraničními investicemi
(453)
Žadatel tvrdil, že Komise měla vyčíslit výši subvence u dvou daňových programů pro subjekty se zahraničními investicemi, tj. u „Slev na dani z příjmu při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“ a u programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi“, a to z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany čínské vlády a skutečnosti, že čínská vláda měla poskytnout důkazy o tom, že během období šetření z těchto programů nebyly výrobcům oceli s organickým povlakem poskytnuty žádné výhody.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Jak již bylo vysvětleno v 282. bodě odůvodnění, v zájmu snížení administrativní zátěže pro všechny zúčastněné strany a s přihlédnutím ke specifické situaci, pokud jde o ukončení těchto režimů, se je Komise rozhodla nenapadat.
3.5. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(454)
Výše valoricky vyjádřených subvencí, jež byly poskytnuty vyšetřovaným společnostem a jsou napadnutelné v souladu se základním nařízením, jsou uvedeny v této tabulce:
Vyvážející výrobce
KONEČNÉ ROZPĚTÍ SUBVENCE (v %)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
SPOLUPRACUJÍCÍ SPOLEČNOSTI NEZAŘAZENÉ DO VZORKU
26,8
OSTATNÍ SPOLEČNOSTI
44,7
(455)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení je celkové rozpětí subvence pro společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 26,8 %.
(456)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Čínské lidové republice, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie za období šetření, který uskutečnily spolupracující společnosti, vyplývá, že spolupráce vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice byla nízká, konkrétně 58 %. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce byla celková subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni celkových subvenčních sazeb zjištěných pro všechny nespolupracující společnosti pro všechny posuzované programy, tj. 44,7 %.
4. ÚJMA
4.1. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(457)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(458)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 4 018 310 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
4.2. URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(459)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(460)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(461)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(462)
Pokud jde o objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie a o podíl na trhu, bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení těchto ukazatelů se musí zaměřit na situaci převládající na volném trhu.
(463)
Ostatní hospodářské ukazatele však bylo možné odůvodněně přezkoumávat pouze ve vztahu k celé činnosti, včetně využití pro vlastní potřebu a prodej. Výroba, kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3. SPOTŘEBA V UNII
(464)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(465)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii sečetly unijní orgány objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(466)
Údaje Eurostatu o dovozu však vycházejí z čísel kódů KN, a je zřejmé, že v rámci této úrovně číselného označování kódů KN se u části z nich nejedná o dovoz dotčeného výrobku.
(467)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(468)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to především v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, zejména na oblast stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 24 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4.4. DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ A PODÍL NA TRHU
(469)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(470)
Přes pokles spotřeby se objem dovozu z ČLR během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize objem dovozu z ČLR v roce 2009 výrazně klesl. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni neuvěřitelných 367 %.
(471)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 60 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 275 %.
4.4.1. CENY DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj:
Eurostat
(472)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(473)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu k udržení podílu na trhu ani cenové snížení o 17 %, přičemž díky neustálému cenovému podbízení došlo v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(474)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(475)
Náklady po dovozu uvedené v předchozím bodě odůvodnění byly vypočítány na základě ověřených údajů od dvou dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(476)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 20,2 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
(477)
V návaznosti na zveřejnění informací jeden vyvážejí výrobce požadoval další informace týkající se výpočtu cenového podbízení v případě, že neexistuje přesný soulad mezi typem výrobku vyváženým z ČLR a typem výrobku prodávaným na trhu Unie výrobním odvětvím Unie. Rovněž požadoval informace, zda byla provedena úprava, pokud jde o fyzikální rozdíly v případě, že neexistuje přesný soulad.
(478)
V případě, že neexistoval přesný soulad mezi vyváženým typem výrobku a typem výrobku prodávaným na trhu Unie, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V případech, kdy jediným rozdílem byla tloušťka substrátu, bylo provedeno porovnání s velmi podobným typem výrobku.
(479)
Pokud existoval více než jeden velmi podobný typ výrobku, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie, a to nezávisle na tom, zda substrát tohoto levnějšího typu výrobku byl silnější nebo slabší. Úprava s ohledem na fyzikální rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
5.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(480)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení posoudily unijní orgány veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(481)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, závislý prodej, zaměstnanost a produktivita.
(482)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové prodejní ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, stav zásob a mzdové náklady, bylo využito poskytnutých a ověřených údajů týkajících se šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE JAKO CELKU
5.2.1. VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(483)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity (v %)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(484)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 10 %. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 prudce poklesla výroba, načež se částečně zotavila v roce 2010. I když se spotřeba v období šetření zvýšila, objem výroby zůstal prakticky na stejné úrovni jako v roce 2010.
(485)
Výrobní kapacita zůstala ve zvažovaném období stabilní. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 8 %.
5.2.2. OBJEM PRODEJE, PODÍL NA TRHU A RŮST
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(486)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body.
(487)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil o 2,9 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o pět procentních bodů nižší během období šetření než v roce 2009. K této situaci došlo přesto, že od roku 2009 do konce období šetření vzrostla spotřeba o více než 24 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(488)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 7 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 12 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,9 procentní body z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % během období šetření.
5.2.3. ZAMĚSTNANOST A PRODUKTIVITA
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(489)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 15 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 6 %, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví snažilo snížit své výrobní náklady.
5.2.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu (v %)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(490)
Jak je uvedeno v 459. bodě odůvodnění, v Unii existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie.
(491)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislé prodeje jsou určeny pro další přeměnu samotných společností nebo jejich společností ve spojení, které se zabývají zejména obchodováním se stavebními materiály, tj. koneční uživatelé oceli s organickým povlakem.
(492)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 24 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 15 % a podíl na trhu se snížil o 8 %.
(493)
Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „přirážky k nákladům“) výrobku.
(494)
Průměrná hodnota za tunu zůstala v průběhu posuzovaného období stálá a byla o 3 % nižší než prodejní cena pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v období šetření výrobců z Unie zařazených do vzorku. Tento cenový rozdíl nebyl považován za významný a vývoj cen závislého prodeje odpovídá vývoji cen pro odběratele, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(495)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně subvencovaného dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjela od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován subvencovaným dovozem oceli s organickým povlakem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBCŮ V UNII ZAŘAZENÝCH DO VZORKU
5.3.1. PRŮMĚRNÉ JEDNOTKOVÉ PRODEJNÍ CENY V UNII A VÝROBNÍ NÁKLADY
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(496)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 současně s poklesem spotřeby v období od roku 2009 do období šetření. V souladu s rostoucí spotřebou a objemem prodeje se ceny zvýšily o 23 %, avšak úrovně z roku 2008 nedosáhly.
(497)
Současně během posuzovaného období vzrostly průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, což bylo způsobeno zvýšením nákladů na suroviny.
(498)
Po snížení jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 začala jednotková cena narůstat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve srovnání s rokem 2009 ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení stejně nízké úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie.
5.3.2. ZISKOVOST, PENĚŽNÍ TOK, INVESTICE, NÁVRATNOST INVESTIC A SCHOPNOST ZÍSKAT KAPITÁL
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic (v %)
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(499)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila, což mělo za následek ztrátu ve výši 9,3 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(500)
Vývoj v oblasti peněžního toku do jisté míry odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(501)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(502)
Vzhledem k povaze výrobního odvětví Unie, které do jisté míry tvoří velké nadnárodní integrované ocelářské společnosti, neměla špatná finanční výkonnost odvětví oceli s organickým povlakem vliv na schopnost těchto společností získat kapitál.
5.3.3. STAV ZÁSOB
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(503)
Pro šest výrobců v EU zařazených do vzorku představovaly zásoby v období šetření asi 10 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3.4. ZAMĚSTNANOST, MZDY A PRODUKTIVITA
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v Unii zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(504)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Šetření ukázalo, že výrobci zařazení do vzorku provedli zásadní škrty, zejména v oblasti správních a režijních nákladů, a snažili se tak být efektivnější.
5.3.5. ÚČINKY MINULÉHO DUMPINGU A SUBVENCOVÁNÍ
(505)
Jelikož se jedná o první antisubvenční řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
5.4. ROZSAH SOUČASNÉHO ROZPĚTÍ SUBVENCE
(506)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o subvencích jsou výrazně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného subvenčního rozpětí na trh Unie za zanedbatelný.
5.5. ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY
(507)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se všechny ukazatele újmy (kromě produktivity) zhoršily nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(508)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou dovoz z ČLR výrazně vzrostl. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 12 % a jeho podíl na trhu se z 56,8 % v roce 2008 propadl na 53,9 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 24 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi subvencovaného dovozu z ČLR na trh Unie se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo znovu získat ztracený podíl na trhu. Levný subvencovaný dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen trvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(509)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(510)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. ÚVOD
(511)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle subvencovaného dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána subvencovanému dovozu.
6.2. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(512)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 7 %, zatímco objem subvencovaného dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 60 % z 9,1 % v roce 2008 na 14,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 12 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 2,9 % z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % v období šetření.
(513)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 24 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie až na 20,2 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 60 % a dosáhl podílu 14,6 %.
(514)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 12 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 13 %, zároveň však ztratilo 8 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Čínský dovoz měl ze zotavující se spotřeby největší prospěch a výrazně předběhl všechny ostatní hráče na trhu.
(515)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny však byly zjevně udržitelné za cenu nižšího objemu prodeje a nižší ziskovosti z tohoto prodeje, neboť ziskovost klesla o 61 % z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření.
(516)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
6.3. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
6.3.1. DOVOZ ZE TŘETÍCH ZEMÍ
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008=100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(517)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do Unie, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 5 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,9 % podíl na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,9 %.
(518)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(519)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé Komise neobdržela žádné důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu stabilnější během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období obecně klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
6.3.2. VÝVOZNÍ VÝKONNOST VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(520)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 15 % celkové výroby Unie a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(521)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně jednotkové vývozní ceny byly stabilně vyšší (průměrně o 2 až 14 % podle daného roku) než ceny v Unii.
6.3.3. DOVOZ Z ČLR USKUTEČNĚNÝ ŽADATELI
(522)
V průběhu šetření a v návaznosti na zveřejnění informací bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz údajně představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Tato tvrzení byla prošetřena prostřednictvím posouzení ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a bylo zjištěno, že během období šetření dovezli pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji v podnětu. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 29 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že žadatelé dováželi z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby zpochybnili vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) základního nařízení nebo aby sami sobě způsobili újmu. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
6.3.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
(523)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(524)
Jak je uvedeno výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 3 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Šetření ukázalo, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobností samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí subvencovaného dovozu. Jestliže podle tvrzení získaly navazující podniky výhodu, měla by se tato projevit při porovnání ceny závislého prodeje a nesouvisejícího prodeje. Toto tvrzení se proto zamítá.
(525)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací Čínské sdružení železa a oceli znovu tvrdilo, že výrobní odvětví Unie poskytovalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům za „subvencovanou“ cenu, a tím umožnilo cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví. Nebyly však předloženy žádné důkazy, na jejichž základě by Komise změnila své rozhodnutí uvedené v 524. bodě odůvodnění, tj. že rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem byl malý (2 %) a že se nejednalo o újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo.
(526)
Čínské sdružení železa a oceli rovněž zpochybnilo údaje týkající se nákladů na výrobu oceli s organickým povlakem a dále cenu, ze kterou je ocel s organickým povlakem prodávána stranám ve spojení. Vzhledem k ceně galvanizovaných svitků tažených za tepla, tj. suroviny pro výrobu oceli s organickým povlakem, sdružení tvrdilo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem v období šetření nemohly být vyšší než 900 EUR/t.
(527)
Zaprvé, nebylo jasné v jaké míře byly veškeré náklady, jako jsou prodejní, správní a režijní náklady a finanční náklady, zahrnuty do celkových nákladů, na něž Čínské sdružení železa a oceli odkazovalo. Zadruhé, Komise ověřila náklady na výrobu oceli s organickým povlakem u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku a přesvědčila se, že celkové výrobní náklady zahrnují náklady na suroviny, zpracování, potažení, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.
(528)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám ve spojení je uskutečňován se ztrátou, a výrobnímu odvětví Unie tudíž způsobuje újmu. Vychází přitom ze srovnání celkových nákladů na výrobu (978 EUR/t) oproti průměrné ceně za související prodej (965 EUR/t).
(529)
Jednoduché matematické srovnání by sice správně naznačovalo, že související prodej probíhal se ztrátou, zároveň by však předpokládalo, že výrobní odvětví Unie by neslo stejnou míru prodejních, správních a režijních nákladů a další prodejní marži u závislých prodejů jako u nesouvisejících prodejů. Jak je uvedeno v 493. bodě odůvodnění, prodeje stranám ve spojení byly uskutečněny na základě přirážky k nákladům, a výrobní odvětví Unie tak náklady na tyto prodeje získalo zpět.
6.3.5. HOSPODÁŘSKÁ KRIZE
(530)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 25 %. Nicméně od roku 2010 se trh začal zotavovat a mezi rokem 2009 a koncem období šetření vzrostla spotřeba o 24 %.
(531)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření posuzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
(532)
Po uplynutí lhůty pro předložení připomínek ke konečným informacím jedna zúčastněná strana upozornila na oznámené uzavření podniku v Belgii a na to, že vyšší moc způsobila obtíže v běžné výrobě a dodávkách z jiných výrobních zařízení v Belgii. Zúčastněná strana tvrdila, že z výše uvedeného vyplývá, že zajištění dodávek oceli s organickým povlakem v Unii je nedostatečné a je důvodem pro to, aby si dovozci a uživatelé svobodně vybírali zdroj dodávek oceli s organickým povlakem z Unie a z Číny.
(533)
Tyto argumenty se zamítají. Vzhledem k tomu, že využití kapacity v Unii je nízké, problém v dodávkách nespočívá, neboť výrobní průmysl Unie má odpovídající dostupnou kapacitu. V každém případě výrobní zařízení, která byla v Belgii zavírána, nevyráběla ocel s organickým povlakem. Bezpečnost dodávek je samozřejmě důležitá, nicméně účelem navrhovaných cel v tomto případě není ukončit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, ale pouze zabránit tomu, aby se na trh Unie dostávaly dumpingové dodávky.
6.3.6. NADBYTEČNÁ STRUKTURÁLNÍ KAPACITA
(534)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli Unie, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(535)
Výroba oceli s organickým povlakem je z hlediska kapitálu skutečně náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Konsolidace ocelářského průmyslu, k níž došlo před začátkem posuzovaného období, však nevedla k nadbytečné kapacitě. Po mírném nárůstu v roce 2009 kapacita daného výrobního odvětví v roce 2010 a znovu během období šetření mírně klesla. Výrobní kapacita během období šetření byla nižší než celková spotřeba v Unii a kdyby se byla spotřeba během období šetření zotavila na úroveň roku 2008 a výrobní odvětví Unie bylo schopné této zvýšené poptávky využít, činilo by využití výrobní kapacity okolo 74 %.
(536)
Přičíst odpovědnost za negativní vliv nadbytečné kapacity výrobcům oceli s organickým povlakem v Unii lze jen minimálně. Zaprvé šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie samozřejmě přijímá opatření, aby si udrželo svou účinnost, vzhledem k tomu, že produktivita v rámci celého výrobního odvětví vzrostla o 6 %. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 6 %, a to včetně zvýšení nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Tento argument byl proto zamítnut.
6.4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(537)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(538)
Uvedený růst objemu levného subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila během období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nebylo navzdory zotavující se spotřebě schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a ziskovost. Ostatní finanční ukazatele, jako je návratnost investic, stagnovaly na úrovni roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(539)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(540)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(541)
Unijní orgány prověřily v souladu s článkem 31 základního nařízení, zda navzdory výše uvedeným zjištěním neexistují přesvědčivé důvody pro zjištění, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout vyrovnávací opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
7.2. ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(542)
Výrobní odvětví Unie jako celek je tvořeno 22 známými výrobci, kteří představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(543)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu subvencovaného dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(544)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z ČLR. Všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období zápornou tendenci. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(545)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení vyrovnávacích opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(546)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(547)
Byl proto učiněn závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. ZÁJEM UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(548)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž 19 subjektů se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(549)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
(550)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací byly obdrženy komentáře od dovozců a dalších zúčastněných stran. Nebyly však předloženy žádné nové údaje, které by byly jiné než níže uvedené.
7.3.1. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ NA TRHU UNIE
(551)
Uživatelé a dovozci tvrdili, že na trhu Unei s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Bylo rovněž namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo svým stavebním společnostem. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v Unii dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří mají velmi silnou pozici, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, byla tato tvrzení zamítnuta.
7.3.2. NEDOSTATEČNÉ DODÁVKY
(552)
Uživatelé a dovozci rovněž tvrdili, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu Unie mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7.3.3. ZÁVĚR O ZÁJMECH UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(553)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z ČLR. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z ČLR v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v Unii (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(554)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho byli v odvětví, které dotčený výrobek využívá, ziskoví, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Ziskovost těchto společností nebyla výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(555)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z ČLR dovážet stejná množství jako během období šetření, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 % a pokles o 1 až 2,8 procentního bodu v ziskovosti pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně menší než tato čísla. Dovoz z ČLR představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů a lze očekávat, že se tito se zvýšením nákladů plynoucích z vyrovnávacích opatření poměrně snadno vypořádají. Rovněž vzhledem k tomu, že kromě řady výrobců v Unii jsou k dispozici značné alternativní zdroje dovozu, na nějž se opatření nevztahují, např. Indie a Jižní Korea, očekává se, že poté, co budou opatření uložena, zohlední ceny na trhu i tyto faktory.
(556)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR, přesný podíl nemohl být v souladu s článkem 29 základního nařízení zveřejněn. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí k alternativním zdrojům dodávek.
(557)
Část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu Unie by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli subvencovanému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude přitom znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit ze subvencovaného dovozu.
7.4. ZÁVĚR OHLEDNĚ ZÁJMU UNIE
(558)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
8. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1. ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(559)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(560)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(561)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez subvencovaného dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(562)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(563)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s cenou výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné hodnoty CIF dovozu porovnávaných typů.
(564)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací zpochybnily zúčastněné strany použití 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie a označení roku 2008 jako reprezentativního roku ziskovosti. Nicméně jejich argument, že zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 byl ovlivněn finanční krizí, což z roku 2008 učinilo výjimečný rok, by zjevně směřoval k tvrzení, že zisk uskutečněný v roce 2008 je nižší, než jaký by výrobní odvětví očekávalo v roce normálním. Tento argument se zamítá, neboť nebyly předloženy žádné důkazy týkající se výše zisku, který mohlo výrobní odvětví Unie mít v roce 2008, kdyby nepřišla finanční krize.
(565)
Zúčastněné strany rovněž poukázaly na skutečnost, že objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň spíše v roce 2009 než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, není možné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku výrobního odvětví Unie.
(566)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že zisk odběratelů, kteří nejsou ve spojení, v roce 2008 nemůže být použit jako cílový zisk, neboť uvedený rok vykazuje největší cenový rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, důležitý.
(567)
Čínské sdružení železa a oceli navrhlo, aby cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, vycházel z průměrného celkového zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh nebyl přijat jako spolehlivý zdroj zisku z oceli s organickým povlakem v Unii bez dumpingového dovozu, neboť zohlednění zisku celé globální skupiny ArcelorMittal zcela zřejmě nepředstavuje reprezentativní zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v Unii.
(568)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí cenového podbízení. Toto zpochybnění však bylo založeno na mylném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí cenového podbízení tak, že z tržní ceny smazala průměrný zisk výrobního odvětví během období šetření (2,6 %) s cílem dosáhnout „hranice ziskovosti“ (tj. ceny, která by vedla k nulovému zisku) a k této „hranici ziskovosti“ přičetla cílový zisk.
(569)
Komise vypočetla rozpětí cenového podbízení tak, že přičetla cílový zisk k nákladům na výrobu jednotlivých typů výrobků. Metodika navrhovaná zúčastněnou stranou je chybná, neboť průměrného zisku 2,6 % nebylo automaticky dosaženo u každého prodeje každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(570)
Jedna strana rovněž zpochybnila způsob, jakým Komise vypočetla újmu. Vzhledem k tomu, že tato strana neměla plný přístup k údajům, jež Komise při výpočtu rozpětí újmy použila, pokusila se o vlastní výpočet založený na své interpretaci cenového rozdílu na trhu mezi substrátem potaženým hliníkem a zinkem a substrátem potaženým zinkem, a při výpočtu dospěla k ceně 50 USD/t. Výsledkem tohoto „přepočítání“, jež vychází z neúplných údajů, je rozpětí újmy, které je nižší, než rozpětí újmy vypočítané a zveřejněné Komisí.
(571)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť analýza kompletních údajů od vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie údajný cenový rozdíl nepotvrdila. Následně je třeba zdůraznit, že údaje, které zúčastněná strana použila, byly neúplné, a tudíž pro účely přepočtu újmy podle vzoru Komise nespolehlivé.
8.2. KONEČNÁ OPATŘENÍ
(572)
Na základě závěrů, k nimž se dospělo s ohledem na subvencování, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 15 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR na úrovni nižšího zjištěného rozpětí subvence nebo újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí. Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Ostatní spolupracující společnosti
26,8
43,0
26,8
Zbytkové clo
44,7
58,3
44,7
(573)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1 spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(574)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (104) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(575)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Ltd.
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron and Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Všechny ostatní společnosti
44,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 215/2013
tal-11 ta’ Marzu 2013
li jimponi dazju kumpensatorju fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 597/2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet issussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 15 tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. BIDU
(1)
Fit-22 ta’ Frar 2012, il-Kummissjoni Ewropea ("Kummissjoni") ħabbret permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“Notifika ta’ bidu”), il-bidu ta’ proċediment kontra s-sussidji fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku li joriġinaw fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (ir-“RPĊ” jew il-“pajjiż ikkonċernat”).
(2)
Il-proċediment kontra s-sussidji nbeda wara li fid-9 ta’ Jannar 2012 tressaq rikors minn EUROFER (“ir-rikorrent”) f’isem produtturi li f’dan il-każ jirrappreżentaw aktar minn 70 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku. Ir-rikors kien fih evidenza prima facie ta’ sussidjar ta’ dan il-prodott u ta’ dannu materjali li jirriżulta minnu, li kienet ikkunsidrata biżżejjed biex jiġi ġġustifikat il-bidu ta’ proċediment.
(3)
Qabel il-bidu tal-proċediment u skont l-Artikolu 10(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għarrfet lill-Gvern tar-RPĊ (“il-GTĊ”) li hija kienet irċeviet rikors dokumentat kif suppost li jallega li l-importazzjonijiet issussidjati ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku li joriġinaw fir-RPĊ kienu qed jikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Il-GTĊ ġie mistieden għall-konsultazzjonijiet bil-għan li tiġi ċċarata l-qagħda rigward il-kontenut tar-rikors u li tintlaħaq soluzzjoni maqbula b’mod reċiproku. Il-GTĊ laqa’ l-offerta għall-konsultazzjonijiet u għaldaqstant dawn inbdew. Matul il-konsultazzjonijiet, ma ntlaħqet l-ebda soluzzjoni miftiehma b’mod reċiproku. Madankollu, tqiesu l-kummenti li saru mill-awtoritajiet tal-GTĊ fir-rigward tal-allegazzjonijiet fir-rikors rigward in-nuqqas ta’ kumpens tal-iskemi. Wara l-konsultazzonijiet, waslu sottomissjonijiet mill-GTĊ.
1.2. IL-PROĊEDIMENT ANTIDUMPING
(4)
Fil-21 ta’ Diċembru 2011, il-Kummissjoni Ewropea ħabbret permezz ta’ notifika ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3), il-bidu ta’ proċediment antidumping li jirrigwarda l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku li joriġinaw fir-RPĊ.
(5)
Fl-20 ta’ Settembru 2012, il-Kummissjoni, bir-Regolament (UE) Nru 845/2012 (4), imponiet dazju provviżorju antidumping fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku li joriġinaw fir-RPĊ.
(6)
L-analiżi tad-dannu mwettqa f’din l-investigazzjoni kontra s-sussidji u l-oħra parallela tal-antidumping huma identiċi, billi d-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-produtturi rappreżentattivi tal-Unjoni u l-perijodu tal-investigazzjoni huma l-istess fiż-żewġ investigazzjonijiet. Għal din ir-raġuni, il-kummenti fuq aspetti ta’ dannu mressqa fi kwalunkwe wieħed miż-żewġ proċedimenti ġew ikkunsidrati fiż-żewġ proċedimenti.
1.3. IL-PARTIJIET IKKONĊERNATI MILL-PROĊEDIMENT
(7)
Il-Kummissjoni uffiċjalment għarrfet ir-rikorrenti, lill-produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ, lill-importaturi, lill-kummerċjanti, lill-utenti, lill-fornituri u lill-assoċjazzjonijiet magħrufa li huma kkonċernati u lir-rappreżentanti tar-RPĊ bil-bidu tal-proċediment. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jressqu l-opinjonijiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stipulat fin-notifika ta’ bidu.
(8)
Minħabba l-ammont apparentement kbir ta’ produtturi esportaturi, produtturi tal-Unjoni u importaturi mhux relatati, il-produtturi esportaturi u l-importaturi mhux relatati magħrufa kollha ntalbu jidentifikaw ruħhom mal-Kummissjoni u jipprovdu, kif speċifikat fin-notifika ta’ bidu, informazzjoni bażika dwar l-attivitajiet tagħhom relatati mal-prodott ikkonċernat matul il-perijodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011. Din l-informazzjoni ntalbet skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk ikunx meħtieġ teħid ta’ kampjun u jekk iva, biex tagħżel il-kampjuni. L-awtoritajiet tar-RPĊ ġew ikkonsultati wkoll.
(9)
Fil-bidu 19-il produttur esportatur/gruppi ta’ produtturi Ċiniżi pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi f’kampjun. Fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslet mingħand il-produtturi esportaturi u skont l-Artikolu 27 tar-Regolament bażiku, fil-bidu l-Kummissjoni pproponiet kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi/gruppi ta’ produtturi esportaturi. Madankollu, wieħed mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun irtira l-kooperazzjoni tiegħu. Konsegwentement, dan ġie sostitwit mill-produttur esportatur li jmiss u li kellu l-ogħla volum ta’ bejgħ ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni. Wara li ġie nnotifikat, anki dan il-produttur esportatur irtira l-kooperazzjoni tiegħu.
(10)
Sabiex ma jinħoloqx aktar dewmien fil-proċediment, ġie deċiż li l-kampjun ikun limitat għal żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi, li kellhom l-ogħla volum ta’ esportazzjoni lejn l-Unjoni, jiġifieri Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd u l-kumpanniji relatati tagħha u Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd u l-kumpanniji relatati tagħha. Il-kampjun ta’ dawn iż-żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi jservi bħala l-bażi għad-determinazzjoni tal-livell ta’ sussidju għal dawk il-gruppi, kif ukoll il-livell ta’ sussidju għall-produtturi esportaturi kollha li kkooperaw u li ma ġewx inklużi fil-kampjun, kif inhu stipulat fl-Artikoli 15.2 u 15.3 tar-Regolament bażiku.
(11)
Fir-rigward tal-produtturi tal-Unjoni, fin-notifika ta’ bidu l-Kummissjoni ħabbret li hi kienet provviżorjament għażlet kampjun ta’ produtturi mill-Unjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti minn sitt produtturi tal-Unjoni li kienu magħrufa mill-Kummissjoni li jipproduċu prodott simili magħżul fuq il-bażi tal-bejgħ, il-volum tal-produzzjoni, id-daqs u l-lokalità ġeografika fl-Unjoni. Il-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienu jipproduċu 46 % tal-produzzjoni tal-Unjoni u 38 % tal-bejgħ tal-Unjoni. Fin-notifika ta’ bidu l-partijiet interessati ġew mistiedna wkoll iressqu l-fehmiet tagħhom dwar il-kampjun provviżorju. Wieħed mill-produtturi tal-Unjoni ddikjara li ma xtaqx jiġi inkluż fil-kampjun u kien sostitwit fil-kampjun mill-akbar produttur li kien imiss.
(12)
Ħames importaturi mhux relatati ppreżentaw l-informazzjoni mitluba u qablu li jiġu inklużi fil-kampjun. Għalhekk, minħabba l-għadd limitat ta’ importaturi li kkooperaw, it-teħid ta’ kampjuni tqies li ma kienx għadu neċessarju.
(13)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lir-rappreżentanti tar-RPĊ, liż-żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun fir-RPĊ, lil 14-il produttur esportatur ieħor fir-RPĊ li talbu dan, lis-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, lill-ħames importaturi li kkooperaw fl-Unjoni u lill-utenti magħrufa.
(14)
Waslu tweġibiet mingħand ir-rappreżentanti tar-RPĊ, disa’ produtturi esportaturi u kumpanniji relatati fir-RPĊ, is-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, żewġ importaturi mhux relatati u 10 utenti.
(15)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset meħtieġa biex jiġu determinati s-sussidjar, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta’ verifika twettqu fl-uffiċċji tal-awtorità tal-Istat u l-kumpanniji li ġejjin:
(a)
Il-Gvern tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina
-
Il-Ministru tal-Kummerċ Ċiniż, Beijing, iċ-Ċina
(b)
Produtturi tal-Unjoni
-
ArcelorMittal Belgium, il-Belġju u l-kumpannija tal-bejgħ relatata ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, il-Lussemburgu
-
ArcelorMittal Poland, il-Polonja
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, il-Ġermanja
-
voestalpine Stahl GmbH u voestalpine Stahl Service Center Gmb, l-Awstrija
-
Tata Steel Maubeuge SA (preċedentement magħrufa bħala Myriad SA), fi Franza
-
Tata Steel UK Ltd, ir-Renju Unit
(c)
Gruppi ta’ Produtturi esportaturi (u kumpanniji relatati) fir-RPĊ
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd u l-kumpanniji relatati tagħha: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd u Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd u l-kumpannija relatata tagħha Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
(d)
Importaturi fl-Unjoni
-
ThyssenKrupp Mannex, il-Ġermanja
-
Macrometal, Hamburg, il-Ġermanja
(16)
Sussegwentement, il-partijiet interessati kienu informati bil-fatti u l-konsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien hemm il-ħsieb li tkun rakkomandata l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji definittivi fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku, li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina. Il-partijiet kollha ngħataw perijodu li fih setgħu jagħmlu kummenti dwar l-iżvelar finali.
(17)
Il-kummenti kollha ppreżentati mill-partijiet interessati ġew ikkunsidrati u indirizzati fejn kien xieraq.
1.4. IL-PERIJODU TAL-INVESTIGAZZJONI U L-PERIJODU KKUNSIDRAT
(18)
L-investigazzjoni tas-sussidji u d-dannu kopriet il-perijodu mill-1 ta’ Ottubru 2010 sat-30 ta’ Settembru 2011 (il-“perijodu tal-investigazzjoni” jew “PI”). L-eżami tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-dannu kopra l-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-PI (il-“perijodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT SIMILI
2.1. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(19)
Fin-notifika ta’ bidu, il-prodott soġġett għall-investigazzjoni kien ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku (“OCS”), jiġifieri prodotti ċatti rrumblati tal-azzar liga jew mhux liga (bl-esklużjoni tal-azzar li ma jissaddadx) li jkunu miżbugħin, mogħtija l-verniċ jew miksija b’xi plastik fuq mill-anqas naħa waħda, bl-esklużjoni tal-hekk imsejħa “pannelli sandwich” tat-tip li jintuża għall-applikazzjonijiet tal-bini u li jikkonsisti minn żewġ folji tal-metall fuq barra b’qalba ta’ stabbilizzazzjoni ta’ materjal għall-insulazzjoni marsus bejniethom, u bl-esklużjoni ta’ dawk il-prodotti li jkollhom kisja finali ta’ trab taż-żingu (żebgħa b’kontenut għoli ta’ żingu, li bil-piż ikun fiha 70 % jew aktar ta’ żingu).
2.2. TALBIET GĦALL-ESKLUŻJONI TAL-PRODOTT
(20)
L-Assoċjazzjoni Ċiniża tal-Ħadid u l-Azzar, żewġ importaturi u żewġ utenti, ipproponew l-esklużjoni ta’ ħames tipi ta’ prodotti. Dawn it-talbiet intlaqgħu u ġew analizzati kif jidher hawn taħt:
2.2.1. OCS B’KISJA METALLIKA TA’ KROMJU JEW LANDA
(21)
Utent tal-OCS issottometta talba għall-esklużjoni tal-OCS b’substrat b’kisja metallika tal-kromju jew tal-landa mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott. L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-kisja metallika tal-kromju jew tal-landa tirrendi dan it-tip ta’ prodott fiżikament u teknikament differenti mill-OCS li qed jiġi investigat. Barra minn hekk, l-OCS b’substrat b’kisja metallika tal-kromju jew tal-landa jintuża kważi esklużivament fl-industriji tal-ippakkjar tal-ikel u tal-kejbils. Fl-aħħar nett, l-industrija tal-Unjoni spjegat li ma kinitx l-intenzjoni tagħha li t-tip ta’ prodott imsemmi hawn fuq jiġi inkluż f’din l-investigazzjoni. Minħabba r-raġunijiet imsemmija hawn fuq, l-OCS b’substrat b’kisja metallika tal-kromju jew tal-landa mhuwiex inkluż fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott.
2.2.2. PJANĊI RRUMBLATI BIS-SĦANA BI PRIMER PROTETTIV, SEW JEKK ORGANIĊI JEW INORGANIĊI
(22)
Din it-talba ġiet miċħuda minħabba li l-prodott ma jaqax taħt il-kodiċijiet NM li qed jiġu investigati. Iż-żebgħa jew il-kisja jintużaw biss bħala protezzjoni mis-sadid u għalhekk jaqgħu taħt l-intestatura tan-NM 7208 u mhux taħt l-intestatura tan-NM 7210. Il-pjanċi rrumblati bis-sħana bi primer protettiv, sew jekk organiku jew inorganiku, mhumiex inklużi fil-kamp ta’ applikazzjoni u għaldaqstant ma jistgħux jitneħħew minnu.
2.2.3. OCS BI ĦXUNA TAS-SUBSTRAT BEJN 0,6 U 2,0 MM
(23)
CISA u żewġ importaturi talbu l-esklużjoni tal-OCS bi ħxuna tas-substrat bejn 0,6 u 2,0 mm, li jirrappreżentaw bejn 5 % u 10 % tal-importazzjonijiet miċ-Ċina, bid-dikjarazzjoni li kien hemm biss kompetizzjoni diretta bejn l-esportazzjonijiet Ċiniżi u l-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni għall-OCS bi ħxuna tas-substrat ta’ bejn 0,25 mm u 0,6 mm.
(24)
Din it-talba ġiet miċħuda, minħabba li kemm l-esportaturi Ċiniżi u kemm l-industrija tal-Unjoni jimmanifatturaw u jbigħu l-OCS bi ħxuna tas-substrat ta’ bejn 0,6 mm u 2,0 mm u li, għaldaqstant, dawn il-prodotti qegħdin f’kompetizzjoni evidenti bejniethom. Ma ġietx preżentata evidenza li turi li l-OCS bi ħxuna tas-substrat ta’ aktar minn 0,6 mm mhux f’kompetizzjoni mal-OCS bi ħxuna tas-substrat ta’ anqas minn 0,6 mm u li, għaldaqstant, dan jikkostitwixxi tip differenti ta’ prodott. L-OCS bi ħxuna tas-substrat ta’ anqas u aktar minn 0,6 mm għandhom l-istess karatteristiċi bażiċi fiżiċi u tekniċi u l-istess utenti aħħarija u, għaldaqstant, huma l-istess prodott.
2.2.4. OCS B’SUBSTRAT MIKSI B’LIGA TA’ ALUMINJU-ŻINGU
(25)
Iż-żewġ importaturi allegaw li erba’ produtturi tal-Unjoni biss għandhom il-liċenzja li jipproduċu dan it-tip ta’ prodott u li, kumpannija waħda biss kienet qed tipproduċih. Huma allegaw ukoll li dan il-prodott huwa differenti mill-OCS miksi biż-żingu, fir-rigward tal-karatteristiċi tal-prodott.
(26)
Din it-talba ġiet miċħuda billi ż-żewġ tipi ta’ prodotti huma interkambjabbli b’użijiet li jikkoinċidu, u tal-anqas żewġ produtturi tal-Unjoni li kkooperaw immanifatturaw dan it-tip ta’ prodott tul il-perijodu ta’ investigazzjoni. Għandu jiġi nnutat li produttur esportatur Ċiniż li kkoopera wieħed esporta dan it-tip ta’ prodott lejn l-Unjoni tul il-perijodu ta’ investigazzjoni.
2.2.5. OCS B’SUBSTRAT MIKSI B’LIGA TA’ ŻINGU
(27)
Din it-talba ġiet miċħuda minħabba li, bil-maqlub ta’ dak li ddikjara utent wieħed, dan il-prodott huwa mmanifatturat u mibjugħ fi kwantitajiet sinifikanti minn diversi produtturi tal-Unjoni u għandu l-istess karatteristiċi essenzjali fiżiċi u tekniċi u l-istess utenti aħħarija bħal tipi oħra ta’ OCS.
2.3. TALBIET GĦALL-INKLUŻJONI TAL-PRODOTT
(28)
Assoċjazzjoni waħda talbet li l-OCS b’kisja metallika ta’ kromju jew landa, klassifikat bil-kodiċijiet TARIC 7210122010 u 7210500010 jiġi inkluż fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-prodott. Din it-talba ġiet miċħuda minħabba li dawn il-kodiċijiet ma kinux inklużi fir-rikors oriġinali u l-prodotti koperti minn tali kodiċijiet għandhom karatteristiċi fiżiċi u tekniċi differenti mill-prodotti koperti fir-rikors.
2.4. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT
(29)
Minħabba l-aċċettazzjoni li l-OCS b’kisja metallika ta’ kromju jew landa jiġi eskluż, kif inhu deskritt fil-premessa (21), il-prodott ikkonċernat huwa emendat minn din l-esklużjoni.
(30)
Il-prodott ikkonċernat għalhekk huwa ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku (“OCS”), jiġifieri prodotti ċatti rrumblati tal-azzar liga jew mhux liga (bl-esklużjoni tal-azzar li ma jissaddadx) li jkunu miżbugħa, mogħtija l-verniċ jew miksija bi plastik fuq mill-anqas naħa waħda, bl-esklużjoni tal-hekk imsejħa “pannelli sandwich” tat-tip użat għall-applikazzjonijiet tal-bini u li jikkonsistu f’żewġ folji tal-metall fuq barra b’qalba ta’ stabbilizzazzjoni ta’ materjal għall-insulazzjoni maqbud bejniethom, bl-esklużjoni ta’ dawk il-prodotti b’kisja finali ta’ trab taż-żingu (żebgħa b’kontenut għoli ta’ żingu, li bil-piż fiha 70 % jew aktar ta’ żingu), u bl-esklużjoni ta’ dawk il-prodotti b’substrat miksi b’kisja metallika tal-kromju jew tal-landa, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-prodott ikkonċernat”).
2.5. IL-PRODOTT SIMILI
(31)
L-investigazzjoni wriet li l-OCS prodott u mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni, l-OCS prodott u mibjugħ fis-suq domestiku tar-RPĊ u l-OCS impurtat fl-Unjoni mir-RPĊ għandu l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi bażiċi u l-istess użijiet bażiċi finali. Għalhekk dawn il-prodotti huma kkunsidrati bħala simili fis-sens tal-Artikolu 2(c) tar-Regolament bażiku.
3. IS-SUSSIDJAR
3.1. IL-KUMMENTI PRELIMINARI
(32)
Kemm il-GTĊ kif ukoll il-produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun issottomettew tweġibiet għall-kwestjonarju u aċċettaw żjarat fuq il-post sabiex ikunu vverifikati t-tweġibiet.
(33)
Fir-rigward tal-GTĊ, wara l-analiżi tat-tweġiba għall-kwestjonarju, il-Kummissjoni bagħtet ittra ta’ defiċjenza u żewġ ittri ta’ qabel il-verifika. Il-Kummissjoni ppovdiet lill-GTĊ bi żmien biżżejjed għall-preparazzjoni u s-sottomissjoni tar-rappreżentazzjonijiet tiegħu kull meta dan intalab u kien iġġustifikat. Ingħataw estensjonijiet sinifikanti tal-iskadenzi lill-GTĊ, jiġifieri estensjoni ta’ 20 jum għat-tweġiba tal-kwestjonarju li rriżultat fi skadenza eventwali ta’ 57 jum għall-preżentazzjoni tat-tweġiba għall-kwestjonarju u ta’ 25 jum għat-tweġiba għall-ittra ta’ defiċjenza.
(34)
Fit-tweġibiet tiegħu għall-kwestjonarju, l-ittri ta’ defiċjenza u diversi sottomissjonijiet oħra, il-GTĊ pprovda tweġiba biss fir-rigward tal-iskemi użati mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun u argumenta li ma għandux jintalab tweġibiet għall-mistoqsijiet relatati mal-iskemi ta’ sussidju allegatement disponibbli għall-produtturi mhux inklużi fil-kampjun jew produtturi li ma kinux identifikaw ruħhom.
(35)
Il-Kummissjoni bi prudenza ma qablitx ma’ dan l-approċċ u spjegat lill-GTĊ li l-għan tal-kwestjonarju mibgħut lill-GTĊ kien biex il-Kummissjoni tikseb informazzjoni dwar is-ssussidjar tal-industrija li tipproduċi azzar miksi b’materjal organiku fiċ-Ċina u sabiex jiġi stabbilit kemm huma ssussidjati l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni. Il-Kummissjoni infurmat lill-GTĊ li hija meħtieġa informazzjoni usa’ dwar il-livell tas-sussidju sabiex jiġi indirizzat kwalunkwe nuqqas ta’ kooperazzjoni sinifikanti minn esportaturi li allegatement irċevew benefiċċji minn skemi partikolari ta’ sussidju mhux użati mill-kumpanniji inklużi fil-kampjun jew li kkooperaw u t-talbiet li jista’ jkun hemm għal eżami individwali mill-produtturi esportaturi li kkooperaw. Madankollu, il-GTĊ ma bidilx l-approċċ tiegħu u ma pprovdiex informazzjoni dwar il-biċċa l-kbira mill-iskemi l-oħra ta’ sussidju allegati fir-rikors, iżda mhux użati mill-kumpanniji fil-kampjun.
(36)
Qabel iż-żjara ta’ verifika fuq il-post, il-GTĊ talab lill-Kummissjoni biex tipprovdi aktar informazzjoni bil-miktub, b’mod partikolari lista tal-mistoqsijiet kollha li kienet biħsiebha tistaqsi matul iż-żjara ta’ verifika flimkien ma’ lista tad-dipartimenti tal-Gvern li kienu mistennija li jipparteċipaw fiż-żjara tal-post. Fin-nuqqas ta’ dan, ġie argumentat li l-GTĊ "tħalla mingħajr tweġiba dwar x’kellu jiġi ppreparat jew x’seta’ jkun mistenni matul il-verifika" u li l-ittra ta’ qabel il-verifika "ċertament li ma tipprovdi l-ebda indikazzjoni ta’ dak li beħsiebha tivverifika l-Kummissjoni…".
(37)
Il-Kummissjoni ma setgħetx tilqa’ t-talba tal-GTĊ. F’dan ir-rigward huwa nnotat li l-Kummissjoni ssodisfat il-kundizzjonijiet kollha rilevanti tal-Artikolu 26 tar-Regolament bażiku. Intbagħtet ittra dettaljata ta’ qabel il-verifika lill-GTĊ biex tikkonferma l-aġenda (il-jiem u l-gruppi ta’ skemi li għandhom jiġu diskussi f’kull jum tal-verifika) u biex titlob il-preżenza tal-awtoritajiet responsabbli għall-iskemi rilevanti u tal-uffiċjali involuti fil-preparazzjoni tas-sottomissjonijiet tal-GTĊ. Il-Kummissjoni spjegat ukoll qabel iż-żjara ta’ verifika fil-post li l-GTĊ biss seta’ jidentifika l-awtoritajiet responsabbli għall-iskemi li kien qed jiġu investigati kif ukoll dawk l-uffiċjali li kienu qegħdin fl-aħjar pożizzjoni biex jipparteċipaw fil-verifika u jwieġbu l-mistoqsijiet. Rigward il-lista ta’ mistoqsijiet speċifiċi, il-Kummissjoni spjegat li tali lista mhijiex mitluba mil-leġislazzjoni tal-UE (u lanqas mir-rekwiżiti tad-WTO) u li l-għan ta’ din l-investigazzjoni kien li tiġi verifikata t-tweġiba tal-GTĊ għall-kwestjonarju u s-sottomissjonijiet supplimentari rilevanti; għalhekk il-verifika se ssegwi l-istruttura ta’ dawn id-dokumenti. Il-Kummissjoni tfittex li tikseb u tiċċara aktar informazzjoni meħtieġa għall-proċediment li għaddej, iżda l-mistoqsijiet preċiżi f’dan il-kuntest ikunu jiddependu mit-tweġibiet tal-GTĊ għall-verifika inizjali tat-tweġibiet tiegħu. Kien spjegat ukoll b’mod ċar lill-GTĊ qabel iż-żjara ta’ verifika fuq il-post li jekk ma tingħatax l-informazzjoni neċessarja jew l-awtorità ta’ investigazzjoni ma tiġix megħjuna fil-verifika tal-informazzjoni u d-data meqjusa neċessarja għall-iskop tal-proċediment, dan jista’ jkun ta’ tfixkil serju għall-proċess tal-investigazzjoni. Il-GTĊ ġie mfakkar ukoll bil-konsegwenzi tad-dispożizzjoni tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(38)
Matul iż-żjara tal-verifika fuq il-post tal-Ministeru tal-Kummerċ Ċiniż f’Beijing, il-Kummissjoni għamlet ħilitha biex tivverifika l-informazzjoni provduta abbażi tad-dokumenti ta’ sostenn li kienu użati għall-preparazzjoni tat-tweġibiet tal-GTĊ, f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikoli 11 u 26 tar-Regolament bażiku. B’dan il-mod, il-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni preliminari li n-nuqqas ta’ informazzjoni u dokumenti ta’ sostenn disponibbli ma ppermettiex verifika xierqa tat-tweġiba għall-kwestjonarju. Barra minn hekk, ċerta informazzjoni ma kinitx ipprezentata minkejja li ntalbet b’mod speċifiku u ċerti mistoqsijiet sempliċiment ma tweġbux. Minħabba f’hekk, il-GTĊ ġie infurmat bil-konsegwenzi tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni skont l-Artikolu 28(1) u (6) tar-Regolament bażiku.
(39)
Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni kienet qiegħda timponi piż mhux raġonevoli fuq il-GTĊ u kienet talbet informazzjoni irrelevanti u mhux meħtieġa fil-kwestjonarju u fl-ittra ta’ defiċjenza sussegwenti.
(40)
Fir-rigward tal-informazzjoni mitluba, huwa nnotat li l-Kummissjoni talbet biss informazzjoni dwar l-allegazzjonijiet fir-rikors, li kienet meqjusa bħala neċessarja biex tasal għal sejba rappreżentattiva u baqgħet konsistenti fit-talbiet tagħha billi talbet l-istess data u informazzjoni matul il-proċess tal-investigazzjoni u talbet lill-GTĊ biex jispjega l-informazzjoni ppreżentata u l-implikazzjoni tagħha għall-iskemi investigati. Fi kliem ieħor, il-Kummissjoni talbet biss informazzjoni li kienet neċessarja biex tiġi evalwata l-eżistenza u l-livell tas-sussidju disponibbli għall-prodott ikkonċernat skont l-iskemi l-oħra ta’ sussidju implikati fir-rikors. Informazzjoni bħal din kienet tippermetti determinazzjoni xierqa tal-ammont ta’ sussidju mogħti skont l-iskemi ta’ sussidju l-oħrajn li qed jiġu investigati u li huma disponibbli għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx. Billi la r-rappreżentanti tar-RPĊ u lanqas il-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, ma pprovdew l-informazzjoni neċessarja biex jiġi ddeterminat jekk l-iskemi l-oħra ta’ sussidju kinux disponibbli għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, abbażi tal-fatti disponibbli, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-iskemi ta’ sussidju l-oħrajn imsemmija kienu tabilħaqq disponibbli għall-produtturi esportaturi l-oħrajn li ma kkooperawx, u mbagħad ikkalkolat l-ammonti ta’ benefiċċju mogħtija permezz ta’ dawn l-iskemi, abbażi tal-aħjar fatti disponibbli.
3.2. EŻAMI INDIVIDWALI (‘EI’)
(41)
Kienu ppreżentati talbiet għall-EI minn żewġ produtturi esportaturi li kkooperaw skont l-Artikolu 27(3) tar-Regolament bażiku, jiġifieri Union Steel China (Union Steel) u Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. Ma kienx possibbli li jingħataw dawn l-EI liż-żewġ kumpanniji billi, minħabba l-għadd kbir ta’ skemi ta’ sussidju allegati u t-tul ta’ żmien li tieħu investigazzjoni kontra s-sussidji, dan kien ikun ta’ piż eċċessiv u seta’ jimpedixxi t-tlestija tal-investigazzjoni fil-ħin.
(42)
Madankollu, Union Steel kienet diġà ġiet eżaminata individwalment fl-investigazzjoni antidumping parallela u konsegwentement ġie kkalkolat marġini individwali tad-dannu għal din il-kumpannija.
(43)
Barra minn hekk, billi l-GTĊ ta tweġiba biss rigward l-iskemi użati mill-produtturi esportaturi fil-kampjun kif spjegat fil-premessa (34) aktar ’il fuq, kien prattikament impossibbli li jiġu analizzati xi wħud mill-iskemi ta’ sussidju possibbilment użati minn Union Steel. Konsegwentement, abbażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, ir-rata medja ta’ sussidju applikabbli għal kumpanniji oħra li kkooperaw kienet attribwita lil din il-kumpannija.
3.3. SKEMI SPEĊIFIĊI
(44)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni inkluża fir-rikors, il-Kummissjoni fittxet informazzjoni relatata mal-iskemi li ġejjin, li allegatement kienu jinvolvu l-għoti ta’ sussidji mill-awtorità Governattiva:
(I)
L-Għoti tal-Oġġetti u s-Servizzi tal-Gvern għal Ħlas mhux Adegwat ("LYAR")
-
L-għoti ta’ inputs b’rimunerazzjoni mhix adegwata: Azzar irrumblat bis-sħana u azzar irrumblat bil-kesħa
-
Għoti ta’ drittijiet tal-użu tal-art għal rimunerazzjoni mhix adegwata
-
Programm li jikkonsisti mill-forniment tal-ilma għal rimunerazzjoni mhix adegwata
-
Programm li jikkonsisti mill-forniment tal-elettriku għal rimunerazzjoni mhix adegwata
-
Programm li jikkonsisti fl-għoti tal-elettriku u l-ilma bi ħlas mhux adegwat fil-Provinċja ta’ Jiangsu
-
L-għoti ta’ diversi inputs għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(II)
Self u rati ta’ mgħax preferenzjali lill-industrija tal-OCS
(III)
Programmi ta’ ekwità
-
Skambji ta’ dejn għal ekwità
-
Infużjonijiet ta’ ekwità
-
Dividendi mhux imħallsa
(IV)
Taxxa fuq l-introjtu u taxxi diretti oħra
-
Politiki tat-taxxa għat-tnaqqis tal-ispejjeż fuq ir-riċerka u l-iżvilupp
-
Konċessjonijiet tat-taxxa għar-reġjuni Ċentrali u tal-Punent
-
Kreditu ta’ taxxa fuq l-introjtu għax-xiri ta’ tagħmir tal-produzzjoni mmanifatturat domestikament
-
Politiki tat-taxxa preferenzjali għal kumpanniji mħeġġa biex joperaw bħala intrapriżi ta’ teknoloġija avvanzata u ġdida
-
Konċessjonijiet ta’ taxxa fuq l-introjtu għall-intrapriżi involuti fl-użu ta’ riżorsi komprensivi (“materja prima speċjali”)
-
Kreditu tat-taxxa fir-rigward tax-xiri ta’ tagħmir speċjali
-
Politika ta’ taxxa preferenzjali fuq l-introjtu għall-intrapriżi fir-reġjun tal-Grigal
-
Eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu għal investiment fir-rinnovazzjoni teknoloġika domestika
-
Diversi skontijiet lokali fuq it-taxxa (Provinċja ta’ Shandong, Belt ta’ Chongqing, ir-Reġjun Guangxi ta’ Zhuang, Privileġġi tat-taxxa biex jiġu żviluppati r-reġjuni ċentrali u tal-Punent)
-
Eżenzjoni fuq id-dividendi bejn l-intrapriżi residenti kkwalifikati
-
Eżenzjonijiet mit-taxxa skont il-programm tnejn b’xejn, tlieta nofs għall-FIEs produttivi
-
Eżenzjoni mit-taxxa lokali fuq l-introjtu u programmi ta’ tnaqqis għall-FIEs produttivi
-
Kreditu tat-taxxa fuq l-introjtu għal FIEs li jixtru tagħmir prodott domestikament
-
Sussidji ta’ taxxa fuq l-introjtu għall-FIEs abbażi tal-post ġeografiku
(V)
Programmi ta’ Taxxa Indiretta u Tariffi ta’ Importazzjoni
-
Eżenzjonijiet mit-tariffi fuq l-importazzjoni u l-VAT għall-FIEs u ċerti intrapriżi domestiċi li jużaw tagħmir impurtat f’industriji mħeġġa
-
Rifużjonijiet tal-VAT lill-FIEs li jixtru tagħmir prodott domestikament
-
Tnaqqis tal-VAT fuq assi fissi fir-reġjun Ċentrali
-
Privileġġi oħra tat-taxxa ta’ Ma’anshan
(VI)
Programmi ta’ għotjiet
-
Il-programm China World Top Brand
-
Il-programm Famous Brands
-
Il-Fond Statali għal proġetti teknoloġiċi ewlenin
-
Programmi għar-rifużjoni tat-tariffi legali antidumping
(VII)
Ix-xiri ta’ oġġetti mill-Gvern għal rimunerazzjoni ogħla minn dik adegwata
(VIII)
Programmi reġjonali oħrajn
-
Sussidji pprovduti fiż-Żona Ġdida ta’ Tianjin Binhai u fiż-Żona ta’ Żvilupp Teknoloġiku u Ekonomiku ta’ Tianjin
-
Programmi relatati mar-Reġjun tal-Grigal
-
Għotjiet mill-Programm tax-xjenza u t-teknoloġija tal-Provinċja ta’ Jiangsu
-
Għotjiet mill-Programm tax-Xjenza u t-Teknoloġija tal-Provinċja ta’ Hebei
(IX)
Sussidji ad hoc imsemmija fir-rikors
3.3.1. L-GĦOTI TAL-OĠĠETTI U S-SERVIZZI TAL-GVERN GĦAL ĦLAS MHUX ADEGWAT ("LYAR")
3.3.1.1. Il-forniment ta’ azzar irrumblat bis-sħana u azzar irrumblat bil-kesħa (HRS u CRS) għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(45)
L-allegazzjoni fir-rikors kienet li l-GTĊ jikkontrolla ċerti industriji u prodotti upstream sabiex jipprovdi inputs bi prezzijiet favorevoli lill-produtturi tal-OCS. Fuq din il-bażi l-produtturi tal-OCS jirċievu sussidji kumpensatorji permezz tax-xiri mingħand intrapriżi tal-istat (SOEs) tal-HRS u s-CRS prodotti mill-gvern bi prezz aktar baxx mill-prezz tas-suq u għalhekk għal rimunerazzjoni mhux adegwata għall-SOEs.
Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(46)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni dettaljata mingħand il-GTĊ dwar l-SOEs li jipprovdu l-HRS u s-CRS lill-produtturi esportaturi Ċiniżi tal-OCS sabiex tivverifika l-allegazzjonijiet fir-rikors u sabiex tistabbilixxi jekk dawn l-SOEs humiex korpi pubbliċi. B’mod partikolari, il-Kummissjoni ħolqot l-Appendiċi B mal-kwestjonarju għall-GTĊ maħsub għall-SOEs u stiednet lill-GTĊ sabiex jipprovdi l-informazzjoni mitluba fih. Fl-ittra ta’ defiċjenza l-Kummissjoni reġgħet talbet lill-GTĊ sabiex jipprovdi l-informazzjoni mitluba fl-Appendiċi B u ħeġġet lill-GTĊ sabiex jikkoordina t-tweġibiet mal-SOEs ikkonċernati.
(47)
Madankollu, il-GTĊ ma pprovda tweġiba għall-ebda waħda mill-mistoqsijiet fl-Appendiċi B u naqas ukoll milli jipprovdi l-informazzjoni rilevanti mitluba fil-kwestjonarju prinċipali (eż. dwar is-sjieda u l-kontroll tal-SOEs min-naħa tal-gvern fis-settur tal-azzar u l-involviment tiegħu fir-riorganizzazzjoni tal-industrija tal-azzar Ċiniża). Minflok ma pprovda l-informazzjoni mitluba, fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, il-GTĊ sostna li r-rikorrenti naqsu milli juru li l-produtturi tal-HRS u tal-CRS huma korpi pubbliċi.
(48)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni kellha teżamina l-aħjar informazzjoni l-oħra disponibbli. Il-Kummissjoni infurmat lill-GTĊ dwar din l-azzjoni. Fil-valutazzjoni tagħha dwar jekk l-SOEs li jipprovdu l-HRS u s-CRS lill-produtturi esportaturi Ċiniżi tal-OCS humiex korpi pubbliċi, il-Kummissjoni qieset l-informazzjoni limitata pprovduta mill-GTĊ, l-informazzjoni fir-rikors, l-informazzjoni fattwali pubblikament disponibbli minn proċedimenti simili mwettqa minn awtoritajiet oħra ta’ investigazzjoni, kif ukoll informazzjoni oħra pubblikament disponibbli, u bbażat is-sejbiet tagħha fuq it-totalità tal-informazzjoni fil-fajl.
(a) L-SOEs li jipprovdu lill-produtturi tal-OCS azzar irrumblat bis-sħana u azzar irrumblat bil-kesħa huma korpi pubbliċi
Kummenti preliminari
(49)
Ir-rikorrent sostna li l-SOEs fiċ-Ċina huma korpi pubbliċi fis-sens tal-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku, li jipprovdu oġġetti (HRS u CRS) lill-produtturi tal-OCS bi prezzijiet aktar baxxi mill-prezzijiet tas-suq u b’hekk jagħtuhom benefiċċju.
(50)
Il-Korp tal-Appell (AB) tad-WTO, fir-rapport tiegħu fl-Istati Uniti - Dazji AntiDumping u Kumpensatorji Definittivi fuq Ċerti Prodotti miċ-Ċina (5) (ir-rapport tal-AB) iddefinixxa korp pubbliku bħala entità li "tippossjedi, teżerċita jew tingħata awtorità tal-gvern" (6). L-AB ikkunsidra wkoll li anki l-korpi pubbliċi huma kkaratterizzati mit-"twettiq ta’ funzjonijiet tal-gvern" (7) li "normalment jitqiesu bħala parti mill-prattika tal-gvern fl-ordni legali tal-Membru rilevanti" (8).
(51)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet tal-AB tad-WTO, hemm żewġ kwistjonijiet għall-analiżi, jiġifieri (a) jekk l-SOEs inkwistjoni jwettqux funzjonijiet li normalment jitqiesu bħala parti mill-prattika tal-gvern fiċ-Ċina u (b) jekk dan huwa minnu, eżerċitawx l-awtorità governattiva meta għamlu dan?
It-twettiq ta’ funzjonijiet tal-gvern
(52)
Fil-kuntest tal-GTĊ, hemm biżżejjed evidenza biex turi li l-gvern huwa involut bis-sħiħ fil-ġestjoni tal-ekonomija. Ir-rwol primarju tal-Gvern Ċiniż fl-ekonomija huwa ggarantit mill-Kostituzzjoni tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina. L-Artikolu 7 tal-Kostituzzjoni jgħid: "L-ekonomija tal-istat hija s-settur tal-ekonomija soċjalista li huwa proprjetà tal-poplu kollu; huwa l-forza ewlenija fl-ekonomija nazzjonali. L-istat jassigura l-konsolidazzjoni u t-tkabbir tal-ekonomija tal-istat." Bl-istess mod l-Artikolu 15 tal-Kostituzzjoni jaqra: "L-istat jipprattika l-ippjanar ekonomiku fuq il-bażi tas-sjieda pubblika soċjalista." Anki l-Kostituzzjoni tal-Partit Komunista taċ-Ċina tippreskrivi r-rwol primarju tas-sjieda pubblika, eż. il-preambolu tal-Kostituzzjoni tal-PKĊ jgħid: "il-Partit irid isostni u jtejjeb is-sistema ekonomika bażika, bis-sjieda pubblika jkollha rwol dominanti…" Anki d-diversi pjanijiet għal ħames snin ippromulgati mill-Kummissjoni tal-Iżvilupp u r-Riforma Nazzjonali (NDRC) u adottati mill-ogħla awtorità legali taċ-Ċina, jiġifieri l-Kunsill tal-Istat, jindikaw ħakma b’saħħitha ħafna tal-Gvern Ċiniż fuq l-ekonomija.
(53)
Fir-rigward tas-settur tal-azzar, l-informazzjoni fil-fajl tissuġġerixxi li l-SOEs li jipproduċu l-HRS u l-CRS fiċ-Ċina, ħafna drabi jwettqu l-funzjonijiet governattivi deskritti, fost l-oħrajn, fil-pjanijiet settorjali għall-industrija tal-ħadid u l-azzar. Dawn il-pjanijiet jikkonfermaw li l-GTĊ għażel li jkun involut mill-qrib fil-ġestjoni u l-iżvilupp tal-industrija tal-azzar fiċ-Ċina u l-implimentazzjoni tagħhom mill-SOEs għalhekk tista’ titqies li taqa’ taħt l-intestatura tal-prattiki governattivi. Il-pjanijiet jipprovdu miri u għanijiet għall-operaturi kollha fl-industrija tal-ħadid u l-azzar u jidderieġu lis-settur tal-istat sabiex jipproduċi riżultati speċifiċi. Il-GTĊ qiegħed juża l-SOEs tal-ħadid u l-azzar bħala fergħa estiża tal-istat sabiex jilħaq l-għanijiet u l-miri stabbiliti fil-pjanijiet.
(54)
L-Ordni Nru 35 tal-NDRC - Politiki għall-Iżvilupp tal-Industrija tal-Ħadid u l-Azzar, fost l-oħrajn, tippreżenta politika sabiex jitnaqqas in-numru ta’ intrapriżi ta’ tidwib tal-ħadid u l-azzar u tistabbilixxi miri dwar ir-riżultati għal dawk il-gruppi ta’ intrapriżi tal-azzar li qegħdin fl-ewwel 10 postijiet fis-suq domestiku (l-Artikolu 3), għall-kapaċità ta’ produzzjoni tipprojbixxi l-istabbiliment ta’ intrapriżi ġodda tal-ħadid u l-azzar (l-Artikolu 10), tippreskrivi l-kundizzjonijiet għall-aċċess fl-industrija tal-ħadid u l-azzar fuq il-livell tat-tagħmir u tippreskrivi wkoll l-indiċijiet tekniċi u ekonomiċi li għandhom isegwu l-intrapriżi tal-azzar u l-ħadid (l-Artikolu 12), tistabbilixxi regoli għall-bidliet fl-istruttura organizzattiva tal-intrapriżi tal-azzar (l-Artikolu 20), timmaniġġja l-investimenti (l-Artikoli 22, 23), tikkundizzjona l-aċċess għall-fondi finanzjarji (l-Artikoli 25,26), tagħti lill-istat id-dritt li jintervjeni fix-xiri tal-materja prima (l-Artikolu 30).
(55)
It-12-il Pjan ta’ Żvilupp għal Ħames Snin għall-Industrija tal-Azzar jiġbor fil-qosor il-kisba tal-għanijiet stabbiliti fil-pjan preċedenti, ikopri l-istrateġija għall-iżvilupp u jistabbilixxi miri għall-industrija kollha tal-azzar. Bl-istess mod bħall-Ordni Nru 35 huwa jistabbilixxi miri speċifiċi ħafna dwar il-livell ta’ raggruppament industrijali (it-Taqsima III.(III).6), jinkoraġġixxi ċerti proġetti u jiskoraġġixxi oħrajn (it-Taqsima IV(IV)) u jiddiskrimina favur l-industrija tal-ħadid u l-azzar fi provinċji differenti (it-Taqsima IV(V), jipprevedi l-appoġġ ta’ industriji tal-azzar fuq skala kbira u jagħti rwol ewlieni lill-akbar produtturi statali Ċiniżi tal-azzar bħal Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel eċċ (9). Il-pjan jipprevedi wkoll it-tisħiħ tar-regolamentazzjoni u l-immaniġġjar tal-operat tal-produzzjoni tal-intrapriżi tal-azzar eżistenti (it-Taqsima V(IV)).
(56)
Il-Liġi tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina dwar l-Assi Statali tal-Intrapriżi tobbliga wkoll lill-SOEs (jew intrapriżi b’investiment mill-Istat (SIEs) kif jissejħu f’din il-liġi) sabiex jikkonformaw mal-politiki industrijali nazzjonali (10). Bl-istess mod il-Miżuri Provviżorji għas-superviżjoni u l-Amministrazzjoni tal-Investimenti mill-Intrapriżi Ċentrali jobbligaw lill-SOEs (SIEs) sabiex isegwu l-pjanijiet ta’ żvilupp u l-politiki industrijali tal-istat (11). Skont il-Miżuri għall-Amministrazzjoni tal-Istrateġiji għall-Iżvilupp u l-Pjanijiet tal-Intrapriżi Ċentrali, l-SIEs kollha għandhom jifformulaw pjan ta’ żvilupp u strateġija li l-Kummissjoni għas-Superviżjoni u l-Amministrazzjoni tal-Assi Statali tal-Kunsill tal-Istat (SASAC) trid teżamina u tapprova. Meta tkun qiegħda twettaq tali eżami u qabel l-approvazzjoni, is-SASAC trid fost l-oħrajn tikkunsidra jekk dan il-pjan jikkonformax jew le mal-ippjanar tal-iżvilupp u l-politiki industrijali nazzjonali u jekk jikkonformax jew le mal-aġġustament strateġiku tat-tqassim u l-istruttura tal-ekonomija tal-Istat (12).
(57)
L-eżempji konkreti tal-implimentazzjoni tal-miżuri deskritti fil-pjanijiet bħar-rilokazzjoni tal-Capital Steel Corporation (13) jew diversi amalgamazzjonijiet ta’ intrapriżi tal-azzar (14) juru li l-pjanijiet mhumiex biss dokumenti indikattivi li jservu bħala linji gwida iżda jwasslu għal azzjonijiet konkreti mill-intrapriżi statali tal-azzar ikkoordinati mill-gvern (irrappreżentat mill-NDRC u l-Kunsill tal-Istat).
(58)
L-azzjonijiet speċifiċi kollha deskritti fil-premessi ta’ hawn fuq iridu jiġu segwiti u mwettqa mill-intrapriżi koperti mill-pjanijiet. Huwa konkluż li permezz ta’ dan l-involviment dirett tal-gvern fl-imġiba kummerċjali tal-intrapriżi tal-azzar, l-intrapriżi statali tal-azzar jaġixxu bħala fergħa tal-gvern fit-twettiq ta’ funzjonijiet governattivi li suċċessivament iwasslu għall-kisba tal-għanijiet u l-miri stabbiliti fil-pjanijiet.
Kontroll tal-SOEs mill-Gvern
(59)
Wara li ġie stabbilit li l-SOEs qed iwettqu funzjonijiet tal-gvern, tibqa’ l-mistoqsija jekk jeżerċitawx awtorità governattiva meta jagħmlu dan. F’dan ir-rigward, mistoqsija prinċipali hija jekk dawn jiġux ikkontrollati b’mod li jagħmel sens mill-gvern (15). Jekk dan huwa l-każ, huwa raġonevoli li jiġi determinat, fid-dawl tal-evidenza rilevanti l-oħra kollha ta’ hawn fuq, li l-SOEs jaġixxu bħala fergħa tal-gvern u effettivament jimplimentaw il-politika stabbilita fil-pjanijiet ta’ hawn fuq.
(60)
Il-kontroll governattiv deskritt hawn isfel jindika li l-SOEs jippossjedu, jeżerċitaw jew huma vestiti b’awtorità tal-gvern. Il-kontroll jista’ jiġi eżerċitat, fost l-oħrajn, permezz ta’ sjieda tal-gvern, regolamentazzjoni amministrattiva u l-involviment tas-SASAC, il-bordijiet tad-diretturi u l-pjanijiet tal-gvern.
Sjieda tal-gvern
(61)
Kif diġà ssemma fit-Taqsima ta’ hawn fuq dwar in-nuqqas ta’ kooperazzjoni (il-premessi minn (46) sa (48), il-GTĊ ma pprovdiex l-informazzjoni mitluba dwar l-istruttura tas-sjieda tal-produtturi tal-HRS u tas-CRS fiċ-Ċina. Mat-tweġiba għall-kwestjonarju, il-GTĊ issottometta lista ta’ 54 kumpannija li fihom il-GTĊ huwa l-akbar azzjonist, iżda matul iż-żjara ta’ verifika huwa sostna li l-lista mhijiex korretta u tinkludi wkoll kumpanniji privati. Il-GTĊ ma kkoreġiex il-lista u lanqas speċifika liema mill-kumpanniji huma privati u liema huma proprjetà tal-GTĊ. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni, il-Kummissjoni kellha teżamina evidenza oħra fil-fajl u informazzjoni pubblikament disponibbli.
(62)
Ir-rikorrent ipprovda evidenza li l-produtturi prinċipali tal-HRS u tas-CRS huma tal-istat u ssottometta informazzjoni dettaljata f’dan ir-rigward fl-Anness 10 tar-rikors (16). Barra minn hekk, informazzjoni oħra pubblikament (17) disponibbli tikkonferma li l-GTĊ għandu sehem ta’ sjieda f’bosta mill-produtturi tal-HRS u s-CRS.
(63)
B’kunsiderazzjoni tal-informazzjoni kollha fil-fajl, huwa raġonevoli li jiġi konkluż li l-GTĊ għandu sehem ta’ sjieda sinifikanti f’ħafna mill-produtturi Ċiniżi tal-HRS u s-CRS.
Ir-regolamentazzjoni amministrattiva u l-involviment tas-SASAC
(64)
Is-SASAC twettaq ir-responsabbiltajiet tal-Istat bħala investitur u timmaniġġja l-assi tal-istat taħt is-superviżjoni tagħha. Huwa nnotat li għalkemm il-GTĊ fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju u fis-sottomissjonijiet sussegwenti sostna li s-SASAC mhijiex involuta fl-operazzjonijiet kummerċjali tal-SOEs u appoġġa din l-affermazzjoni b’referenza għall-Artikolu 7 tal-Miżuri Interim għas-Superviżjoni u l-Amministrazzjoni tal-Assi Statali tal-Intrapriżi (18), artikoli oħra tal-istess liġi kif ukoll evidenza oħra fil-fajl (19) jissuġġerixxu mod ieħor.
(65)
It-tweġiba tal-GTĊ għall-kwestjonarju kontra s-sussidju turi li s-SASAC, awtorizzata mill-Kunsill tal-Istat, taħtar u tneħħi l-ogħla uffiċjali eżekuttivi tal-intrapriżi sorveljati, u tevalwa l-prestazzjonijiet tagħhom permezz ta’ proċeduri legali. Hija wkoll responsabbli biex tħeġġeġ lill-intrapriżi sorveljati jwettqu l-prinċipji u l-politiki ta’ gwida, għandha r-responsabbiltà għall-ġestjoni fundamentali tal-assi statali tal-intrapriżi u tidderieġi u tissorvelja l-ħidma ta’ ġestjoni tal-assi lokali tal-istat skont il-liġi.
(66)
Is-SASAC hija responsabbli wkoll għall-ħlas u l-valutazzjoni tal-maniġers tal-SOEs; barra minn hekk, hija tagħżel u tiddeċiedi dwar il-premjijiet u s-sanzjonijiet għall-maniġers tal-SOEs (20). L-evidenza kollha tissuġġerixxi li l-karrieri tal-maniġers tal-SOE jiddependu fuq is-SASAC. Dawn iċ-ċirkostanzi juru li, huwa ċar li s-SASAC għandha awtorità Governattiva.
Il-bord tad-diretturi
(67)
Il-kompożizzjoni tal-Bordijiet tal-SOEs turi wkoll il-livell għoli ta’ kontroll tal-SOEs min-naħa tal-GTĊ. L-evidenza fil-fajl (21) turi li ħafna mill-membri tal-bordijiet tad-diretturi u tal-bordijiet tal-kontrolluri għandhom jew kellhom fl-imgħoddi funzjonijiet tal-gvern u/jew tal-partit u li l-għażla tagħhom hija influwenzata b’mod qawwi minn awtoritajiet governattivi bħas-SASAC jew il-Partit Komunista taċ-Ċina (CCP).
Il-pjanijiet tal-gvern
(68)
Il-politiki, l-interessi u l-għanijiet tal-GTĊ fir-rigward tal-industrija tal-azzar huma stabbiliti f’diversi pjanijiet governattivi fuq livell ċentrali u kif ukoll sottoċentrali. L-SOEs huma mħeġġa jsegwu dawn il-politiki (il-kumpanniji li ma jikkonformawx jiġu saħansitra soġġetti għal sanzjonijiet) u mill-azzjonijiet riċenti ta’ xi wħud mill-SOEs prinċipali tal-azzar fiċ-Ċina huwa evidenti li dawn il-politiki jiġu mħarsa u li l-SOEs tal-azzar qed jaħdmu biex jilħqu l-miri u l-għanijiet stabbiliti fil-pjanijiet.
(69)
Skont it-12-il Pjan ta’ Żvilupp fuq Ħames Snin għall-Industrija tal-Ħadid u l-Azzar, huma biss l-"intrapriżi li jikkonformaw mal-politiki tan-nazzjon għall-industrija tal-ħadid u l-azzar u mal-Istandards u l-Kundizzjonijiet għall-Produzzjoni u l-Operat tal-industrija tal-ħadid u l-azzar li għandhom rwol primarju fl-amalgamazzjoni u r-riorganizzazzjoni" (22).
(70)
Numru ta’ pjanijiet fuq livell provinċjali u lokali jsemmu wkoll SOEs speċifiċi u jistabbilixxu għanijiet u miri għalihom. Ir-rikorrent ipprovda siltiet minn dawn il-pjanijiet (23). Dawn il-pjanijiet kollha kienu mitluba mingħand il-GTĊ fil-kwestjonarju u fl-ittra ta’ defiċjenza għall-iskop ta’ verifika u kjarifika, iżda l-GTĊ ddeċieda li ma jipprovdihomx. Madankollu huwa nnotat li l-GTĊ ma kkontestax il-preċiżjoni ta’ dawn il-kwotazzjonijiet matul il-proċediment. Barra minn hekk, il-kumpanniji msemmija fil-pjanijiet provinċjali u lokali jammettu li kkooperaw mal-awtoritajiet u jiddeskrivu kif jaġixxu jew kif aġixxew fil-passat f’konformità mal-pjanijiet (24).
(71)
Għalkemm il-GTĊ isostni li xi wħud mill-pjanijiet ta’ hawn fuq huma biss indikattivi, mhux vinkolanti u huma intiżi li jservu biss ta’ gwida, din l-allegazzjoni mhijiex appoġġata minn evidenza oħra fil-fajl. Għall-kuntrarju, bosta liġijiet u regolamenti li ċertament li huma vinkolanti (25) jagħmlu l-pjanijiet ta’ żvilupp u l-politiki industrijali tal-istat obbligatorji għall-SOEs.
Konklużjoni
(72)
Il-GTĊ jifformula l-għanijiet u l-miri għall-industrija tal-ħadid u l-azzar permezz tal-pjanijiet għal ħames snin u dokumenti uffiċjali rilevanti oħra u jilħaq dawn l-għanijiet permezz tal-funzjonijiet u l-attivitajiet deskritti fihom. Billi dawn il-pjanijiet u d-dokumenti huma fformulati minn dipartimenti tal-Gvern Ċiniż bħall-Kunsill Nazzjonali jew l-NDRC, il-funzjonijiet u l-attivitajiet li għalihom jirreferu għandhom jitqiesu bħala governattivi. Billi kif deskritt hawn fuq, l-SOEs tal-azzar huma obbligati li jsegwu l-pjanijiet u l-politiki, huma jaġixxi bħala fergħa tal-gvern u, billi l-gvern jeżerċita kontroll sinifikanti fuqhom, ikunu qegħdin jeżerċitaw awtorità tal-gvern.
(73)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dawk l-entitajiet li huma kkunsidrati bħala "korpi pubbliċi" ma ġiex iddefinit għalkollox. Fi kwalunkwe każ, kull SOE li fiha l-gvern huwa l-maġġoranza jew l-akbar azzjonist hija korp pubbliku. L-entitajiet li fihom il-gvern ma jkollu l-ebda parteċipazzjoni azzjonarja huma korpi privati. Fid-dawl ta’ dan, hawnhekk ma hemmx bżonn tinġibed linja ċara bejn il-korpi pubbliċi u dawk privati, billi fil-premessi minn (85) sa (98) aktar ’l isfel, jintwera li l-korpi privati kollha fis-settur tal-azzar huma fdati u diretti mill-Istat u għalhekk, għall-iskopijiet kollha rilevanti, iġibu ruħhom bl-istess mod bħall-korpi pubbliċi.
(b) Benefiċċju (korpi pubbliċi)
Kunsiderazzjonijiet ġenerali
(74)
Sabiex jiġi valutat jekk hemmx benefiċċju skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, huwa neċessarju li l-prezzijiet tal-HRS u tas-CRS imħallsa mill-produtturi esportaturi kkonċernati jiġu pparagunati mal-valur referenzjarju rilevanti. Ir-rapport tal-AB ikkonferma li f’każ fejn is-suq tal-pajjiż ta’ forniment ikun distort mir-rwol tal-gvern, kien permess l-użu ta’ valuri referenzjarji esterni. Huwa nnotat ukoll li "fejn il-gvern ikun il-fornitur predominanti, huwa probabbli li l-prezzijiet privati jkunu distorti, iżda xorta hija meħtieġa analiżi ta’ każ b’każ" (26). L-AB sostna wkoll li: "….m’aħniex nissuġġerixxu li hemm livell limitu li ’l fuq minnu l-fatt li l-gvern ikun il-fornitur predominanti fis-suq waħdu jsir biżżejjed biex tiġi stabbilita distorsjoni tas-suq, iżda evidentement, aktar ma jkun predominanti r-rwol tal-gvern fis-suq, aktar ikun probabbli li dan ir-rwol jirriżulta fid-distorsjoni tal-prezzijiet privati" (27). L-AB sostna wkoll li: "meta l-gvern ikun fornitur "sinifikanti", tkun meħtieġa evidenza dwar fatturi għajr is-sehem tas-suq tal-gvern, billi r-rwol biss tal-gvern bħala fornitur sinifikanti ma jistax jagħti prova ta’ distorsjoni tal-prezzijiet privati". Għalhekk, l-ewwel mistoqsija li għandha titwieġeb hija jekk is-sehem tal-gvern fil-produzzjoni tal-HRS u tas-CRS fiċ-Ċina huwiex predominanti jew sempliċement sinifikanti.
(75)
Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ informazzjoni dwar is-suq tal-HRS u tas-CRS fir-rigward tal-proporzjon ta’ produzzjoni tal-HRS u s-CRS prodotti mill-SOEs u l-kumpanniji privati iżda l-GTĊ ma ssottometta l-ebda informazzjoni rilevanti f’dan ir-rigward (28).
(76)
Il-Kummissjoni użat informazzjoni oħra disponibbli (29) dwar din il-kwistjoni li fuq il-bażi tagħha ġie stabbilit li mill-anqas 63 % tal-HRS fiċ-Ċina jiġi prodott minn SOEs tal-azzar. Huwa importanti li jiġi nutat li dan is-sehem ta’ 63 % tal-SOEs ġie stabbilit wara analiżi tassew konservattiva u jirrappreżenta ċ-ċifra minima assoluta. Il-fatt li ħafna mill-allegati fornituri privati rrappurtati mill-esportaturi jidher li qed ibiddlu l-kumpanniji (li setgħu xtraw mill-prodott mill-SOEs), in-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-GTĊ (ara l-premessi minn (46) sa (48) hawn fuq) u s-sejbiet ta’ awtoritajiet investigattivi oħrajn (ara n-nota f’qiegħ il-paġna 32) iwasslu għall-konklużjoni li s-sehem reali tal-SOEs fis-suq tal-HRS huwa ħafna ogħla. Barra minn hekk, l-involviment kbir tal-GTĊ f’dan is-settur tas-suq tal-HRS (ara l-premessi minn (85) sa (94) hawn taħt) jillimita l-manuvri tal-operaturi privati.
(77)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq ġie stabbilit li l-SOEs huma predominanti fis-suq tal-HRS fiċ-Ċina. Din il-predominanza tal-SOEs fis-suq tal-HRS hija tant konsiderevoli li l-produtturi privati ma għandhomx għażla ħlief li jallinjaw il-prezzijiet tagħhom mal-SOEs, kif muri hawn isfel.
(78)
Fir-rigward tas-CRS, is-sehem irrappurtat tal-SOEs mill-produtturi esportaturi Ċiniżi (18 %) kien aktar baxx milli fil-każ tal-HRS, madankollu dan kien ikkontradut minn informazzjoni oħra (ara l-premessa (79) hawn taħt). Fid-dawl tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-fatt li ħafna mill-fornituri allegatement privati rrappurtati mill-esportaturi jidher li qed ibiddlu l-kumpanniji (li setgħu xtraw il-prodott mill-SOEs) u l-limitazzjonijiet fuq l-attivitajiet kummerċjali tal-operaturi privati kkawżati mill-involviment qawwi tal-GTĊ f’dan is-settur (ara l-premessi minn (85) sa (94) hawn taħt), huwa konkluż (parzjalment abbażi tal-fatti disponibbli (ara l-premessa (79) hawn taħt) fis-sens tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku) li l-SOEs huma predominanti wkoll fis-suq tas-CRS fiċ-Ċina.
(79)
Din il-konklużjoni kienet ikkorroborata mir-Reġistru tal-Kapaċità Dinjija tal-Azzar, li jikkontradixxi s-sehem ta’ 18 % irrappurtat mill-esportaturi Ċiniżi u juri li aktar minn 70 % tal-kapaċità kollha tal-produzzjoni tas-CRS fiċ-Ċina hija tal-Istat (30).
(80)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni mingħand il-GTĊ dwar il-prezzijiet tal-HRS u tas-CRS minn kumpanniji tal-istat u privati mibjugħin fis-suq Ċiniż. Fit-tweġiba għall-kwestjonarju, il-GTĊ ma pprovdiex informazzjoni ta’ dan it-tip. L-investigazzjoni għand l-esportaturi tal-OCS stabbilixxiet li l-prezzijiet imħallsa mill-erba’ produtturi/gruppi esportaturi matul il-PI għall-HRS u s-CRS miksuba minn produtturi privati tal-HRS u s-CRS jew mill-kummerċjanti kienu konsistentement qrib ħafna tal-prezzijiet tal-SOEs (31). Għalhekk id-data osservata, flimkien mal-predominanza tal-SOEs f’dan is-settur, turi li l-prezz tal-fornituri privati effettivament jittraċċa l-prezzijiet imħallsa lill-SOEs. Barra minn hekk, fil-kuntratt ippreżentat minn wieħed mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun għall-forniment tal-HRS minn fornitur privat, hemm saħansitra kundizzjoni sabiex il-prezz jintrabat mal-prezz tal-fornitur tal-SOE.
(81)
Fuq il-bażi tal-informazzjoni kollha fil-fajl ġie stabbilit li l-prezzijiet tal-HRS u tas-CRS mibjugħa mill-SOEs fiċ-Ċina huma distorti, b’riżultat tal-predominanza qawwija tal-SOEs fis-suq tal-HRS u tas-CRS fiċ-Ċina. Il-prezzijiet tal-HRS u tas-CRS tal-fornituri privati huma allinjati mal-prezzijiet tal-SOEs. Fid-dawl ta’ dan huwa konkluż li ma hemmx prezzijiet tas-suq kredibbli fiċ-Ċina għall-HRS u s-CRS. Billi ma hemmx "termini u kundizzjonijiet prevalenti tas-suq" fis-suq tal-HRS u tas-CRS fiċ-Ċina, il-Kummissjoni kellha tfittex valur referenzjarju alternattiv skont l-Artikolu 6(d) tar-Regolament bażiku. Billi s-suq Ċiniż kollu huwa distort, mhuwiex meqjus prattiku li l-kostijiet u l-prezzijiet fiċ-Ċina jiġu aġġustati b’mod sinifikanti u l-prezzijiet tal-importazzjoni jidhru li huma distorti bl-istess mod mill-predominanza tal-SOEs. Għalhekk, skont l-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku, ġie mfittex valur referenzjarju estern.
(82)
L-aktar valur referenzjarju xieraq jidher li huwa valur referenzjarju maħdum fuq il-bażi tal-prezzijiet dinjija tas-suq tal-HRS u tas-CRS ippubblikati b’mod regolari f’diversi ġurnali speċjalizzati dwar l-azzar bħal Steel Business Briefing, MEPS u CRU.
(83)
It-tqabbil tal-prezzijiet tal-SOEs mal-valur referenzjarju barra mill-pajjiż (maħdum kif spjegat fil-premessa (103) aktar ’l isfel) wera li dawn il-prezzijiet kienu inqas sewwa mill-prezzijiet referenzjarji u konsegwentement irriżultaw f’benefiċċju għall-produtturi esportaturi Ċiniżi tal-OCS fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(c) Speċifiċità
(84)
Dan il-programm ta’ sussidju huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament bażiku minħabba li l-HRS u s-CRS jintużaw biss minn numru limitat ta’ industriji u intrapriżi fiċ-Ċina fil-produzzjoni tagħhom.
(d) Inkarigu u direzzjoni tal-fornituri privati
(85)
Il-kwistjoni li jmiss li trid tiġi indirizzata hija jekk il-produtturi privati tal-HRS u s-CRS, li mhumiex korpi pubbliċi, humiex xorta waħda inkarigati jew mogħtija struzzjonijiet mill-GTĊ sabiex jipprovdu l-HRS u s-CRS lill-produtturi tal-OCS, fis-sens tal-Artikolu 3.1(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
Il-politika tal-Gvern
(86)
Fil-bidu, diġà ġie stabbilit li l-GTĊ għandu politika li jipprovdi l-HRS u s-CRS lis-settur tal-OCS, minħabba li l-korpi pubbliċi, li huma parti mill-gvern, huma involuti f’tali forniment u għandhom post predominanti fis-suq, li jippermettilhom li joffru prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq. U fi kwalunkwe każ, minkejja l-karatterizzazzjoni ta’ dawk il-korpi bħala “pubbliċi” jew le, l-istess evidenza turi l-eżistenza ta’ politika tal-gvern li tinterferixxi sostanzjalment f’dan is-settur. Issa jrid jiġi stabbilit jekk dik il-politika testendix għall-fornituri privati.
Estensjoni tal-politika għall-fornituri privati tal-HRS u s-CRS
Pjanijiet tal-gvern li jipprovdu gwida u inkoraġġiment
(87)
F’numru ta’ pjanijiet u dokumenti ta’ politika tal-gvern hemm indikazzjonijiet li l-produtturi tal-azzar fiċ-Ċina (kemm SOEs kif ukoll privati) huma mħeġġa u appoġġati mill-GTĊ. Ċerti taqsimiet ta’ dawn id-dokumenti jissuġġerixxu li hemm rabta diretta bejn il-gvern u l-imġiba tal-kumpanniji privati tal-azzar u f’numru ta’ okkażjonijiet jista’ jiġi osservat li din il-"gwida" rriżultat f’azzjoni mill-industrija tal-azzar kif rakkomandat fil-pjanijiet.
(88)
Pereżempju, l-Ordni tal-NDRC Nru 35- Politiki għall-iżvilupp tal-Industrija tal-Ħadid u l-Azzar tinkoraġġixxi lill-kumpanniji tal-azzar sabiex jaġixxu b’ċertu mod (32), tistabbilixxi kundizzjonijiet għall-investimenti u tagħmel l-investimenti soġġetti għal approvazzjoni mill-awtoritajiet (33), tinfluwenza l-kompetizzjoni għar-riżorsi (34) u saħansitra tipprevedi sanzjonijiet għall-kumpanniji li ma jikkonformawx (35). Anki t-12-il Pjan ta’ Żvilupp fuq Ħames Snin għall-Industrija tal-Ħadid u l-Azzar jinfluwenza d-deċiżjonijiet tan-negozju tal-kumpanniji tal-azzar li konsegwentement jista’ jkollhom impatt fuq l-istruttura tal-kostijiet u l-prezzijiet (36).
(89)
Flimkien ma’ dan, fl-Anness 24 tar-rikors, ir-rikorrent ippreżenta ġabra ta’ siltiet minn diversi dokumenti ta’ politika ta’ organizzazzjonijiet governattivi differenti li jenfasizzaw l-appoġġ tal-GTĊ għall-industrija tal-azzar b’mod ġenerali jew għan-negozju tal-kisi organiku b’mod speċifiku (37).
(90)
Barra minn hekk, hemm informazzjoni pubblikament disponibbli li turi li l-kumpanniji privati jaġixxu skont pjanijiet u dokumenti ta’ politika differenti tal-gvern (38).
Limitazzjonijiet tal-esportazzjoni fuq l-azzar irrumblat bis-sħana u l-azzar irrumblat bil-kesħa
(91)
Il-GTĊ ħa passi sabiex jiskoraġġixxi l-esportazzjoni tal-HRS u s-CRS permezz ta’ limitazzjonijiet tal-esportazzjoni imposti permezz tas-sistema kkumplikata ta’ rifużjoni tal-VAT. B’mod aktar speċifiku, l-HRS u s-CRS huma soġġetti għall-ħlas ta’ VAT b’rata ta’ 17 %. Il-VAT għall-OCS mibjugħ domestikament, prodott mis-CRS (li huwa prodott mill-HRS) hija rifondibbli bir-rata ta’ 13 %, filwaqt li jekk il-kumpannija tagħżel li tesporta l-HRS jew is-CRS, ma jkun hemm l-ebda rifużjoni tal-VAT. Dan ifisser li l-produtturi privati tal-HRS u s-CRS ma jistgħux jaġixxu b’libertà kummerċjali normali u għandu l-effett li jżid il-provvista domestika tal-HRS u s-CRS u inevitabbilment iwaqqa’ l-prezz tiegħu fis-suq Ċiniż. Għalhekk il-produtturi privati tal-HRS u s-CRS (bl-istess mod bħall-SOEs) ma jistgħux jaġixxu b’mod indipendenti mill-politika tal-GTĊ.
Il-prezzijiet tal-fornituri privati
(92)
Fit-Taqsima ta’ hawn fuq dwar il-benefiċċju għall-korpi pubbliċi, ġie stabbilit li minħabba l-predominanza tal-SOEs tal-azzar fis-suq tal-HRS u tas-CRS, il-produtturi privati tal-HRS u s-CRS ma għandhomx għażla oħra ħlief li jallinjaw il-prezzijiet tagħhom mal-prezzijiet tal-SOEs. Fi kliem ieħor huma ma jiffissawx il-prezzijiet iżda pjuttost jeħduhom. Dan huwa sinjal ieħor li l-produtturi privati tal-HRS u s-CRS ma jistgħux jaġixxu b’mod indipendenti mill-azzjonijiet tal-GTĊ u korpi pubbliċi oħra.
(93)
Dan il-fatt huwa appoġġat ukoll mill-informazzjoni ppreżentata mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li ssottomettew tweġibiet għall-kwestjonarji kontra s-sussidji, li turi li l-prezzijiet tal-fornituri privati tal-HRS u s-CRS huma kważi allinjati ma’ dawk tal-SOEs. Barra minn hekk, fil-kuntratt ippreżentat minn wieħed mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun għall-forniment tal-HRS minn fornitur privat, hemm saħansitra kundizzjoni sabiex il-prezz jintrabat mal-prezz tal-fornitur tal-SOE.
(94)
Fid-dawl tas-sejba ta’ hawn fuq li l-prezzijiet tal-SOE huma f’livell aktar baxx minn tas-suq, huwa evidenti li l-prezzijiet tal-fornituri privati, billi huma allinjati ma’ dawk tal-SOEs, huma wkoll f’livelli aktar baxxi minn tas-suq.
(e) Kontribuzzjoni finanzjarja
(95)
Skont l-Artikolu 3.1(a)(iv) - it-tieni inċiż - tar-Regolament bażiku, teżisti kontribuzzjoni finanzjarja meta gvern: "jinkariga jew jidderieġi korp privat biex iwettaq waħda jew aktar mit-tipi ta’ funzjonijiet murija fil-punti (i), (ii) u (iii) li normalment ikunu responsabbiltà tal-gvern, u din il-prattika, fl-ebda sens, ma tkun differenti mill-prattiki normalment segwiti mill-gvernijiet;". Il-Korp tal-Appell tad-WTO interpreta "direzzjoni" bħala kelma li tirreferi għal sitwazzjonijiet fejn gvern jeżerċita l-awtorità tiegħu, li tinkludi xi livell ta’ kompulsjoni, fuq korp privat, u "inkarigu" bħala kelma li tirreferi għal sitwazzjonijiet fejn gvern jagħti responsabbiltà lil korp privat (39). Barra minn hekk, il-Panil tad-WTO dwar ir-Restrizzjonijiet fuq l-Esportazzjonijiet tal-Istati Uniti (40), stabbilixxa test bi tliet pilastri għall-eżistenza ta’ inkarigu u direzzjoni, li jirrikjedi l-eżistenza ta’ (a) azzjoni tal-gvern, li tkun (b) indirizzata lil parti partikolari u li (c) l-għan tagħha jkun kompitu jew dmir partikolari (41).
(96)
Fuq din il-bażi, l-inklużjoni ta’ fornituri privati fil-politika tal-GTĊ sabiex jipprovdu l-HRS u s-CRS tikkostitwixxi "inkarigu" u "direzzjoni" tal-fornituri privati min-naħa tal-gvern għar-raġunijiet li ġejjin:
“Azzjoni” tal-gvern:
-
Il-"politika" tal-GTĊ (ara l-premessa (86) aktar ’il fuq), tikkostitwixxi "azzjoni" jew "azzjonijiet". Il-politika hija mwettqa minn korpi pubbliċi (SOEs), li huma predominanti fis-suq u jbigħu bi prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq u mill-GTĊ, permezz ta’ pjanijiet u l-manipulazzjoni ta’ limitazzjonijiet fuq l-esportazzjoni. L-effett globali huwa li l-fornituri privati huma effettivament sfurzati jsegwu l-prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq tal-korpi pubbliċi.
"Indirizzata lil parti partikolari":
-
Il-politika tal-gvern (b’mod partikolari l-pjanijiet u l-limitazzjonijiet tal-esportazzjoni) tapplika għall-produtturi kollha tal-HRS u tas-CRS, kemm tal-istat kif ukoll privati. F’dan is-sens il-politika hija "indirizzata" lill-produtturi kollha. Dan jidher mill-fatt li l-prezzijiet tal-SOEs u privati huma allinjati u li l-fornituri privati jbigħu bi prezzijiet li kummerċjalment mhumiex raġonevoli.
"l-għan tagħha huwa kompitu jew dmir partikolari":
-
L-għan tal-politika tal-gvern, kif jidher mil-livelli tal-prezzijiet fiċ-Ċina, huwa l-forniment tal-HRS u s-CRS bi prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq. L-azzjonijiet tal-GTĊ u tal-SOEs ma jħallu lill-fornituri privati l-ebda għażla oħra ħlief li jsegwu l-prattiki tal-korpi pubbliċi u dan effettivament jimponi kompitu jew dmir partikolari fuqhom. Il-politika tal-GTĊ, speċjalment bil-pjanijiet u l-manipulazzjoni tal-VAT, tillimita severament il-libertà tal-fornituri privati minn dan il-kompitu jew dmir.
Konklużjoni
(97)
Meta jitqiesu l-fatturi kollha msemmija hawn fuq, wieħed jista’ raġonevolment jikkonkludi li l-limitazzjoni tal-esportazzjoni mill-GTĊ, l-ippjanar tal-gvern u l-predominanza tal-SOEs jillimitaw il-libertà tal-fornituri privati tal-HRS u s-CRS, filwaqt li jobbligawhom jaġixxu b’mod mhux kummerċjali u jaċċettaw prezzijiet (aktar baxxi minn tas-suq) ekonomikament irrazzjonali, xi ħaġa li kieku ma jagħmlux f’suq liberu u miftuħ. Dan jikkonferma li l-politika tal-gvern li jforni l-HRS u s-CRS (inkluż lis-settur tal-azzar miksi b’materjal organiku) testendi għall-fornituri privati.
(98)
Barra minn hekk, fid-dawl tal-analiżi ta’ hawn fuq, l-evidenza fil-fajl u informazzjoni oħra pubblikament disponibbli wasslu lill-Kummissjoni għall-konklużjoni li l-produtturi privati tal-HRS u s-CRS fiċ-Ċina huma inkarigati u jingħataw struzzjonijiet mill-GTĊ sabiex jipprovdu oġġetti skont l-Artikoli 3.1(a)(iii) u 3.1(a)(iv) tar-Regolament bażiku u jaġixxu bl-istess mod bħall-SOEs tal-azzar.
(f) Benefiċċju (il-fornituri privati)
(99)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet li l-fornituri privati tal-HRS u s-CRS jaġixxu meta jingħataw l-inkarigu u l-istruzzjonijiet mill-GTĊ u l-investigazzjoni wriet li l-prezzijiet tal-fornituri privati tal-HRS u s-CRS huma allinjati mal-prezzijiet tal-SOEs (ara t-Taqsima aktar ’il fuq).
(100)
Minħabba f’hekk huwa konkluż li s-sejbiet rigward il-benefiċċju u l-ispeċifiċità mill-forniment tal-HRS u s-CRS bi prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq mill-SOEs japplikaw ukoll għall-forniment tal-HRS u s-CRS minn fornituri privati.
(g) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(101)
Żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun ibbenefikaw minn dan il-programm. Produttur esportatur wieħed (Panhua Steel Group) ibbenefika mill-forniment tal-HRS għal rimunerazzjoni inqas minn adegwata u l-produttur esportatur l-ieħor (Huadong Steel Group) ibbenefika mill-forniment tas-CRS għal rimunerazzjoni mhix adegwata.
(h) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(102)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju huwa kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lir-reċipjent, li nstab li kien jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju jiġi kkalkolat billi jingħaddu d-differenzi bejn il-valuri tax-xiri reali u l-valuri referenzjarji xierqa tax-xiri tal-HRS u s-CRS. L-ammont li rriżulta mbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(103)
Billi s-suq Ċiniż għall-HRS u s-CRS huwa mgħawweġ, il-prezzijiet tas-suq dinji tal-HRS u s-CRS kienu kkunsidrati bħala bażi xierqa sabiex jiġu maħdumin il-prezzijiet referenzjarji għall-HRS u s-CRS. Fuq il-bażi ta’ diversi ġurnali dwar is-settur tal-azzar (SBB u MEPS) intgħażlu l-prezzijiet domestiċi, it-taxxi netti, ta’ ħames pajjiżi/reġjuni (jiġifieri l-Ewropa, l-Istati Uniti tal-Amerika, it-Turkija, il-Ġappun u l-Brażil). Sabiex jintlaħaq valur referenzjarju rappreżentattiv, il-Kummissjoni għażlet l-akbar suq għal kull reġjun ġeografiku rilevanti, jiġifieri l-Ewropa (UE), l-Amerika ta’ Fuq (l-Istati Uniti tal-Amerika), l-Amerika Latina (il-Brażil), l-Asja (il-Ġappun) u Lvant Nofsani/l-Afrika ta’ Fuq (it-Turkija). Il-prezzijiet medji ta’ kull xahar għall-perijodu PI ta’ kull wieħed mill-ħames pajjiżi/reġjuni saritilhom medja aritmetika sabiex jinkisbu l-prezzijiet referenzjarji ta’ kull xahar. Il-ħames pajjiżi/reġjuni magħżula ma kellhomx l-ogħla prezzijiet matul il-PI, huma kollha membri tad-WTO, huma parti mill-akbar 10 produtturi tal-azzar fid-dinja u jinsabu f’kontinenti differenti. Għalhekk il-prezzijiet referenzjarji stabbiliti b’dan il-mod huma kkunsidrati bħala raġonevoli u xierqa.
(104)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun tammonta għal 23,02 % għall-Huadong Group u 27,63 % għall-Panhua Group.
(105)
Ir-rata medja peżata tas-sussidju għall-kumpanniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija 25,37 %.
(106)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata fil-livell tal-ogħla rata ta’ sussidju stabbilita għal din l-iskema għal entità relatata ma’ waħda mill-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri 32,44 %.
3.3.1.2. Għoti ta’ drittijiet tal-użu tal-artijiet għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(a) Introduzzjoni
(107)
Ir-rikorrent allega li ma hemmx suq tal-artijiet li jiffunzjona fiċ-Ċina u l-ammont imħallas mill-kumpanniji għall-użu tal-artijiet huwa aktar baxx mir-rata normali tas-suq. Fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju kontra s-sussidji, il-GTĊ sostna li "Skont il-Liġi tal-Amministrazzjoni tal-Artijiet tar-RPĊ, l-artijiet f’distretti urbani għandhom ikunu proprjetà tal-Istat; l-artijiet f’żoni rurali u f’żoni suburbani, ħlief fejn previst mod ieħor mill-Istat, għandhom ikunu proprjetà kollettiva tal-bdiewa". Il-GTĊ sostna li hemm suq tal-artijiet standardizzat u kompetittiv sewwa, id-drittijiet tal-użu tal-artijiet iridu jiġu negozjati b’mod pubbliku skont il-liġi fis-suq tal-artijiet. Il-GTĊ sostna wkoll li l-artijiet industrijali u kummerċjali għandhom jinkisbu b’kumpens għall-użu f’suq miftuħ permezz ta’ offerti, irkanti u kompetizzjoni. Il-GTĊ ma pprovda l-ebda data rigward il-prezzijiet attwali għad-drittijiet tal-użu tal-artijiet, il-prezzijiet minimi tal-art ifformulati mill-gvern u li ssemmew fit-tweġiba għall-kwestjonarju kontra s-sussidju u waqt iż-żjara ta’ verifika.
(108)
Waqt il-verifika l-Kummissjoni talbet lill-GTĊ jipprovdi evidenza li tappoġġa d-dikjarazzjoni tiegħu li l-artijiet industrijali kollha fiċ-Ċina jingħataw permezz ta’ offerti, stima jew irkant. Il-GTĊ ma setax jipprovdi tali evidenza waqt iż-żjara ta’ verifika, iżda ppreżenta xi informazzjoni f’dan ir-rigward wara ż-żjara ta’ verifika. Madankollu, kulma turi din l-evidenza huwa li minn 13-il tranżazzjoni ta’ drittijiet tal-użu tal-artijiet li jirrigwardaw il-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, sitta biss kienu soġġetti għal proċess ta’ offerti jew irkant. Ma ngħatat l-ebda informazzjoni dwar il-parteċipant fil-proċess tal-irkant/offerti kif mitlub mill-Kummissjoni u f’kull okkażjoni l-prezz finali mħallas mill-kumpannija kien l-istess bħall-prezz stabbilit arbitrarjament mill-awtoritajiet lokali.
(109)
Il-Kummissjoni talbet ukoll lill-GTĊ, bis-suppożizzjoni li ma hemm l-ebda prezz tas-suq għall-artijiet fir-RPĊ, l-opinjonijiet tiegħu dwar valuri referenzjarji possibbli. Għalkemm din kienet biss suppożizzjoni u bl-ebda mod ma kienet sejba jew konklużjoni fiż-żmien meta ntbagħat il-kwestjonarju lill-GTĊ, il-GTĊ esprima l-fehma tiegħu li din is-suppożizzjoni hija falza u ma pprovda l-ebda valur referenzjarju possibbli. Il-GTĊ irrimarka wkoll dwar l-allegat nuqqas fir-rikors fejn minn naħa ir-rikorrent jallega li ma hemmx suq għall-artijiet fiċ-Ċina u li għandu jintuża "valur referenzjarju barra mill-pajjiż", iżda min-naħa l-oħra jallega li l-SOEs jirċievu art mingħand il-gvern b’termini favorevoli meta mqabbla mal-industrija privata u ssuġġerixxa li jekk jintuża xi valur referenzjarju, dan għandu jkun il-prezzijiet li qegħdin iħallsu l-industriji Ċiniżi "mhux vantaġġati", iżda ma pprovda l-ebda informazzjoni dwar dawn il-prezzijiet. F’dan il-kuntest għandu jiġi nnotat li r-rikorrent allega li s-suq tad-drittijiet tal-użu tal-artijiet fiċ-Ċina kien mgħawweġ b’mod ġenerali u kemm il-produtturi tal-istat u kemm il-produtturi privati tal-OCS irċevew drittijiet ta’ użu tal-artijiet għal rimunerazzjoni mhix adegwata.
(b) Il-bażi legali
(110)
Id-dispożizzjoni tad-drittijiet tal-użu tal-art fiċ-Ċina taqa’ taħt il-Liġi tal-Amministrazzjoni tal-Artijiet tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina u l-Liġi tad-Dritt Reali tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
(c) L-implimentazzjoni prattika
(111)
Skont l-Artikolu 2 tal-Liġi dwar l-Amministrazzjoni tal-Artijiet, l-artijiet kollha huma proprjetà tal-gvern billi, skont l-kostituzzjoni Ċiniża u d-dispożizzjonijiet legali relevanti, l-artijiet jappartjenu kollettivament lill-Poplu taċ-Ċina. L-ebda art ma tista’ tinbiegħ iżda jistgħu jingħataw drittijiet tal-użu tal-artijiet skont il-liġi. L-awtoritajiet Statali jistgħu jassenjawha permezz ta’ offerti pubbliċi, stima jew irkant.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(112)
Il-produtturi esportaturi li kkooperaw irrappurtaw informazzjoni dwar l-artijiet li jippossedu kif ukoll dwar il-biċċa l-kbira tal-kuntratti/ċertifikati rilevanti tad-drittijiet tal-użu tal-artijiet, iżda kienet ipprovduta informazzjoni limitata ħafna mill-GTĊ dwar l-ipprezzar tad-drittijiet tal-użu tal-artijiet.
(113)
Kif issemma aktar ’il fuq, il-GTĊ sostna li d-drittijiet tal-użu tal-art fiċ-Ċina jingħataw permezz ta’ offerti, irkanti u kompetizzjonijiet. Dan huwa previst ukoll fl-Artikolu 137 tal-Liġi tad-Dritt Reali tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina (42).
Panhua Group Co. Ltd
(114)
Madankollu, matul il-verifika tal-produtturi esportaturi li kkooperaw, instab li din is-sistema, kif ġiet deskritta mill-GTĊ, mhux dejjem taħdem fil-prattika. Pereżempju minn sitt drittijiet tal-użu tal-artijiet mixtrija minn Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd (parti minn Panhua Group Co. Ltd) għal erbgħa minnhom, kif ikkonfermat minn uffiċjali tal-kumpannija, ma kien hemm l-ebda proċess ta’ offerti. Chongqing Wanda kienet l-unika parteċipant u l-prezz finali tat-tranżazzjoni li tħallas mill-kumpannija kien eżattament l-istess bħall-prezz inizjali stabbilit b’mod arbitrarju mill-Uffiċċju lokali tar-Riżorsi tal-Artijiet. Għaż-żewġ drittijiet l-oħra ta’ użu tal-artijiet kien hemm proċess ta’ offerti, iżda la l-kumpannija u lanqas il-GTĊ ma pprovdew evidenza għal dan. Mid-dokumenti ppreżentati mill-GTĊ wara ż-żjara ta’ verifika jidher li anki dawn iż-żewġ drittijiet ta’ użu tal-art inxtraw għall-prezz identiku stabbilit mill-Uffiċċju lokali tar-Riżorsi tal-Artijiet. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (hija wkoll parti minn Panhua Group Co. Ltd) kisbet tliet drittijiet ta’ użu tal-artijiet minn kumpanniji privati bi skambju għal sehem f’Panhua Group Co. Ltd.
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd
(115)
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd kisbet tnejn mid-drittijiet tagħha ta’ użu tal-artijiet mingħand l-Uffiċċju lokali tal-Artijiet u r-Riżorsi, fid-Distrett ta’ Xiaoshan u wieħed mingħand il-kumpannija privata. Ma setgħet tiġi pprovduta l-ebda evidenza dwar offerti jew irkant billi skont il-GTĊ, għad-drittijiet ta’ użu tal-artijiet mixtrija qabel l-1 ta’ Settembru 2006, ma kien hemm l-ebda konferma ta’ bejgħ għal tranżazzjonijiet ta’ drittijiet tal-użu tal-artijiet u l-GTĊ ma kkonfermax jew ċaħad li dawn it-tranżazzjonijiet kienu soġġetti għal offerti jew irkant.
(116)
Is-sejbiet tal-proċediment jikkonfermaw li s-sitwazzjoni rigward il-forniment u l-akkwist tal-artijiet fiċ-Ċina mhijiex ċara u mhijiex trasparenti u l-prezzijiet ħafna drabi jiġu stabbiliti arbitrarjament mill-awtoritajiet. L-awtoritajiet jistabbilixxu l-prezzijiet skont is-Sistema ta’ Evalwazzjoni tal-Artijiet Urbani, li fost kriterji oħra tagħtihom struzzjonijiet sabiex jikkunsidraw ukoll il-politika industrijali meta jkunu qegħdin jistabbilixxu l-prezz tal-artijiet industrijali. Barra minn hekk, tal-anqas fis-settur tal-azzar, l-aċċess għall-artijiet industrijali huwa limitat bil-liġi biss għall-kumpanniji li jirrispettaw il-politiki industrijali stabbiliti mill-Istat (43).
(117)
Barra minn hekk, l-informazzjoni indipendenti ppreżentata mir-rikorrent tissuġġerixxi li l-artijiet fiċ-Ċina jingħataw bi prezz aktar baxx mir-rati normali tas-suq (44).
(e) Konklużjoni
(118)
Għaldaqstant, l-għoti tad-drittijiet tal-użu tal-art mill-GTĊ għandu jitqies bħala sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(iii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ għoti ta’ oġġetti li jagħtu benefiċċju lill-kumpanniji li jirċevuh. Kif inhu spjegat fil-premessi (114) - (115) hawn fuq, ma hemm l-ebda suq tal-artijiet li jiffunzjona fiċ-Ċina u l-użu ta’ valur referenzjarju estern juri li l-ammont imħallas għad-drittijiet tal-użu tal-artijiet mill-esportaturi li kkooperaw huwa ferm inqas mir-rata normali tas-suq. Is-sussidju huwa speċifiku skont l-Artikolu 4 2(a) u 4 2(c) tar-Regolament bażiku, minħabba li l-aċċess għall-artijiet industrijali bil-liġi huwa limitat biss għal kumpanniji li jirrispettaw il-politiki industrijali stabbiliti mill-Istat, ċerti tranżazzjonijiet biss ġew soġġetti għal proċess ta’ offerti, il-prezzijiet ħafna drabi jiġu stabbiliti mill-awtoritajiet u l-prattiki governattivi f’dan il-qasam mhumiex ċari u mhumiex trasparenti.
(119)
Għaldaqstant, dan is-sussidju jitqies bħala kumpensatorju.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(120)
Billi ġie konkluż li s-sitwazzjoni fiċ-Ċina fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-artijiet mhijiex immotivata mis-suq, jidher li ma hemm l-ebda valur referenzjarju privat disponibbli fiċ-Ċina. Għalhekk, aġġustament tal-ispejjeż jew l-prezzijiet fiċ-Ċina mhux prattikabbli. F’dawn iċ-ċirkostanzi ta’ min jikkunsidra li ma hemm l-ebda suq fiċ-Ċina u, skont l-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku, l-użu ta’ valuri referenzjarji esterni biex jitkejjel l-ammont tal-benefiċċju huwa ġustifikat. Billi l-GTĊ ma kkooperax jew naqas milli jippreżenta xi proposta għal valur referenzjarju estern, il-Kummissjoni kellha tuża l-fatti disponibbli sabiex tistabbilixxi valur referenzjarju estern xieraq. F’dan ir-rigward huwa kkunsidrat xieraq li tintuża informazzjoni mit-Territorju Doganali Separat tat-Tajwan bħala valur referenzjarju xieraq.
(121)
Il-Kummissjoni tqis li l-prezzijiet tal-art fit-Tajwan huma l-aktar simili għaż-żoni fiċ-Ċina fejn il-produtturi esportaturi li kkooperaw huma bbażati. Il-biċċa l-kbira tal-produtturi esportaturi jinsabu fil-parti tal-Lvant taċ-Ċina, f’żoni żviluppati b’PDG għoli fi provinċji b’densità għolja tal-popolazzjoni.
(122)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżisti fil-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji jiġi kkalkolat bil-kunsiderazzjoni tad-differenza bejn l-ammont imħallas minn kull kumpannija għall-użu tad-drittijiet tal-artijiet u l-ammont li ġeneralment jitħallas abbażi tal-valur referenzjarju tat-Tajwan.
(123)
Meta sar dan il-kalkolu, il-Kummissjoni użat il-prezz medju tal-art għal kull metru kwadru stabbilit fit-Tajwan, ikkoreġut minħabba d-deprezzament tal-valuta u l-evoluzzjoni tal-PDG mid-dati tal-kuntratti rispettivi tad-drittijiet tal-użu tal-artijiet. L-informazzjoni rigward il-prezzijiet tal-artijiet industrijali nġabret mis-sit elettroniku tal-Uffiċċju Industrijali tal-Ministeru tal-Affarijiet Ekonomiċi tat-Tajwan. Id-deprezzament tal-valuta u l-evoluzzjoni tal-PDG għat-Tajwan ġew ikkalkolati abbażi tar-rati tal-inflazzjoni u l-PDG per capita fi prezzijiet kurrenti f’USD għat-Tajwan, kif ġie ppubblikat mill-FMI fil-Perspettiva Ekonomika Dinjija tal-2011 tiegħu. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat matul il-PI bl-użu tal-ħajja normali tad-dritt tal-użu tal-artijiet għall-użu tal-artijiet industrijali fiċ-Ċina, jiġifieri, 50 sena. Dan l-ammont imbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(124)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi li kkooperaw tammonta għal 0,34 % għall-Huadong Group u 1,12 % għall-Panhua Group.
(125)
Ir-rata medja peżata tas-sussidju għall-kumpanniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija ta’ 0,73 %.
(126)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata fil-livell tal-ogħla rata ta’ sussidju stabbilita għal din l-iskema għal entità relatata ma’ waħda mill-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri 1,36 %.
3.3.1.3. Programm li jikkonsisti mill-forniment tal-ilma għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(a) Introduzzjoni
(127)
Ir-rikors allega li l-prezzijiet tal-ilma fiċ-Ċina huma determinati esklużivament mill-awtoritajiet pubbliċi u li l-istruttura tal-prezzijiet hija stabbilita skont makropolitiki industrijali. Huwa rrapporta wkoll li l-prezzijiet tal-ilma kienu differenti fid-diversi żoni lokali u li kien hemm ukoll differenza fir-rati fuq bażi ta’ kumpannija b’kumpannija. Ir-rikors allega li kien probabbli li l-produtturi tal-OCS kienu bbenefikaw minn prezzijiet tal-ilma għal rimunerazzjoni mhix adegwata skont il-politika ta’ inkoraġġiment ta’ prodotti tal-azzar b’valur miżjud għoli.
(128)
Il-provvista u s-suq tal-ilma fiċ-Ċina huma amministrati mill-NDRC, il-Ministeru tar-Riżorsi tal-Ilma u l-Ministeru tal-Ambjent. Is-suq tal-provvista tal-ilma għadu fil-biċċa l-kbira ddominat minn kumpanniji tal-istat, għalkemm id-dħul ta’ kumpanniji b’investiment barrani f’xi proġetti ta’ provvista tal-ilma ta’ ċerti bliet kisser il-monopolju tal-fornituri tal-istat. Madankollu, il-GTĊ ma kienx kapaċi jipprovdi lista dettaljata tal-fornituri tal-ilma biż-żona tagħhom ta’ servizz u l-volumi pprovduti (ara l-premessa (129) hawn isfel), iżda llimita t-tweġiba tiegħu għal lista ta’ fornituri tal-ilma fiż-żoni tal-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun.
(129)
Fir-rigward tal-prezzijiet, l-NDRC tifformula l-politika prinċipali tal-ipprezzar u l-awtoritajiet lokali jistabbilixxu l-prezz tal-ilma wara proċedura ta’ smigħ bil-għan li jsir użu sostenibbli tar-riżorsi tal-ilma. Il-prezzijiet jirriflettu l-kostijiet flimkien ma’ profitt raġonevoli għall-fornituri lokali tal-ilma. Il-GTĊ ippreżenta l-listi rilevanti tal-prezzijiet applikabbli fil-muniċipalitajiet fejn kienu jinsabu l-esportaturi produtturi tal-OCS inklużi fil-kampjun. Ġie ċċarat li d-diversi prezzijiet muniċipali japplikaw b’mod uniformi għall-utenti industrijali kollha u ma jvarjawx skont il-kumpannija jew l-utenti.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(130)
L-investigazzjoni kkonfermat li l-NDRC tistabbilixxi l-prezz bażiku tal-ilma, u l-awtoritajiet amministrattivi tal-prezzijiet muniċipali jistabbilixxu l-prezz għal kull muniċipalità fuq il-bażi ta’ diversi parametri (eż. kostijiet tad-distribuzzjoni, profitt, u eċċess raġonevoli). Il-prezz tal-ilma huwa supplimentat minn tariffa għat-“trattament tad-drenaġġ” stabbilita wkoll fuq livell muniċipali.
(131)
Filwaqt li l-prezz bażiku tal-ilma, it-tariffa għat-trattament tad-drenaġġ u soprataxxi lokali oħra possibbli huma applikabbli bl-istess mod għall-utenti kollha li jaqgħu fl-istess kategoriji, instab li wieħed miż-żewġ esportaturi inklużi fil-kampjun, Zhejiang Huadong Group, ma ħallasx it-tariffa għat-trattament tad-drenaġġ.
(132)
L-esportatur sostna li kien ħallas din it-tariffa bħala somma f’daqqa lill-Uffiċċju għall-Protezzjoni tal-Ambjent. Madankollu, dan il-pagament mhuwiex ikkunsidrat li sar għat-tariffa għat-trattament tad-drenaġġ għat-tliet raġunijiet li ġejjin: (1) id-dokument uffiċjali jaqra tariffa għall-"ħruġ tal-ilma mormi" u mhux tariffa għat-"trattament tad-drenaġġ"; (2) il-pagament mhuwiex proporzjonat meta mqabbel mal-konsum reali tal-ilma; (3) l-ammont totali mħallas huwa pjuttost baxx meta mqabbel mal-ammont reali li kellu jitħallas li kieku kienet dovuta t-tariffa għat-trattament tad-drenaġġ fuq il-konsum reali tal-ilma.
(c) Kontribut finanzjarju
(133)
Zhejiang Huadong Group irċeviet kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(iii) tar-Regolament bażiku billi l-gvern ipprovda l-ilma permezz tal-kumpannija pubblika lokali tal-forniment tal-ilma (jiġifieri Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd). Dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni finanzjarja mill-gvern fil-forma ta’ forniment ta’ oġġetti għajr infrastruttura ġenerali fis-sens tar-Regolament bażiku. B’mod alternattiv, dan jista’ jitqies bħala dħul mitluf mill-gvern minħabba li korp pubbliku ma ġabarx id-dħul li kien dovut fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii).
(d) Benefiċċju
(134)
Huadong Steel Group irċeviet benefiċċju fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku billi l-gvern ipprovda l-ilma għal rimunerazzjoni mhix adegwata. Ġie stabbilit li dan l-esportatur ma ħallasx il-prezz sħiħ għall-provvista tal-ilma li normalment japplika għall-kategorija ta’ utenti li jagħmel parti minnha, billi ma tħallasx il-komponent tat-"tariffa għat-trattament tad-drenaġġ" fil-prezz tal-ilma.
(e) Speċifiċità
(135)
Is-sussidju fil-forma ta’ forniment tal-ilma lil wieħed mill-esportaturi li kkooperaw huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament bażiku, billi t-tariffa għat-trattament tad-drenaġġ mhijiex imneħħija għall-intrapriżi kollha. Minkejja n-nuqqas ta’ leġislazzjoni li tillimita dan is-sussidju għal ċerti intrapriżi, il-possibbiltà li ċerta intrapriża li tipproduċi l-prodott ikkonċernat tikseb il-provvista tal-ilma għal rimunerazzjoni mhix adegwata, flimkien mad-diskrezzjoni apparenti mogħtija lill-awtoritajiet lokali sabiex jirrinunzjaw parti mir-rata normalment imħallsa għall-ilma, tagħmel is-sussidju wieħed speċifiku. Il-Kummissjoni ma setgħetx tiġbor aktar evidenza rigward il-bażi li fuqha ma nġabritx din it-tariffa billi l-produttur esportatur ma kienx kapaċi jipprovdiha.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(136)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżisti tul il-PI. Dak il-benefiċċju jiġi kkunsidrat bħala t-tariffa għat-trattament tad-drenaġġ li ma tħallsitx għall-konsum tal-ilma tul il-PI. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont tas-sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat tal-bejgħ totali tal-produtturi esportaturi li kooperaw tul il-PI, minħabba li s-sussidju ma jiddependix fuq l-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(137)
Zhejiang Huadong Group ibbenefikat min-nuqqas ta’ ħlas tat-tariffa għat-trattament tad-drenaġġ. Ir-rata tas-sussidju stabbilita għaliha hija ta’ 0,01 %.
(138)
Ir-rata medja peżata tas-sussidju għall-kumpanniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija ta’ 0,01 %.
(139)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata fil-livell tal-ogħla rata ta’ sussidju stabbilita għal din l-iskema għall-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri 0,01 %.
3.3.1.4. Programm li jikkonsisti mill-forniment tal-elettriku għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(a) Introduzzjoni
(140)
Ir-rikors allega li l-GTĊ ipprovda l-elettriku għal rimunerazzjoni mhix adegwata permezz ta’ rati preferenzjali. B’mod partikolari, ir-rikors afferma li r-rati tal-elettriku kienu stabbiliti b’mod differenti fi provinċji differenti u anki li ntużaw rati preferenzjali bħala għodda ta’ politika industrijali sabiex tinkoraġġixxi prodotti tal-azzar b’valur miżjud għoli u tiskoraġġixxi kapaċitajiet ta’ produzzjoni skaduti.
(141)
L-NDRC hija responsabbli sabiex tirregola s-suq tal-elettriku u tistabbilixxi l-prezzijiet fiċ-Ċina. Il-grilji transprovinċjali u provinċjali huma operati minn żewġ fornituri tal-istat: l-Istate Grid Corporation of China u ċ-China Southern Power Grid Corporation. Il-fornituri tal-elettriku fuq livell muniċipali huma sussidjarji ta’ dawn il-kumpanniji. Bħalissa jinsab fil-proċess li jiġi introdott mekkaniżmu ta’ kompetizzjoni fiċ-Ċina permezz ta’ diversi proġetti pilota, iżda l-impatt tiegħu għadu negliġibbli f’dan l-istadju.
(142)
Il-prezzijiet tal-elettriku huma stabbiliti mill-NDRC fuq il-bażi ta’ proċedura li tinkludi investigazzjoni tal-kostijiet, valutazzjoni minn esperti, seduti ta’ smigħ pubbliċi, u stabbiliment finali u pubblikazzjoni tal-prezzijiet. L-NDRC tippubblika l-prezzijiet applikabbli għal kull provinċja f’Avviżi, u mbagħad l-uffiċċji lokali tal-prezzijiet jippubblikaw avviż korrispondenti fuq livell lokali li jimplimenta l-prezzijiet deċiżi mill-NDRC ċentrali. Il-prezz finali jirrifletti l-kost tax-xiri, il-kostijiet tat-trażmissjoni u t-telf, u s-soprataxxi tal-gvern. Il-prezzijiet huma differenzjati skont il-provinċja fuq il-bażi tas-sitwazzjoni lokali u l-għanijiet ta’ politika segwiti fid-diversi provinċji. Huma jiġu stabbiliti għal kategoriji differenti ta’ utenti finali (eż. utenti residenzjali, industrijali). Teżisti differenza addizzjonali fil-prezzijiet għal utenti industrijali differenti li jsegwu l-politiki industrijali stabbiliti mill-GTĊ u riflessi fil-katalgu li jinsab fid-Deċiżjoni Nru 40 (2005) tal-NDRC (l-ispjegazzjoni tkompli fil-premessa (182)). L-utenti li jaqgħu taħt il-kategorija tal-intrapriżi “mħeġġa” skont il-katalgu tal-NDRC iħallsu r-rata bażika għall-elettriku, filwaqt li l-utenti li jaqgħu fil-kategorija tal-intrapriżi “skaduti” jew “projbiti” jħallsu soprataxxa fuq ir-rata bażika. L-utenti li ma jaqgħu taħt l-ebda kategorija elenkata fil-katalgu jaqgħu fil-kategorija awtomatika tal-intrapriżi “permessi” u jħallsu wkoll ir-rata bażika mingħajr soprataxxi. Il-produtturi tal-OCS normalment jaqgħu fil-kategorija tal-intrapriżi “mħeġġa” skont id-Deċiżjoni Nru 40 tal-NDRC.
(b) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(143)
Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ il-qafas regolatorju tas-suq u tal-prezzijiet tal-elettriku u r-rwol li għandhom il-korpi jew l-entitajiet kollha rilevanti. Il-GTĊ naqas milli jissottometti s-sett sħiħ tad-deċiżjonijiet rilevanti tal-ipprezzar maħruġa mill-NDRC u l-uffiċċju lokali tal-prezzijiet, mhux biss fir-rigward tal-esportaturi produtturi mhux inklużi fil-kampjun, iżda wkoll fir-rigward tal-produtturi esportaturi fil-kampjun. Il-GTĊ naqas ukoll milli jiddeskrivi b’mod preċiż ir-rwol tal-NDRC u tal-uffiċċji lokali tal-prezzijiet fl-iffissar tal-prezzijiet. Il-Kummissjoni infurmat lill-GTĊ b’dawn in-nuqqasijiet fir-rigward tal-esportaturi produtturi inklużi fil-kampjun fl-ittra tagħha tat-12 ta’ Awwissu 2012. Wara ż-żjarat ta’ verifika nstab ukoll li l-GTĊ indika rata ħażina tal-elettriku applikabbli għal wieħed mill-esportaturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(144)
L-investigazzjoni kkonfermat li hija l-NDRC li tistabbilixxi l-prezzijiet tal-elettriku applikabbli fid-diversi provinċji. Ġie vverifikat li l-uffiċċju lokali tal-prezzijiet jaġixxi sempliċement bħala fergħa eżekuttiva tad-deċiżjoni meħuda f’livell ċentrali mill-NDRC. Dan huwa kkonfermat ukoll mill-fatt li l-NDRC toħroġ Avviżi li fihom tistabbilixxi l-prezzijiet proprji stabbiliti għal kull provinċja u mbagħad dawn l-avviżi jiġu formalment trasposti f’avviżi lokali adottati mill-uffiċċji lokali tal-prezzijiet u implimentati f’livell lokali. L-investigazzjoni stabbilixxiet ukoll li r-rati differenti tal-elettriku applikabbli għal ċerti setturi u/jew fuq livell provinċjali u lokali huma stabbiliti skont ċerti fatturi, li jinkludu b’mod partikolari l-insegwiment tal-għanijiet tal-politika industrijali stabbiliti mill-gvernijiet ċentrali u lokali fil-pjanijiet tagħhom għal ħames snin u fil-pjanijiet settorjali.
(145)
L-investigazzjoni tal-esportaturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun uriet li wieħed minnhom, jiġifieri Chongqing Wanda Steel Strip ("CWSS") ibbenefika minn rata tal-elettriku aktar baxxa mir-rata ġeneralment applikabbli għall-utenti industrijali l-kbar. Instab li fiż-żona speċifika fejn kien jinsab dan l-esportatur, sottokategorija ta’ ċerti utenti industrijali, inklużi dawk li jipproduċu l-prodott ikkonċernat, kienu intitolati għal din ir-rata aktar baxxa.
(d) Kontribut finanzjarju
(146)
Wieħed mill-esportaturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun (CWSS) irċieva kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(iii) tar-Regolament bażiku billi l-gvern ipprovda l-elettriku permezz tal-kumpannija pubblika lokali tal-forniment tal-elettriku. Dan jikkostitwixxi kontribuzzjoni mill-gvern fil-forma ta’ forniment ta’ oġġetti għajr l-infrastruttura ġenerali fis-sens tar-Regolament bażiku.
(e) Benefiċċju
(147)
CWSS irċeviet benefiċċju fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku billi l-gvern ipprovda l-elettriku għal rimunerazzjoni mhix adegwata. Ġie stabbilit li dan l-esportatur kien intitolat għal rata aktar baxxa mir-rata li ġeneralment tapplika għal utenti industrijali kbar oħra.
(f) Speċifiċità
(148)
Is-sussidju fil-forma ta’ forniment tal-elettriku lil wieħed mill-esportaturi li kkooperaw huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) u 4(3) tar-Regolament bażiku. Ir-rata aktar baxxa tal-elettriku hija stabbilita fl-Avviż rilevanti tal-NDRC u inkorporata fl-Avviż maħruġ mill-Uffiċċju lokali tal-Prezzijiet, jiġifieri hija mandata b’awtorità ċentrali u amministrata fuq livell lokali. Din ir-rata aktar baxxa hija limitata għal ċerti intrapriżi f’ċerti setturi speċifiċi (prinċipalment produtturi ta’ ferroliga f’forn elettroniku u kumpanniji tal-fertilizzanti) inklużi f’sottokategorija ta’ utenti industrijali fuq skala kbira. Għalhekk, din ir-rata aktar baxxa hija limitata de jure biss għal kumpanniji li jaqgħu f’dawn il-kategoriji fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku.
(149)
Is-sussidju huwa limitat ukoll għal ċertu reġjun billi japplika biss f’ċerta żona ġeografika magħżula fejn jinsab il-produttur esportatur. Din iż-żona hija mħeġġa skont il-leġislazzjoni maħruġa mill-Gvern Ċentrali, jiġifieri ċ-Ċirkulari tal-Kunsill tal-Istat li Tirrigwarda Diversi Politiki dwar it-Twettiq tal-Iżvilupp tar-Reġjuni Vasti tal-Punent taċ-Ċina (għal aktar dettalji ara l-premessa (233) aktar ’l isfel). Din iċ-Ċirkulari ssemmi espliċitament il-mekkaniżmu tal-prezzijiet fit-trażmissjoni u l-forniment tal-elettriku bħala waħda mill-għodod sabiex jinkiseb żvilupp f’ċerti setturi. Billi r-rati tal-elettriku applikabbli f’din iż-żona huma stabbiliti minn awtorità ċentrali, dan is-sussidju huwa speċifiku wkoll b’mod reġjonali fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku.
(g) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(150)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeisti tul il-PI. Il-benefiċċju għall-produtturi esportaturi ġie kkalkolat b’kunsiderazzjoni tad-differenzi bejn ir-rata tal-elettriku mħallsa realment għal kull Kwhu r-rata li kellha tiġi mħallsa għal kull Kwh għall-utenti industrijali kbar, immultiplikata bil-volum tal-elettriku użat tul il-PI. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat tal-bejgħ totali tal-produtturi esportaturi li kooperaw tul il-PI, minħabba li s-sussidju ma jiddependix fuq l-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati
(151)
Wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun li jagħmel parti mill-Grupp ta’ kumpanniji ta’ Panhua (jiġifieri CWSS) ibbenefika minn din ir-rata aktar baxxa tal-elettriku. Ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-Panhua Group hija ta’ 0,14 %.
(152)
Ir-rata medja peżata tas-sussidju għall-kumpanniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija ta’ 0,07 %.
(153)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata fil-livell tal-ogħla rata ta’ sussidju stabbilita għal din l-iskema għal entità relatata ma’ waħda mill-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri 0,17 %.
3.3.1.5. Forniment ta’ diversi oġġetti għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(154)
Ir-rikors irrefera għal numru ta’ oġġetti oħra pprovduti mill-GTĊ lill-produtturi tal-OCS permezz tal-SOEs tiegħu. B’mod partikolari, ir-rikors elenka numru ta’ tranżazzjonijiet speċifiċi li jirrigwardaw il-forniment ta’ diversi prodotti tal-azzar immanifatturati mill-SOEs, fosthom konċentrat ta’ minerali tal-ħadid, pelits, minerali sinterizzati, ruttam, billetti, ligi u bosta oħrajn. Ir-rikors wera li l-prezz għall-forniment ta’ dawn l-oġġetti kien stabbilit b’referenza għal elementi u/jew valuri referenzjarji differenti, u li kien hemm limiti massimi tal-prezzijiet jew aġġustamenti skont l-oġġetti differenti u skont jekk it-tranżazzjoni kinitx tirrigwarda partijiet relatati.
(155)
Il-GTĊ wieġeb li ma kellux dan il-programm għal min jagħmel l-azzar tul il-PI. Minħabba n-nuqqas ta’ aktar informazzjoni mogħtija mill-GTĊ dwar dan il-programm, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(156)
Billi l-prezzijiet għad-diversi oġġetti msemmija hawn fuq ma jirriflettux rimunerazzjoni adegwata, dan il-programm huwa kumpensatorju skont l-Artikolu 3(1)(a)(iii) u l-Artikolu 6(d) tar-Regolament bażiku. Madankollu, il-kumplessità tad-diversi tranżazzjonijiet għall-forniment ta’ dawn l-oġġetti u tal-kuntratti sottostanti li ma kinux disponibbli fil-fajl tal-proċediment, ma ppermettietx lill-Kummissjoni li tasal għal konklużjoni soda dwar dan il-programm. Għalhekk, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tkomplix tivvaluta dan il-programm.
3.3.2. SELF U RATI TA’ MGĦAX PREFERENZJALI LILL-INDUSTRIJA TAL-OCS
(a) Introduzzjoni
(157)
Ir-rikorrent allega li l-produtturi tal-OCS jibbenefikaw minn rati tal-imgħax baxxi (sussidjati) minn banek kummerċjali tal-istat u banek tal-gvern skont il-politika tal-GTĊ li jappoġġa u jiżviluppa l-industrija tal-azzar Ċiniża skont il-pjanijiet imfasslin għal ħames snin.
(b) Nuqqas ta’ kooperazzjoni u l-użu tal-fatti disponibbli
(158)
Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ informazzjoni dwar il-proporzjon tas-self mogħti mill-banek fejn il-GTĊ huwa l-akbar jew l-uniku azzjonist, banek fejn il-GTĊ għandu interess azzjonarju iżda mhuwiex l-akbar azzjonist, banek fejn il-GTĊ mhuwiex azzjonist u banek bi sjieda barranija, kemm lill-industrija sħiħa u kemm lill-industrija kkonċernata minn dan il-proċediment. Il-GTĊ wieġeb li ma jżommx rekords tal-ammonti u l-perċentwali tas-self mogħti mill-banek tal-istat u li l-GTĊ lanqas iżomm ir-rekords tas-self lill-industrija tal-azzar. Il-GTĊ ma ssuġġerixxa l-ebda sors alternattiv għal din l-informazzjoni.
(159)
Il-Kummissjoni fittxet ukoll informazzjoni dwar is-sjieda statali tal-banek u tal-istituzzjonijiet finanzjarji iżda l-GTĊ ma pprovdiex l-informazzjoni, filwaqt li sostna li ma jżommx tali rekords. Huwa nnotat li skont l-informazzjoni pubblikament disponibbli (45) (46), il-GTĊ huwa azzjonist ewlieni f’ħafna mill-banek prinċipali stabbiliti fiċ-Ċina u għalhekk, bħal fil-każ tal-SOEs li jipproduċu l-HRS u s-CRS, huwa għandu aċċess għall-Artikoli ta’ Assoċjazzjoni tal-banek, fejn hija deskritta fid-dettall l-informazzjoni dwar l-azzjonisti. F’dan ir-rigward huwa nnotat ukoll li skont l-Artikolu 61 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali [2003] il-banek "għandhom jirrappurtaw il-karti tal-bilanċ, id-dikjarazzjonijiet tal-profitti, u dikjarazzjonijiet finanzjarji u rapporti u dokumenti statistiċi oħra lill-organu regolatorju bankarju tal-Kunsill tal-Istat u lill-Bank Popolari taċ-Ċina".
(160)
Il-Kummissjoni talbet ukoll informazzjoni (permezz ta’ kwestjonarju speċifiku - l-Appendiċi A) dwar l-istruttura tal-kontroll tal-gvern fil-banek Ċiniżi kkonċernati u s-segwitu tal-politiki jew tal-interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija tal-azzar (jiġifieri l-bord tad-diretturi u l-bord tal-azzjonisti, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti/diretturi, iċ-ċittadinanza tal-azzjonisti/diretturi, il-politiki tas-self u l-valutazzjoni tar-riskju fir-rigward tas-self mogħti lill-produtturi esportaturi li kkooperaw). Madankollu, fit-tweġiba għall-kwestjonarju, il-GTĊ ssottometta biss Appendiċi A wieħed li kien fih xi informazzjoni ġenerali (fil-biċċa l-kbira miġbura mis-siti elettroniċi tal-banek). Ħafna mill-informazzjoni speċifika mitluba fl-Appendiċi A ma ngħatatx. L-GTĊ wieġeb li ma kellux tali informazzjoni f’dak il-waqt għal uħud mill-mistoqsijiet, u għal ċerti mistoqsijiet oħra pprovda biss informazzjoni dwar ċerti banek (pereżempju l-Artikoli tal-Assoċjazzjoni ngħataw biss għal tmien banek). Fl-ittra ta’ defiċjenza l-Kummissjoni tenniet it-talba tagħha u stiednet lill-GTĊ sabiex jipprovdi l-informazzjoni kollha oriġinarjament mitluba fil-kwestjonarju. Fit-tweġiba tiegħu għall-ittra ta’ defiċjenza, il-GTĊ ppreżenta xi informazzjoni addizzjonali. Madankollu, it-tweġiba kien għadha tassew inkompleta u ma ngħatatx ħafna mill-informazzjoni mitluba (eż. il-perċentwali ta’ sjieda tal-gvern fil-banek tal-istat, l-Artikoli ta’ Assoċjazzjoni ta’ xi banek elenkati fil-kwestjonarju, tweġibiet sħaħ għall-mistoqsijiet fl-Appendiċi A).
(161)
Fil-kwestjonarju, fl-ittra ta’ defiċjenza u għal darba oħra matul iż-żjara ta’ verifika fuq il-post, il-Kummissjoni talbet iċ-ċirkularijiet tal-Bank Popolari taċ-Ċina (PBOC) fir-rigward tal-politika tal-istituzzjonijiet finanzjarji dwar ir-rata tal-imgħax fuq is-self (YinFa [2003] Nru 250 u YinFa [2004] Nru 251). Il-Kummissjoni saret taf bl-eżistenza ta’ dawn iċ-ċirkularijiet matul investigazzjoni preċedenti. Madankollu, minflok ma pprovda dawn iċ-ċirkularijiet, il-GTĊ irrefera lill-Kummissjoni għas-sit elettroniku tal-PBOC sabiex tiskopri l-politika tal-istituzzjonijiet finanzjarji fir-rigward tar-rata tal-imgħax fuq is-self. Matul il-verifika kienu ppreżentati żewġ esebiti f’dan ir-rigward, iżda għal darba oħra dan kien biss materjal stampat mis-sit elettroniku. Huwa nnotat li ma seta’ jinstab l-ebda kontenut sħiħ ta’ dawn iċ-Ċirkularijiet fuq is-sit elettroniku tal-PBOC.
(162)
Il-Kummissjoni talbet ukoll iċ-Ċirkulari tal-PBOC rigward il-bidliet tat-8 ta’ Ġunju 2012 li kellha tiġi ppreżentata waqt il-verifika fuq il-post. Il-GTĊ ma pprovdiex iċ-Ċirkulari u minflok ipprovda biss informazzjoni ġenerali stampata mis-sit elettroniku tal-PBOC rigward l-aġġustament tar-rati tal-imgħax referenzjarji.
(163)
Il-Kummissjoni talbet ukoll lill-GTĊ sabiex jorganizza laqgħat ma’ banek speċifiċi sabiex tiġi vverifikata l-informazzjoni dwar is-self preferenzjali lill-industrija tal-OCS. Madankollu l-GTĊ naqas milli jorganizza dawn il-laqgħat u sostna li ma setax jintervjeni fir-rigward tal-banek tal-istat sabiex jorganizza dawn il-laqgħat. Huwa nnotat ukoll li fl-ittra ta’ qabel il-verifika tas-7 ta’ Ġunju 2012 il-Kummissjoni spjegat li kienet lesta li tibda l-verifika ġurnata qabel u tippermetti aktar żmien għall-verifika jekk il-GTĊ jħoss li l-banek qegħdin fl-aħjar pożizzjoni sabiex jipprovdu kjarifiki u spjegazzjonijiet rigward is-self preferenzjali. Il-Kummissjoni għalhekk talbet lill-GTĊ biex jikkonferma l-preżenza tal-banek qabel il-verifika sabiex ikunu jistgħu jsiru l-arranġamenti meħtieġa mit-tim tal-verifika. Fl-ittra tiegħu tal-15 ta’ Ġunju 2012, il-GTĊ qal li kien se jkompli jitlob lill-banek jikkooperaw, iżda li ma setax jisfurzahom jagħmlu dan. Eventwalment, kien biss fl-ewwel ġurnata tal-verifika li t-tim tal-Kummissjoni ġie infurmat li r-rappreżentant tal-Bank tal-Kostruzzjoni taċ-Ċina kien disponibbli biex iwieġeb il-mistoqsijiet u jagħti spjegazzjonijiet. Billi l-Kummissjoni ma kinitx ġiet infurmata dwar dan (għalkemm mitlub speċifikament fl-ittra ta’ qabel il-verifika) ma kienx possibbli li jiġu indirizzati mistoqsijiet speċifiċi dwar il-kuntratti u t-termini tas-self iżda biss mistoqsijiet ta’ natura ġenerali. Fi kwalunkwe każ, ma ngħatat l-ebda dokumentazzjoni ta’ sostenn għad-dikjarazzjonijiet magħmula mir-rappreżentant tal-Bank tal-Kostruzzjoni taċ-Ċina bl-ispjegazzjoni li d-dokumenti kollha li talbet il-Kummissjoni huma kunfidenzjali u ta’ natura interna.
(164)
Il-GTĊ kien informat bil-konsegwenzi ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni skont l-Artikolu 28(1) u (6) tar-Regolament bażiku. Fid-dawl ta’ dan in-nuqqas ta’ kooperazzjoni, kien meħtieġ, flimkien mal-kunsiderazzjoni tad-dokumenti relevanti tal-GTĊ ippreżentati mill-partijiet l-oħrajn, li tintuża informazzjoni minn sorsi sekondarji, inklużi r-rikors u l-informazzjoni pubblikament disponibbli li ttieħdet minn fuq l-internet.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
L-involviment tal-Istat fis-settur bankarju
(165)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li s-suq finanzjarju Ċiniż huwa kkaratterizzat minn interventi tal-gvern minħabba li ħafna mill-banek ewlenin huma proprjetà tal-istat. L-awtoritajiet Ċiniżi pprovdew biss xi informazzjoni limitata ħafna dwar l-azzjonisti/sjieda tal-banek fiċ-Ċina. Madankollu, kif inhu spjegat hawn isfel, il-Kummissjoni ġabret l-informazzjoni disponibbli sabiex tasal għal sejba rappreżentattiva. Fit-twettiq tal-analiżi tagħha dwar jekk il-banek humiex entitajiet vestiti jew li jeżerċitaw awtorità tal-gvern (korpi pubbliċi), il-Kummissjoni fittxet ukoll informazzjoni mhux biss dwar is-sjieda mill-gvern tal-banek iżda wkoll karatteristiċi oħra bħall-preżenza tal-gvern fil-bord tad-diretturi, il-kontroll tal-gvern fuq l-attivitajiet tagħhom, is-segwitu ta’ politiki jew interessi tal-gvern u jekk l-entitajiet inħolqux bi statut.
(166)
Mill-informazzjoni disponibbli ġie konkluż li l-banek statali fiċ-Ċina għandhom l-akbar sehem mis-suq u huma atturi predominanti fis-suq finanzjarju Ċiniż. Skont ir-Riċerka tad-Deutsche Bank tal-2006 dwar is-settur bankarju fiċ-Ċina (47), is-sehem tal-banek statali jista’ jammonta għal aktar minn 2/3 tas-suq Ċiniż. Dwar l-istess suġġett, l-Analiżi tal-Politika Kummerċjali taċ-Ċina mid-WTO nnotat li: “Il-livell għoli ta’ sjieda mill-istat huwa karatteristika notevoli oħra tas-settur finanzjarju fiċ-Ċina” (48) u "ftit sar tibdil fl-istruttura tas-suq tas-settur bankarju taċ-Ċina, li huwa ddominat mill-banek tal-istat" (49). Huwa pertinenti li jiġi nnutat li l-akbar ħames banek statali (il-Bank Agrikolu, il-Bank taċ-Ċina, il-Bank tal-Kostruzzjoni taċ-Ċina, il-Bank tal-Komunikazzjoni u l-Bank Industrijali u Kummerċjali) jidhru li jirrappreżentaw aktar minn nofs is-settur bankarju Ċiniż (50).
(167)
Il-Kummissjoni talbet ukoll informazzjoni dwar l-istruttura tal-kontroll tal-gvern f’dawk il-banek Ċiniżi u s-segwitu tal-politiki jew l-interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija tal-azzar (jiġifieri l-bord tad-diretturi u l-bord tal-azzjonisti, il-minuti tal-laqgħat tal-azzjonisti/diretturi, iċ-ċittadinanza tal-azzjonisti/diretturi, il-politiki tas-self u l-valutazzjoni tar-riskju fir-rigward tas-self mogħti lill-produtturi esportaturi li kkooperaw). Madankollu, kif inhu nnotat fil-premessa (160) aktar ’il fuq, il-GTĊ pprovda biss informazzjoni limitata ħafna f’dan ir-rigward. Konsegwentement, il-Kummissjoni kellha tuża l-informazzjoni disponibbli. Hija kkonkludiet abbażi tad-data disponibbli li dawk il-banek huma kkontrollati mill-gvern u jeżerċitaw l-awtorità tal-gvern b’tali mod li l-azzjonijiet tagħhom jistgħu jiġu attribwiti lill-Istat. Id-data relevanti użata biex inkisbu s-sejbiet imsemmija hawn fuq ġejja minn informazzjoni ppreżentata mill-GTĊ, ir-rapporti annwali tal-banek Ċiniżi li kienu ppreżentati mill-GTĊ jew li huma disponibbli pubblikament, informazzjoni miksuba mit-2006 Deutsche Bank Research dwar is-settur bankarju taċ-Ċina, ir-reviżjoni tal-Politika tad-WTO dwar iċ-Ċina (2010 u 2012), iċ-China 2030 World Bank Report, informazzjoni sottomessa mill-produtturi esportaturi li kkooperaw u informazzjoni eżistenti fir-rikors. Fir-rigward tal-banek barranin, sorsi indipendenti jistmaw li dawn jirrappreżentaw parti żgħira tas-settur bankarju taċ-Ċina u konsegwentement għandhom sehem insinifikanti fis-self politiku; b’informazzjoni relevanti li tissuġġerixxi li dan jista’ jirrappreżenta biss 1 % tas-suq Ċiniż (51). L-informazzjoni pubblika relevanti disponibbli tikkonferma wkoll li l-banek Ċiniżi, partikolarment il-banek kummerċjali l-kbar, għadhom jiddependu fuq l-azzjonisti statali u l-gvern biex ikabbru l-kapital meta hemm nuqqas ta’ adegwatezza tal-kapital b’riżultat tal-espansjoni tal-kreditu (52).
(168)
Fir-rigward tal-banek li pprovdew self lill-produtturi esportaturi li kkooperaw, il-maġġoranza l-kbira tagħhom huma banek tal-istat. Fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli nstab li mill-anqas 14 mis-17-il bank irrappurtati huma banek tal-istat, inklużi l-banek Kummerċjali l-kbar fiċ-Ċina bħall-Bank taċ-Ċina, il-Bank tal-Kostruzzjoni taċ-Ċina u l-Bank Industrijali u Kummerċjali taċ-Ċina. Fir-rigward tal-bqija tal-banek tal-istat ikkonċernati, għal darba oħra l-Kummissjoni talbet l-istess informazzjoni msemmija hawn fuq dwar il-kontroll tal-gvern u s-segwitu tal-politiki u tal-interessi tal-gvern fir-rigward tal-industrija tal-azzar. Għal darba oħra, ma ngħatat l-ebda informazzjoni dettaljata bħal din. Dan kollu li ntqal hawn fuq jikkonferma li l-banek huma kkontrollati mill-gvern u jeżerċitaw awtorità tal-gvern b’mod li l-azzjonijiet tagħhom jistgħu jiġu attribwiti lill-Istat. Għal din ir-raġuni l-banek kummerċjali tal-istat fiċ-Ċina għandhom jitqiesu bħala korpi pubbliċi.
(169)
Sinjal ieħor tal-involviment tal-GTĊ fis-suq finanzjarju Ċiniż huwa r-rwol tal-PBOC fl-iffissar tal-limiti speċifiċi fuq il-mod kif jiġu stabbiliti u jiċċaqilqu r-rati tal-imgħax. Tabilħaqq, l-investigazzjoni stabbilixxiet li l-PBOC għandha regoli speċifiċi li jirregolaw il-mod kif ir-rati ta’ interess jiċċaqalqu. Skont l-informazzjoni disponibbli, dawn ir-regoli huma ffissati fiċ-Ċirkolari tal-PBOC fuq il-Kwistjonijiet dwar l-Aġġustament tar-Rati ta’ Interess fuq id-Depożiti u s-Self - Yinfa (2004) Nru 251 ("iċ-Ċirkolari 251"). L-istituzzjonijiet finanzjarji jintalbu jagħtu rati ta’ self f’ċerta firxa tar-rata ta’ interess tas-self tal-valur indikattiv tal-PBOC. Għas-self tal-bank kummerċjali u s-self tal-bank politiku ġestit kummerċjalment ma hemmx l-ogħla limitu ta’ firxa iżda limitu ta’ firxa baxxa biss. Għall-kooperattivi tal-kreditu urbani u l-kooperattivi tal-kreditu rurali hemm il-firxiet tal-limitu massimi kif ukoll minimi. Għas-self preferenzjali u s-self li għalih il-Kunsill tal-Istat għandu regolamenti speċifiċi, ir-rati ta’ interess ma jiċċaqilqux ’il fuq. Il-Kummissjoni fittxet kjarifiki mill-GTĊ fuq id-definizzjoni u l-kliem li jidher fiċ-Ċirkolari 251 kif ukoll dwar il-leġislazzjoni preċedenti tagħha (iċ-Ċirkolari tal-PBOC dwar l-espansjoni tal-Firxa taċ-Ċaqliq tar-Rata ta’ Interess tas-Self tal-Istituzzjoni Finanzjarja - YinFa [2003] Nru 250). Madankollu kif deskritt fil-premessi (161) u (162) aktar ’il fuq, il-GTĊ irrifjuta li jipprovdi dawn iċ-Ċirkularijiet u għalhekk il-Kummissjoni ma setgħetx tivverifika l-kontenut tagħhom u tfittex spjegazzjonijiet. Billi l-GTĊ ma pprovda l-ebda informazzjoni rilevanti f’dan ir-rigward, li tissuġġerixxi li s-sitwazzjoni nbidlet minn Mejju 2011 ’il hawn meta l-Kummissjoni kkonkludiet l-investigazzjoni tagħha kontra s-sussidju fir-rigward tal-Karta Fina Miksija (53), ġie stabbilit li l-PBOC huwa involut u jinfluwenza l-istabbiliment tar-rati tal-imgħax mill-bank kummerċjali tal-istat.
Il-GTĊ ma pprovdiex evidenza li s-sitwazzjoni kif stabbilita fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija nbidlet, għaldaqstant abbażi tal-fatti disponibbli u evidenza oħra msemmija hawn fuq, ġie konkluż li s-sitwazzjoni li tikkonċerna l-metodoloġija biex jiġu determinati r-rati tal-imgħax għandhom jibqgħu l-istess tul il-PI kollu.
Inkarigu u direzzjoni
(170)
Il-Kummissjoni ppruvat tanalizza wkoll jekk il-banek kummerċjali privati fiċ-Ċina humiex inkarigati jew mogħtija struzzjonijiet mill-GTĊ sabiex jipprovdu self preferenzjali (sussidjat) lill-produtturi tal-azzar miksi b’materjal organiku, fis-sens tal-Artikolu 3.1(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
Il-politika tal-GTĊ
(171)
Mit-Taqsima ta’ hawn fuq dwar l-involviment tal-istat fis-settur bankarju (il-premessi minn (165) sa (169)) huwa evidenti li l-GTĊ għandu politika li jipprovdi self preferenzjali lis-settur tal-azzar miksi b’materjal organiku, minħabba li korpi pubbliċi (banek kummerċjali tal-istat) (54) huma involuti f’tali forniment u għandhom post predominanti fis-suq, li jippermettilhom li joffru rati tal-imgħax aktar baxxi minn tas-suq. Issa jrid jiġi stabbilit jekk dik il-politika testendix għall-fornituri privati.
Estensjoni tal-politika għall-banek privati
(172)
Il-Liġi dwar il-banek kummerċjali [2003] tapplika bl-istess mod għall-banek kummerċjali tal-istat u għall-banek kummerċjali privati. Pereżempju l-Artikolu 38 ta’ din il-liġi jagħti struzzjonijiet lill-banek kummerċjali kollha (jiġifieri anki dawk privati) sabiex "jiddeterminaw ir-rata tas-self skont l-ogħla u l-inqas limitu tar-rata tas-self stabbilita mill-PBOC", l-Artikolu 34 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali jagħti struzzjonijiet lill-banek kummerċjali sabiex "iwettqu n-negozju tas-self tagħhom skont il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali u l-iżvilupp soċjali u bl-ispirtu tal-politiki industrijali tal-istat".
(173)
Barra minn hekk l-Ordni Nru 35 - Politiki għall-iżvilupp tal-Industrija tal-Ħadid u l-Azzar, b’mod partikolari l-Artikoli 24 u 25 li jillimitaw l-għoti tas-self lil dawk il-kumpanniji biss li jikkonformaw mal-politiki nazzjonali tal-iżvilupp għall-industrija tal-Ħadid u l-azzar, ma jiddistingwux bejn il-banek kummerċjali tal-istat u dawk privati.
(174)
Barra minn hekk iċ-Ċirkularijiet tal-PBOC imsemmija aktar ’il fuq (il-premessi (161) u (162)) huma vinkolanti wkoll għall-banek kummerċjali privati.
(175)
Il-kwotazzjonijiet ta’ hawn fuq minn liġijiet u regolamenti rilevanti għas-settur bankarju juru li l-politika tal-GTĊ li jipprovdi self preferenzjali lill-produtturi tal-azzar miksi b’materjal organiku testendi wkoll għall-banek kummerċjali privati u l-GTĊ jordnalhom biex "iwettqu n-negozju tas-self tagħhom skont il-ħtiġijiet tal-ekonomija nazzjonali u l-iżvilupp soċjali u bl-ispirtu tal-politiki industrijali tal-istat" (55).
Valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu
(176)
Il-Kummissjoni talbet informazzjoni rilevanti mingħand il-GTĊ sabiex tivvaluta kif il-banek fiċ-Ċina qegħdin iwettqu l-valutazzjoni tar-riskju ta’ kreditu tal-kumpanniji tal-OCS qabel ma jiddeċiedu jekk jagħtuhomx self jew le u jiddeċiedu dwar il-kundizzjonijiet tas-self li jingħata. Fl-Appendiċi A tal-kwestjonarju l-Kummissjoni talbet informazzjoni dwar kif il-banek iqisu r-riskju meta jagħtu s-self, kif tiġi valutata l-kredibbiltà kreditizja tal-mutwatarju, x’inhuma l-primjums tar-riskju ċċarġjati lil kumpanniji/industriji differenti fiċ-Ċina mill-bank, liema huma l-fatturi li jikkunsidra l-bank meta jivvaluta l-applikazzjoni għas-self, id-deskrizzjoni tal-applikazzjoni għas-self u l-proċess tal-approvazzjoni, eċċ. Madankollu, la l-GTĊ u lanqas il-banek individwali identifikati fil-kwestjonarju ma pprovdew evidenza f’dan ir-rigward. Il-GTĊ pprovda biss tweġibiet ta’ natura ġenerali li ma kienu appoġġati minn ebda evidenza li ssir xi valutazzjoni tar-riskju tal-kreditu.
(177)
Il-Kummissjoni talbet ukoll l-informazzjoni simili mingħand il-produtturi esportaturi li kkooperaw u ppruvat tivverifikaha waqt iż-żjarat ta’ verifika fuq il-post tal-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun. Iż-żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun wieġbu li l-banek jitolbu ċerti dokumenti u jwettqu tip ta’ analiżi tar-riskju tal-kreditu qabel ma jingħata s-self. Madankollu, huma ma setgħux jappoġġaw id-dikjarazzjonijiet tagħhom bl-evidenza. Waqt il-verifika fuq il-post il-Kummissjoni staqsiet għall-evidenza li l-banek jitolbu dawn id-dokumenti jew li dawn id-dokumenti kienu pprovduti lill-banek mill-kumpanniji jew xi tip ta’ rapport maħruġ mill-banek li jipprova li saret din l-analiżi tar-riskju ta’ kreditu. Madankollu l-gruppi ta’ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun ma setgħux jipprovdu tali evidenza u lanqas setgħu jipprovdu xi evidenza oħra li tappoġġa d-dikjarazzjonijiet tagħhom. Huwa nnotat ukoll li l-ebda wieħed mill-gruppi ta’ produtturi esportaturi fil-kampjun jew mill-kumpanniji individwali f’dawn il-gruppi ma ngħata klassifikazzjoni tal-kreditu.
(178)
L-informazzjoni rigward il-valutazzjoni tar-riskju ta’ kreditu ntalbet ripetutament mill-partijiet interessati billi hija kkunsidrata bħala kruċjali fost oħrajn fid-dawl ta’ (i) is-sejba tar-rapport tal-FMI tal-2006 li ssuġġerixxa li l-liberalizzazzjoni tal-banek fiċ-Ċina mhijiex kompluta u r-riskju tal-kreditu mhuwiex rifless sewwa (56), (ii) ir-rapport tal-FMI tal-2009 li ssottolinja n-nuqqas ta’ liberalizzazzjoni tar-rati tal-imgħax fiċ-Ċina (57), (iii) ir-Rapport tal-Pajjiżi tal-FMI tal-2010 li sostna li l-kost tal-kapital fiċ-Ċina huwa relattivament baxx, l-allokazzjoni tal-kreditu xi kultant tkun iddeterminata b’mezzi mhux marbuta mal-prezzijiet u l-iffrankar korporattiv kbir huwa parzjalment marbut mal-kost baxx ta’ diversi inputs ta’ fatturi (inklużi l-kapital u l-art) (58) u (iv) l-Istħarriġ Ekonomiku tal-OECD tal-2010 dwar iċ-Ċina (59) u d-Dokument ta’ Ħidma tad-Dipartiment Ekonomiku tal-OECD Nru 747 dwar ir-Riformi fis-Settur Finanzjarju taċ-Ċina (60) fejn intqal li s-sjieda tal-istituzzjonijiet finanzjarji għadha ddominata mill-Istat u dan iqajjem tħassib dwar kemm id-deċiżjonijiet tas-self mill-banek jittiħdux purament fuq konsiderazzjonijiet kummerċjali filwaqt li r-rwol tradizzjonali tal-banek jidher li huwa dak tal-aġenziji tal-gvern b’rabtiet mal-gvern.
(d) Kontribuzzjonijiet Finanzjarji
(179)
Wara li tqieset l-evidenza kollha, ġie konkluż li l-maġġoranza l-kbira tas-self liż-żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi fil-kampjun ingħata minn banek tal-istat li huma kkunsidrati bħala korpi pubbliċi minħabba li għandhom awtorità tal-gvern u li jeżerċitaw funzjonijiet tal-gvern. Hemm aktar evidenza li dawn il-banek jeżerċitaw awtorità tal-gvern billi kif spjegat fil-premessa (169) hemm intervent ċar mill-Istat (jiġifieri l-PBOC) fil-mod kif il-banek kummerċjali jieħdu d-deċiżjonijiet dwar ir-rati tal-imgħax għas-self mogħti lill-kumpanniji Ċiniżi. F’dawn iċ-ċirkostanzi, il-prattiki tas-self ta’ dawn l-entitajiet huma attribwibbli direttament lill-gvern. Il-fatt li l-banek jeżerċitaw awtorità tal-gvern huwa kkonfermat ukoll mill-mod kif l-Ordni Nru 35- Politiki għall-iżvilupp tal-Industrija tal-Ħadid u l-Azzar (61), id-Deċiżjoni 40 u l-Artikolu 34 tal-Liġi dwar il-Banek Kummerċjali tal-NDRC jaġixxu fir-rigward tat-twettiq tal-politiki industrijali tal-gvern. Hemm ukoll ammont kbir ta’ evidenza ċirkostanzjali, appoġġata minn studji u rapporti oġġettivi, li għad hemm intervent qawwi min-naħa tal-gvern fis-sistema finanzjarja Ċiniża kif diġà spjegat fil-premessa (178) aktar ’il fuq. Fl-aħħar nett, il-GTĊ naqas milli jipprovdi informazzjoni li tippermetti fehim aħjar tar-relazzjoni tal-banek tal-istat mal-gvern kif spjegata fil-premessi minn (159) sa (164).
Għalhekk, fil-każ tas-self mogħti mill-banek kummerċjali tal-istat fiċ-Ċina, il-Kummissjoni tikkonkludi li hemm kontribuzzjoni finanzjarja lill-produtturi tal-azzar miksi b’materjal organiku fil-forma ta’ trasferiment dirett ta’ fondi mill-gvern fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, l-istess evidenza turi li l-SOCBs (kif ukoll il-banek privati) jiġu inkarigati jew jingħataw struzzjonijiet mill-gvern u dan, konsegwentement, ifisser li teżisti kontribuzzjoni finanzjarja fis-sena tal-Artikolu 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(180)
Fid-dawl tal-analiżi fil-premessi minn (170) sa (175) aktar ’il fuq, ġie stabbilit ukoll li l-banek privati huma inkarigati u jingħataw struzzjonijiet mill-GTĊ sabiex jipprovdu self lill-produtturi tal-OCS u li teżisti kontribuzzjoni finanzjarja skont l-Artikoli 3(1)(a)(i) u 3(1)(a)(iv) tar-Regolament bażiku.
(e) Benefiċċju
(181)
Ikun hemm benefiċċju fis-sens tal-Artikoli 3(2) u 6(b) tar-Regolament bażiku jekk is-self mill-gvern jingħata b’termini aktar favorevoli minn dawk li l-benefiċjarju jista’ jikseb mis-suq. Billi kien stabbilit li s-self mhux mill-gvern fiċ-Ċina ma jipprovdix valur referenzjarju xieraq tas-suq (il-banek privati huma inkarigati u mogħtija struzzjonijiet mill-GTĊ), tali valur referenzjarju ġie kostruwit bl-użu tal-metodu deskritt fil-premessi (191) u (192) aktar ’l isfel.
(f) Speċifiċità
(182)
L-industrija tal-azzar tappartjeni għall-kategorija mħeġġa skont id-Deċiżjoni Nru 40. Id-Deċiżjoni Nru 40, hija Ordni mill-Kunsill tal-Istat, li huwa l-ogħla korp amministrattiv fir-RPĊ u f’dak ir-rigward id-deċiżjoni hija legalment vinkolanti għal korpi pubbliċi oħra u għall-operaturi ekonomiċi. Din tikklassifika s-setturi industrijali fi “Proġetti Mħeġġin, Restrittivi u Eliminati”. Dan l-Att jirrappreżenta linja gwida tal-politika industrijali li flimkien mal-Katalgu tad-Direttorju turi kif il-GTĊ iżomm politika li tħeġġeġ u ssostni lil gruppi ta’ intrapriżi jew industriji, bħalma hija l-industrija tal-azzar/OCS, ikklassifikata mill-Katalgu tad-Direttorju bħala “Industrija mħeġġa”. Fir-rigward tan-numru ta’ industriji elenkati bħala "Imħeġġin", huwa nnotat li dawn jirrappreżentaw biss porzjon tal-ekonomija Ċiniża. Barra minn hekk, ċerti attivitajiet biss f’dawn is-setturi mħeġġa għandhom status ta’ "mħeġġin". Id-Deċiżjoni Nru 40 tistipula wkoll skont l-Artikolu 17 li l-“Proġetti mħeġġa ta’ investiment” għandhom jibbenefikaw minn privileġġi u inċentivi speċifiċi, fost l-oħrajn, minn appoġġ finanzjarju. Min-naħa l-oħra, b’referenza għall-“Proġetti Restrittivi u Eliminati”, id-Deċiżjoni Nru 40 tagħti s-setgħa lill-awtoritajiet tal-istat li jintervjenu direttament biex jirregolaw is-suq. L-Artikoli 18 u 19 jistipulaw li l-awtorità rilevanti timpedixxi lill-istituzzjonijiet finanzjarji milli jagħtu self għal tali “Proġetti Restrittivi u Eliminati”. Minn dan ta’ hawn fuq huwa ċar li d-Deċiżjoni Nru 40 tipprovdi regoli li jorbtu lill-istituzzjonijiet ekonomiċi kollha fil-forma ta’ direttivi dwar il-promozzjoni u l-appoġġ tal-industriji mħeġġin, li waħda minnhom hija l-parti tal-industrija tal-OCS:
(183)
Barra minn hekk, l-Ordni Nru 35 tal-NDRC - Politiki għall-iżvilupp tal-Industrija tal-Ħadid u l-Azzar, b’mod partikolari l-Artikoli 24 u 25, jillimitaw l-għoti tas-self biss lil intrapriżi tal-azzar li jikkonformaw b’mod sħiħ mal-politiki ta’ żvilupp għall-industrija tal-ħadid u l-azzar.
(184)
Ir-rikorrent ipprovda wkoll evidenza li xi pjanijiet u dokumenti oħra tal-gvern qegħdin jinkoraġġixxu u jagħtu struzzjonijiet għall-appoġġ finanzjarju tal-industrija tal-azzar b’mod ġenerali u anki f’reġjuni ġeografiċi speċifiċi taċ-Ċina (62) (63).
(185)
Fid-dawl ta’ dan kollu ta’ hawn fuq, jidher evidenti li l-awtoritajiet jippermettu biss lill-istituzzjonijiet finanzjarji li jipprovdu self preferenzjali lil numru limitat ta’ industriji/kumpanniji li jikkonformaw mal-politiki ta’ żvilupp tal-GTĊ. Fuq il-bażi tal-evidenza fil-fajl u fin-nuqqas tal-kooperazzjoni mill-GTĊ dwar din il-kwistjoni, huwa konkluż li s-sussidji fil-forma ta’ self preferenzjali mhumiex disponibbli b’mod ġenerali u għalhekk huma speċifiċi fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk ma kien hemm ebda evidenza ppreżentata minn xi waħda mill-partijiet interessati li tissuġġerixxi li s-sussidju huwa bbażat fuq kriterji jew kundizzjonijiet oġġettivi skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(186)
L-investigazzjoni wriet li ż-żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi fil-kampjun ibbenefikaw mis-self preferenzjali fil-perijodu tal-investigazzjoni.
(g) Konklużjoni
(187)
Għalhekk, il-finanzjament tal-industrija tal-azzar miksi b’materjal organiku għandu jitqies bħala sussidju.
(188)
Fid-dawl tal-eżistenza ta’ kontribuzzjoni finanzjarja, benefiċċju lill-produtturi esportaturi u l-ispeċifiċità, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensatorju.
(h) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(189)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeisti tul il-PI. Skont l-Artikolu 6(b) tar-Regolament bażiku, il-benefiċċju mogħti lir-reċipjenti huwa kkunsidrat bħala d-differenza bejn l-ammont li l-kumpannija tħallas fuq is-self mill-gvern u l-ammont li l-kumpannija kieku tħallas għal self kummerċjali kumparabbli li jista’ jinkiseb fis-suq.
(190)
Kif kien spjegat hawn fuq (il-premessi minn (165) sa (178)), billi s-self provdut mill-banek Ċiniżi jirrifletti intervent sostanzjali tal-gvern fis-settur bankarju u ma jirriflettix ir-rati li jistgħu jinstabu f’suq li jiffunzjona, inbena valur indikattiv xieraq tas-suq bl-użu tal-metodu deskritt hawn taħt. Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni użat ukoll il-fatti disponibbli sabiex tkun stabbilita rata ta’ interess skont valur indikattiv xieraq.
(191)
Meta jinħoloq valur indikattiv xieraq, l-applikazzjoni tar-rati ta’ interess Ċiniżi titqies raġonevoli, aġġustati biex jirriflettu r-riskju normali tas-suq. F’kuntest fejn il-qagħda finanzjarja attwali tal-esportaturi tkun ġiet stabbilita f’suq mgħawweġ u ma jkun hemm l-ebda informazzjoni kredibbli mill-banek Ċiniżi dwar il-kejl tar-riskju u l-istabbiliment tal-klassifikazzjonijiet tal-kreditu, huwa meqjus neċessarju li l-kredibbiltà kreditizja tal-esportaturi Ċiniżi ma titteħidx fuq il-valur li jidher, iżda tiġi applikata żieda biex tirrifletti l-impatt potenzjali tas-suq mgħawweġ Ċiniż fuq is-sitwazzjoni finanzjarja tagħhom.
(192)
Fir-rigward ta’ dan ta’ hawn fuq kif spjegat fil-premessi (160), (163) u (164), kemm il-GTĊ u kemm il-produtturi esportaturi li kkooperaw intalbu jipprovdu informazzjoni dwar il-politiki tas-self tal-banek Ċiniżi u l-mod kif ingħata s-self lill-produtturi esportaturi. Il-partijiet naqsu milli jipprovdu din l-informazzjoni, għalkemm kienu mitluba ripetutament biex jagħmlu dan, u rrifjutaw l-aċċess għall-banek tal-istat. Għaldaqstant, fid-dawl ta’ dan in-nuqqas ta’ kooperazzjoni u l-fatti kollha disponibbli, u f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28(6) tar-Regolament bażiku, jitqies xieraq li jiġi kkunsidrat li l-azjendi kollha fiċ-Ċina jingħataw l-ogħla grad ta’ bonds "Mhux ta’ livell ta’ investiment" biss (BB skont Bloomberg) u li jiġi applikat il-primjum xieraq mistenni fuq il-bonds maħruġa mill-azjendi b’din il-klassifikazzjoni lir-rata ta’ self standard tal-People’s Bank of China. Il-benefiċċju għall-produtturi esportaturi ġie kkalkulat billi ttieħed id-differenzjali tar-rata tal-imgħax, espress bħala perċentwali, immultiplikat bl-ammont pendenti tas-self, jiġifieri l-imgħax mhux imħallas matul il-PI. Dan l-ammont imbagħad ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-produtturi esportaturi li kkooperaw.
(193)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-produtturi esportaturi fil-kampjun tammonta għal 0,25 % għall-grupp ta’ kumpanniji ta’ Huadong u 0,89 % għall-grupp ta’ kumpanniji ta’ Panhua.
(194)
Ir-rata medja peżata tas-sussidju għall-kumpanniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija ta’ 0,58 %.
(195)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata fil-livell tal-ogħla rata ta’ sussidju stabbilita għal din l-iskema għal entità relatata ma’ waħda mill-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri 0,97 %.
3.3.3. PROGRAMMI TA’ EKWITÀ
(196)
Numru ta’ programmi ta’ sussidju allegati li jirrigwardaw l-ekwità kienu deskritti fir-rikors b’rabta ma’ produtturi esportaturi mhux inklużi fil-kampjun u/jew li ma kkooperawx fl-investigazzjoni. Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jippreżenta informazzjoni dwar dawn il-programmi fil-kwestjonarji oriġinali u supplimentari, u suċċessivament tat opportunità suffiċjenti lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet dwar dawn il-programmi. Il-GTĊ iddeċieda li jipprovdi tweġibiet biss dwar l-allegati programmi ta’ sussidju fir-rigward taż-żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun u kkonferma din il-pożizzjoni matul il-proċediment.
(197)
Il-livell sinifikanti ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni f’dan il-proċediment xekkel il-possibbiltà li l-Kummissjoni tikseb informazzjoni u evidenza mingħand il-produtturi esportaturi dwar dawn il-programmi inklużi fir-rikors. Il-Kummissjoni kkonfermat li l-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun ma għamlux użu minn dawn il-programmi. Għalhekk il-Kummissjoni kellha tiddetermina l-eżistenza ta’ programmi ta’ sussidju u tistabbilixxi d-dazju residwu fir-rigward tal-programmi l-oħra kollha, li dwarhom il-GTĊ ma ppreżentax informazzjoni u li ma kinux disponibbli għal jew intużaw mill-produtturi esportaturi fil-kampjun fuq il-bażi tal-evidenza disponibbli fil-fajl skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28(1) tar-Regolament bażiku.
3.3.3.1. Skambji ta’ dejn għal ekwità
(a) Deskrizzjoni
(198)
Ir-rikors kien jinkludi evidenza li diversi produtturi tal-azzar kienu involuti fi skambji ta’ dejn għal ekwità fis-sena 2000 għal total kombinat ta’ RMB 62,5 biljun ta’ djun. Huwa allegat li d-dejn sovran dovut mill-produtturi statali tal-azzar lill-banek kummerċjali tal-Istat ("SOCBs") ġie mħassar bi skambju għal ekwità permezz tal-involviment ta’ erba’ Kumpanniji Ċiniżi tal-Immaniġġjar tal-Assi ("AMCs") li ma kienx ibbażat fuq konsiderazzjonijiet tas-suq. Ir-rikors afferma wkoll li l-AMCs inħolqu speċifikament sabiex jiddisponu minn self improduttiv enormi f’industriji ewlenin fosthom is-settur tal-azzar u sabiex jirristrutturaw id-djun tal-SOEs fost l-oħrajn permezz ta’ skambji ta’ dejn għal ekwità. Billi l-GTĊ ma pprovda l-ebda informazzjoni dwar dan il-programm, il-Kummissjoni waslet għas-sejbiet tagħha fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku (ara l-premessi (33) - (35) aktar ’il fuq). Għall-istess raġuni, l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku ġie applikat fir-rigward tal-programmi ta’ Infużjoni ta’ Ekwità u ta’ Dividendi Mhux Imħallsa deskritti fil-premessi (204) - (215) aktar ’l isfel.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(199)
Is-sejbiet dwar dan il-programm huma bbażati fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors. L-iskambji ta’ dejn għal ekwità jikkostitwixxu kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ infużjoni ta’ ekwità u/jew self fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku jew fil-forma ta’ dħul mitluf li jirriżulta minn dejn imħassar jew mhux imħallas fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Din il-kontribuzzjoni finanzjarja kienet ipprovduta mill-gvern permezz tal-korpi pubbliċi involuti f’dawn it-tranżazzjonijiet, jiġifieri l-erba’ AMCs u diversi SOCBs (irreferi għall-premessa (168) aktar ’il fuq). Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, l-evidenza rreġistrata turi li l-AMCs huma korpi pubbliċi għax inħolqu speċifikament mill-GTĊ sabiex jiddisponu minn self improduttiv enormi f’industriji ewlenin fosthom is-settur tal-azzar u sabiex jirristrutturaw id-djun tal-SOEs. Għaldaqstant, huma kkunsidrati li jeżerċitaw awtorità tal-gvern.
(200)
Barra minn hekk, ir-rikorrent ipprovda evidenza prima facie li l-ammont enormi ta’ tħassir tad-dejn ma kienx soġġett għal konsiderazzjonijiet kummerċjali normali billi l-GTĊ ma wettaqx valutazzjoni li investitur privat normali kieku jwettaq fir-rigward tar-rata ta’ redditu raġonevoli mistennija li dawn l-iskambji ta’ ekwità jiġġeneraw maż-żmien. Minflok, il-GTĊ skambja ammonti enormi ta’ dejn ma’ ekwità bil-għan li jnaqqas il-proporzjon tal-obbligazzjonijiet meta mqabbla mal-assi tal-produtturi tal-azzar sabiex iżid il-kompetittività tagħhom mingħajr il-konsiderazzjonijiet kummerċjali li investitur privat kieku jagħmel. Il-Kummissjoni, wara analiżi bir-reqqa tal-informazzjoni mogħtija fir-rikors u fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra fil-fajl, ikkonkludiet li l-miżuri huma, għaldaqstant, ikkunsidrati bħala miżuri li jagħtu benefiċċju fis-sens tal-Artikolu 6(a) tar-Regolament bażiku.
(201)
Dan is-sussidju huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament bażiku billi huwa limitat biss għal entitajiet magħżula b’parteċipazzjoni mill-Istat u l-għoti ta’ dan il-finanzjament huwa diskrezzjonarju u ma jeżistux kriterji oġġettivi. Għalhekk huwa konkluż li dan il-programm jikkostitwixxi sussidju kumpensatorju għall-produtturi esportaturi tal-prodott ikkonċernat.
(c) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(202)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa benefiċċju mhux rikorrenti u huwa kkunsidrat bħala l-ammont sħiħ tad-dejn mibdul b’ekwità, jiġifieri tad-dejn maħfur. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju ppreżentata mill-GTĊ, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju kkalkulat b’dan il-mod ġie allokat għall-PI fuq il-bażi tal-perijodu normali ta’ deprezzament tal-assi tal-kumpanniji benefiċjarji. L-ammont kien aġġustat billi żdied l-imgħax matul dan il-perijodu sabiex jirrifletti l-valur tal-benefiċċju maż-żmien u b’hekk jiġi stabbilit il-benefiċċju sħiħ ta’ din l-iskema għall-benefiċjarji. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-livell ta’ produzzjoni tal-prodott ikkonċernat matul il-PI, minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(203)
Ir-rata tas-sussidju miksuba b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx tammonta għal 0,05 %. Ma kienx meħtieġ li tiġi kkalkulata r-rata tas-sussidju għall-produtturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun u oħrajn għar-raġunijiet deskritti fil-premessi (196) u (197).
3.3.3.2. Infużjonijiet ta’ ekwità
(a) Deskrizzjoni
(204)
Ir-rikors jallega li matul is-snin il-GTĊ pprovda ammonti sostanzjali ta’ flus lill-produtturi tal-azzar permezz ta’ infużjonijiet ta’ ekwità. Skont ir-rikors, il-GTĊ kiseb ishma f’kumpanniji (permezz ta’ diversi entitajiet tal-istat) fejn diġà kien l-azzjonist prinċipali mingħajr ma kiseb drittijiet azzjonarji addizzjonali. Ir-rikors jagħti dettalji wkoll dwar tranżazzjonijiet speċifiċi li jinvolvu entitajiet kkontrollati mill-Istat, fosthom iċ-China International Capital Corporation (CICC) u s-SASAC.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(205)
Billi l-GTĊ ma pprovdiex informazzjoni dwar dan il-programm (ara l-premessi (196) u (197) aktar ’il fuq), is-sejbiet dwar dan il-programm huma bbażati fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors, appoġġata minn sorsi xierqa. L-infużjonijiet ta’ ekwità jikkostitwixxu trasferiment dirett ta’ fondi fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Dawn il-kontribuzzjonijiet finanzjarji kienu pprovduti mill-gvern permezz tal-korpi pubbliċi involuti f’dawn it-tranżazzjonijiet, fosthom is-CICC u s-SASAC. Ir-rikors jinkludi evidenza speċifika dwar infużjonijiet ta’ ekwità li jirrigwardaw produttur tal-azzar SOE fejn is-CICC aġixxiet bħala s-sottoskrittur u maniġer prinċipali tal-ħruġ tal-ishma. Skont l-informazzjoni fir-rikors, is-CICC hija 51 % tal-istat u hija fl-aħħar mill-aħħar ikkontrollata mis-SASAC, li fit-tranżazzjonijiet speċifiċi dokumentati fir-rikors aġixxiet ukoll bħala entità tal-GTĊ li tikkontrolla l-produttur tal-azzar SOE (għall-analiżi tal-funzjonijiet tas-SASAC ara l-premessi minn (64) sa (66) aktar ’il fuq). Għalhekk, dawn it-tranżazzjonijiet twettqu mill-GTĊ permezz ta’ korpi pubbliċi fis-sens tal-Artikolu 2(b) tar-Regolament bażiku u l-ġurisprudenza rilevanti tad-WTO.
(206)
Dawn l-infużjonijiet ta’ ekwità huma kkunsidrati li jagħtu benefiċċju lill-kumpanniji benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 6(a) tar-Regolament bażiku billi mhumiex konsistenti mal-prattika normali ta’ investiment tal-investituri privati. L-inkonsistenza ta’ dawn l-infużjonijiet ta’ ekwità mal-prattika tal-investituri privati hija ppruvata fid-dettall fir-rikors. Fir-rigward ta’ dawn it-tranżazzjonijiet speċifiċi, ir-rikors l-ewwel nett juri li l-produttur tal-azzar SOE ħallas prezz sopravalutat tal-porzjon tiegħu tal-ħruġ il-ġdid ta’ ishma b’mod mhux konformi ma’ kundizzjonijiet ġusti tas-suq, u t-tieni nett li uża l-fondi miġbura biex jixtri assi tal-istat u investiment ta’ ekwità bi prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq. Ir-rikors juri wkoll li l-GTĊ ħallas l-istess prezz bħal investituri oħra minkejja li l-ishma tiegħu kienu jiswew anqas billi kellhom drittijiet u prospetti differenti mill-ishma mibjugħa lil azzjonisti oħra.
(207)
Dawn is-sussidji huma speċifiċi fis-sens tal-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament bażiku minħabba li ngħataw lil numru limitat ta’ entitajiet magħżula li fihom il-gvern kien parteċipant. Għalhekk huwa konkluż li dan il-programm jikkostitwixxi sussidju kumpensatorju għall-produtturi esportaturi tal-prodott ikkonċernat.
(c) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(208)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa kkunsidrat bħala l-ammont tal-infużjonijiet tal-ekwità. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju ppreżentata mill-GTĊ, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors. Skont l-Artikolu 7(3) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju kkalkulat b’dan il-mod ġie allokat għall-PI fuq il-bażi tal-perijodu normali ta’ deprezzament tal-assi tal-kumpanniji benefiċjarji. L-ammont kien aġġustat billi żdied l-imgħax matul dan il-perijodu sabiex jirrifletti l-valur tal-benefiċċju maż-żmien u b’hekk jiġi stabbilit il-benefiċċju sħiħ ta’ din l-iskema għall-benefiċjarji. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju ġie allokat fuq il-livell ta’ produzzjoni tal-benefiċjarji matul il-PI bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(209)
Ir-rata tas-sussidju miksuba b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx tammonta għal 0,08 %. Ma kienx meħtieġ li tiġi kkalkulata r-rata tas-sussidju għall-produtturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun u oħrajn għar-raġunijiet deskritti fil-premessi (196) u (197).
3.3.3.3. Dividendi mhux imħallsa
(a) Deskrizzjoni
(210)
Ir-rikors allega li skont il-politika tal-GTĊ, l-intrapriżi tal-istat, fosthom il-kumpanniji li jipproduċu l-OCS, ma għandhomx għalfejn iħallsu dividendi lill-gvern bħala s-sid tagħhom anki meta jagħmlu l-profitti. Minħabba f’hekk, il-produtturi tal-azzar SOE jistgħu jiffinanzjaw investiment massiv permezz tal-profitti miżmuma mhux imqassma bħala dividendi skont dan il-programm.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(211)
Billi l-GTĊ ma pprovdiex informazzjoni dwar dan il-programm (ara l-premessi (196) u (197) aktar ’il fuq), is-sejbiet dwar dan il-programm huma bbażati fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors, appoġġata minn sorsi xierqa. Id-dividendi mhux imħallsa jridu jitqiesu bħala għotja moħbija fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku jew bħala dħul mitluf skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku billi l-GTĊ ma jiġborx dividendi li normalment jitħallsu lill-investituri privati fuq l-ishma tagħhom. Dawn l-għotjiet moħbija kienu pprovduti mill-gvern permezz tal-entità li għandha direttament l-ishma fil-produtturi tal-azzar SOE, jiġifieri wisq probabbli s-SASAC. L-analiżi fir-rigward tas-SASAC turi li din twettaq funzjonijiet tal-Gvern (għad-dettalji ara l-premessi minn (64) sa (66) aktar ’il fuq).
(212)
L-ammont sħiħ tad-dividendi mhux imħallsa huwa kkunsidrat li jagħti benefiċċju lill-produtturi tal-azzar SOE benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 6(a) tar-Regolament bażiku billi dan mhuwiex konsistenti mal-prattika normali ta’ investiment tal-investituri privati li teħtieġ it-tqassim tad-dividendi normalment marbutin mal-ishma tagħhom. Fil-każ tal-SOEs bi sjieda parzjali minn investituri privati, l-ammont tal-benefiċċji huwa daqs l-ammont tad-dividendi mhux imħallsa distribwiti lilhom fuq bażi pro rata.
(213)
Dawn is-sussidji huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(2) tar-Regolament bażiku għax ingħataw lil numru limitat ta’ entitajiet magħżula li fihom ipparteċipa l-gvern. Għalhekk huwa konkluż li dan il-programm jikkostitwixxi sussidju kumpensatorju għall-produtturi esportaturi tal-prodott ikkonċernat.
(c) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(214)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa kkunsidrat bħala l-ammont tad-dividendi mhux imħallsa. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq informazzjoni finanzjarja pubblikament disponibbli dwar il-benefiċjarji. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju kkalkolat kien ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-benefiċjarji matul il-PI bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(215)
Ir-rata tas-sussidju miksuba b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx tammonta għal 1,36 %. Ma kienx meħtieġ li tiġi kkalkulata r-rata tas-sussidju għall-produtturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun u oħrajn għar-raġunijiet deskritti fil-premessi (196) u (197).
3.3.4. PROGRAMMI TA’ TAXXA FUQ L-INTROJTU U TAXXI DIRETTI OĦRA
3.3.4.1. Politiki tat-Tassazzjoni għat-tnaqqis tal-ispejjeż tar-riċerka ul-iżvilupp (R&D)
(216)
Din l-iskema tipprovdi benefiċċju għall-kumpanniji li jintroduċu teknoloġiji ġodda, prodotti ġodda jew tekniki ġodda fil-produzzjoni tagħhom. Il-kumpanniji eliġibbli jistgħu jnaqqsu t-taxxa fuq l-introjtu korporattiva tagħhom b’50 % tal-ispejjeż proprji għall-proġetti approvati.
(217)
Huwa nnotat li għalkemm il-GTĊ illimita t-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju u l-ittra ta’ defiċjenza għall-iskemi użati mill-kumpanniji fil-kampjun, huwa ma pprovda l-ebda informazzjoni dwar din l-iskema, minkejja li waħda mill-kumpanniji fil-kampjun irrappurtat benefiċċji taħt din l-iskema fit-tweġiba tagħha għall-kwestjonarju. Meta reġa’ ntalab waqt iż-żjara ta’ verifika sabiex jipprovdi l-informazzjoni neċessarja, il-GTĊ pprovda tweġiba supplimentari parzjali dwar dan il-programm. Minkejja li din l-informazzjoni ngħatat tard, it-tim ta’ verifika talab kjarifika dwar diversi kwistjonijiet (ara l-premessa (219) aktar ’l isfel), iżda din ma ngħatatx. Minħabba f’hekk il-Kummissjoni kellha tibbaża s-sejbiet tagħha fuq l-aħjar fatt disponibbli.
(a) Il-bażi Legali
(218)
Din l-iskema hija pprovduta bħala trattament fiskali preferenzjali mill-Artikolu 30(1) tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Kumpanniji tar-RPĊ (l-Ordni Nru 63 tal-President tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina, effettiva mill-1 ta’ Jannar 2008), l-Artikolu 95 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Kumpanniji tar-RPĊ (id-Digriet Nru 512 tal-Kunsill tal-Istat tar-RPĊ) u l-Gwida għall-Oqsma Ewlenin (in-Notifika Nru 6, 2007). Il-GTĊ ma pprovdiex id-Digriet Nru 512 u n-Notifika Nru 6 f’dan il-proċediment.
(b) Eliġibbiltà
(219)
Kif innotat hawn fuq, il-GTĊ ma pprovda l-ebda informazzjoni rilevanti għal din l-iskema fit-tweġibiet għall-kwestjonarju u għall-ittra ta’ defiċjenza. Fid-dokument ippreżentat waqt il-verifika fuq il-post, il-GTĊ sostna li huma biss it-“tariffi fuq ir-riċerka u l-iżvilupp li jġarrbu l-Intrapriżi fl-iżvilupp ta’ teknoloġija ġdida, prodotti ġodda u ħiliet ġodda” li jistgħu jiġu komputati fid-dħul taxxabbli għall-finijiet ta’ tnaqqis. Madankollu, il-GTĊ ma elaborax dwar it-tifsira tat-termini “teknoloġija ġdida”, “prodotti ġodda” u “ħiliet ġodda”. Il-Kummissjoni ppruvat ukoll issib it-tifsira preċiża ta’ dawn it-termini waqt il-verifika ta’ Zhejiang Huadong iżda l-kumpannija ma kienet kapaċi tipprovdi l-ebda spjegazzjoni konkreta u wieġbet li dawn huma biss termini ġenerali.
(220)
Madankollu, fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija, kien stabbilit li għal din l-iskema huma eliġibbli biss proġetti ta’ R&D tal-kumpanniji tas-Setturi tat-Teknoloġija Ġdida u Avvanzata li Qegħdin Jirċievu Appoġġ Primarju mill-Istat u proġetti elenkati fil-Gwida għall-Oqsma Ewlenin tal-Industrijalizzazzjoni tat-Teknoloġija Avvanzata skont il-Prijorità tal-Iżvilupp attwali promulgata mill-NDRC (64). Billi ma kienet ipprovduta l-ebda informazzjoni rilevanti ġdida f’dan il-proċediment li tista’ tirribatti din il-konklużjoni, ġie stabbilit li din l-iskema mhijiex disponibbli b’mod ġenerali, billi huma eliġibbli biss industriji/kumpanniji/proġetti partikolari.
(c) L-implimentazzjoni prattika
(221)
Skont il-GTĊ, il-kumpanniji li jkollhom il-ħsieb li japplikaw għal din il-konċessjoni tat-taxxa jridu jippreżentaw id-Dikjarazzjoni tat-Taxxa fuq l-Introjtu tagħhom u “dokumenti rilevanti oħra” lill-awtorità tat-taxxa mingħajr ma speċifika x’inhuma dawn id-dokumenti rilevanti l-oħra. Fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija kien stabbilit li kwalunkwe kumpannija li jkollha l-ħsieb li tapplika għall-benefiċċju minn din l-iskema trid tippreżenta informazzjoni dettaljata dwar il-proġetti tal-R&D lill-Uffiċċju tax-Xjenza u t-Teknoloġija lokali u li huwa biss wara eżami li l-Uffiċċju tat-Taxxa joħroġ l-avviż tal-approvazzjoni. Wara l-approvazzjoni, l-ammont soġġett għat-taxxa fuq l-introjtu tal-kumpanniji jitnaqqas b’50 % tal-ispejjeż proprji għall-proġetti approvati (65).
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(222)
Din l-iskema intużat minn wieħed mill-produtturi esportaturi li kkoopera, Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd tul il-PI. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ u minħabba t-tweġiba tiegħu, li kienet inkompleta u waslet tard, fir-rigward ta’ din l-iskema, ma kienx possibbli li tiġi determinata l-proċedura ta’ applikazzjoni u approvazzjoni li trid issir mill-kumpanniji li jibbenefikaw minn din l-iskema. Kif innotat aktar ’il fuq, il-Kummissjoni kellha tiddependi parzjalment fuq il-fatti stabbiliti fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija.
(e) Konklużjoni
(223)
Din l-iskema għandha titqies bħala sussidju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta’ dħul mitluf tal-gvern li jagħti benefiċċju lill-kumpanniji benefiċjarji.
(224)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji ta’ eliġibbiltà sabiex jinkisbu benefiċċji minn din l-iskema u dwar l-użu tas-sussidju, bil-għan li jiġi stabbilit sa liema punt l-aċċess għas-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk huwiex speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma pprovdiex informazzjoni ta’ din ix-xorta għall-kwestjonarju u għall-ittra ta’ defiċjenza. Barra minn hekk, l-informazzjoni mressqa f’dan ir-rigward waqt iż-żjara ta’ verifika fuq il-post jidher li hi inkompleta fid-dawl tas-sejbiet rigward l-istess skema li nstab li qed tintuża mill-kumpanniji fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija. Il-Kummissjoni, konxja mir-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe stabbiliment tal-ispeċifiċità għandu jkun “issostanzjat b’mod ċar” fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva, għalhekk kellha tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku. L-aħjar fatti disponibbli kienu jinkludu s-sejbiet tal-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija.
(225)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità tal-għoti, kienet tillimita l-aċċess għal din l-iskema għal ċerti intrapriżi u industriji biss ikklassifikati bħala mħeġġa, bħal dawk li jappartjenu għall-industrija tal-OCS. Barra minn hekk, ma jidhirx li hemm kriterji oġġettivi li jillimitaw l-eliġibbiltà u l-ebda evidenza konklużiva li l-eliġibbiltà hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Huwa nnotat li n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-awtoritajiet tal-GTĊ ma jippermettix lill-Kummissjoni li tivvaluta l-eżistenza ta’ tali kriterji oġġettivi.
(226)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensatorju.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(227)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta’ dak li jitħallas flimkien ma’ tnaqqis ta’ 50 % addizzjonali tal-ispejjeż proprji fuq l-R&D għall-proġetti approvati. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, għaliex is-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet manifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(228)
Wieħed mill-produtturi esportaturi li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri l-Grupp ta’ kumpanniji Huadong, ibbenefika minn din l-iskema. Ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-Huadong Group hija ta’ 0,19 %.
(229)
Ir-rata medja peżata tas-sussidju għall-kumpanniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija ta’ 0,09 %.
(230)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata fil-livell tal-ogħla rata ta’ sussidju stabbilita għal din l-iskema għall-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri 0,19 %.
3.3.4.2. Konċessjonijiet tat-taxxa għar-Reġjuni Ċentrali u tal-Punent
(231)
Din l-iskema tipprovdi benefiċċju lill-kumpanniji li jinsabu fir-Reġjuni Ċentrali u tal-Punent. Il-kumpanniji eliġibbli huma soġġetti għal rata preferenzjali ta’ taxxa fuq l-introjtu ta’ 15 % minflok ir-rata tat-taxxa normali fuq l-introjtu ta’ 25 % applikabbli fiċ-Ċina.
(232)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar din l-iskema fil-kwestjonarju, fl-ittra ta’ defiċjenza u mill-ġdid matul iż-żjara ta’ verifika fil-post. Fit-tweġibiet għall-kwestjonarju u l-ittra ta’ defiċjenza, il-GTĊ ma wieġeb l-ebda waħda mill-mistoqsijiet u ddikjara li dan il-programm ma kienx għadu validu billi skada fil-31 ta’ Diċembru 2010, u żied jgħid ukoll li l-ebda waħda mill-kumpanniji fil-kampjun ma bbenefikat minn din l-iskema tul il-PI. Madankollu, dan kien f’kuntradizzjoni mat-tweġibiet ta’ wieħed mill-produtturi esportaturi (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) u mal-evidenza miġbura waqt iż-żjara ta’ verifika fuq il-post ta’ din il-kumpannija.
(a) Il-bażi Legali
(233)
Din l-iskema hija prevista bħala trattament fiskali preferenzjali mill-Avviż dwar Politiki Fiskali Favorevoli għall-Iżvilupp tar-Reġjun tal-Punent (maħruġ mill-Ministeru tal-Finanzi, l-Uffiċċju Ġenerali tat-Taxxa u l-Uffiċċju Ġenerali tad-Dwana, effettiv mill-1 ta’ Jannar 2001) li kien aġġornat mill-Avviż dwar l-Implimentazzjoni Ulterjuri tal-Politiki Fiskali tal-Istrateġija għall-Iżvilupp tal-Punent (maħruġ mill-Ministeru tal-Finanzi, l-Uffiċċju Ġenerali tat-Taxxa u l-Uffiċċju Ġenerali tad-Dwana, effettiv mill-1 ta’ Jannar 2011 ’il quddiem) li jestendi l-perijodu ta’ validità ta’ dan il-programm sal-31 ta’ Diċembru 2020.
(b) Eliġibbiltà
(234)
Huwa nnotat li l-GTĊ ma pprovda tweġibiet għall-ebda waħda mill-mistoqsijiet dwar din l-iskema fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, fl-ittra ta’ defiċjenza u waqt iż-żjara ta’ verifika fuq il-post. Madankollu, skont l-Avviż dwar Politiki tat-Tassazzjoni Favorevoli għall-Iżvilupp tar-Reġjun tal-Punent dan it-trattament tat-tassazzjoni preferenzjali huwa disponibbli għat-tip ta’ intrapriżi mħeġġa fir-Reġjun tal-Punent (imħeġġa tirreferi għal dawk l-intrapriżi b’negozju maġġuri li jammonta għal 70 % jew aktar tad-dħul totali kif deskritt fil-Katalgu tal-industrija, il-prodotti u t-teknoloġiji mħeġġa mill-Istat). Waqt il-verifika fuq il-post ta’ Chongqing Wanda, il-kumpannija kkonfermat li r-raġuni għat-trattament tat-tassazzjoni preferenzjali hija li huma jappartjenu għall-kategorija mħeġġa ta’ industriji fir-reġjun Ċentrali u tal-Punent.
(c) L-implimentazzjoni prattika
(235)
La l-GTĊ u lanqas Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd ma pprovdew informazzjoni dwar it-tħaddim u l-amministrazzjoni ta’ dan il-programm. Skont iċ-Ċirkulari tal-Kunsill tal-Istat fir-Rigward ta’ Diversi Politiki dwar it-Twettiq tal-Iżvilupp fir-Reġjuni Kbar tal-Punent taċ-Ċina, hija meħtieġa l-approvazzjoni tal-gvernijiet tal-poplu fil-livell provinċjali għat-tnaqqis tar-rata tat-taxxa normali ta’ 25 % għar-rata preferenzjali ta’ 15 %. Fuq il-formola tad-dikjarazzjoni tat-taxxa fuq l-introjtu annwali tal-kumpannija, l-ammont imnaqqas (eżentat) tat-taxxa fuq l-introjtu huwa elenkat taħt il-partita 28 - taxxa mnaqqsa.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(236)
L-iskema ntużat minn wieħed mill-produtturi esportaturi li kooperaw, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd tul il-PI. Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, huwa diffiċli li jiġi konkluż x’inhi l-proċedura ta’ applikazzjoni u approvazzjoni li għandha ssir mill-kumpanniji li jibbenifikaw minn din l-iskema. Il-Kummissjoni kellha tislet il-konklużjonijiet proprji tagħha mid-dokumenti ppreżentati li jiffurmaw il-bażi legali għal din l-iskema mingħajr ma setgħet tfittex l-ispjegazzjonijiet mingħand il-GTĊ.
(e) Konklużjoni
(237)
Din l-iskema għandha titqies bħala sussidju fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku fil-forma ta’ dħul mitluf tal-gvern li jagħti benefiċċju lill-kumpanniji benefiċjarji.
(238)
Il-GTĊ intalab jipprovdi informazzjoni dwar il-kriterji ta’ eliġibbiltà sabiex jinkisbu benefiċċji minn din l-iskema u dwar l-użu tas-sussidju sabiex jiġi stabbilit sa liema punt l-aċċess għas-sussidju huwa limitat għal ċerti intrapriżi u jekk huwiex speċifiku skont l-Artikolu 4 tar-Regolament bażiku. Il-GTĊ ma ta l-ebda tali informazzjoni. Il-Kummissjoni, konxja mir-rekwiżit tal-Artikolu 4(5) tar-Regolament bażiku li kwalunkwe stabbiliment tal-ispeċifiċità għandu jkun “issostanzjat b’mod ċar” fuq il-bażi ta’ evidenza pożittiva, għalhekk kellha tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(239)
Din l-iskema ta’ sussidju hija speċifika fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) u 4(3) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġislazzjoni nnifisha, li skontha topera l-awtorità tal-għoti, kienet tillimita l-aċċess għal din l-iskema biss għal ċerti intrapriżi u industriji kklassifikati bħala mħeġġa, bħal dawk li jappartjenu għall-industrija tal-OCS, u barra minn hekk li jinsabu f’ċerti reġjuni taċ-Ċina. Barra minn hekk, ma jidhirx li hemm kriterji oġġettivi li jillimitaw l-eliġibbiltà u l-ebda evidenza konklużiva li l-eliġibbiltà hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. Huwa nnotat li n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-awtoritajiet tal-GTĊ ma jippermettix lill-Kummissjoni li tivvaluta l-eżistenza ta’ tali kriterji oġġettivi.
(240)
Għaldaqstant, dan is-sussidju għandu jitqies bħala kumpensatorju.
(f) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(241)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis tal-ammont tat-taxxa mħallas skont ir-rata tat-taxxa fuq l-introjtu preferenzjali. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, dan l-ammont ta’ sussidju (numeratur) ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PI, minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(242)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-Panhua Group hija ta’ 0,03 %.
(243)
Ir-rata medja peżata tas-sussidju għall-kumpanniji li kkooperaw mhux inklużi fil-kampjun hija ta’ 0,02 %.
(244)
Minħabba l-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata fil-livell tal-ogħla rata ta’ sussidju stabbilita għal din l-iskema għal entità relatata ma’ waħda mill-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri ta’ 0,04 %.
3.3.5. PROGRAMMI OĦRA TA’ TAXXA FUQ L-INTROJTU LI GĦALIHOM IL-GTĊ MA PPROVDIEX TWEĠIBIET JEW IPPROVDA BISS TWEĠIBIET INSUFFIĊJENTI
(245)
Ir-rikors iddeskriva numru ta’ allegati programmi ta’ sussidju fir-rigward ta’ produtturi esportaturi mhux inklużi fil-kampjun u/jew li ma kkooperawx fl-investigazzjoni. Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jissottometti informazzjoni dwar dawn il-programmi fil-kwestjonarji oriġinali u supplimentari, u suċċessivament tat opportunità suffiċjenti lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet dwar dawn il-programmi. Il-GTĊ iddeċieda li jipprovdi tweġibiet biss dwar l-allegati programmi ta’ sussidju fir-rigward taż-żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun u kkonferma din il-pożizzjoni matul il-proċediment. Madankollu, il-GTĊ ppreżenta informazzjoni u evidenza għal xi wħud minn dawn il-programmi li kienet tindika li dawn kienu ġew itterminati u ma kinux fis-seħħ matul il-PI. Il-Kummissjoni qieset din l-evidenza mressqa mill-GTĊ fis-sejbiet tagħha.
(246)
Għall-programmi l-oħra kollha, il-GTĊ naqas milli jipprovdi informazzjoni jew evidenza. Il-livell sinifikanti ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni f’dan il-proċediment xekkel il-possibbiltà li l-Kummissjoni tikseb informazzjoni u evidenza mingħand il-produtturi esportaturi dwar dawn il-programmi inklużi fir-rikors. Il-Kummissjoni kkonfermat li l-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun ma kinux eliġibbli jew ma użawx dawn il-programmi (prinċipalment minħabba li kienu privati, jew billi kienu barra mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-programm, jew minħabba d-daqs relattivament limitat tagħhom). Għalhekk il-Kummissjoni kellha tiddetermina l-eżistenza ta’ dan il-programm u tistabbilixxi d-dazju residwu fir-rigward tal-programmi l-oħra kollha, li dwarhom il-GTĊ ma ppreżentax informazzjoni u li ma kinux disponibbli għal jew intużaw mill-produtturi esportaturi fil-kampjun fuq il-bażi tal-evidenza disponibbli fil-fajl skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 28(1) tar-Regolament bażiku.
3.3.5.1. Kreditu ta’ taxxa fuq l-introjtu għax-xiri ta’ tagħmir tal-produzzjoni mmanifatturat domestikament
(a) Deskrizzjoni
(247)
Dan il-programm jippermetti li kumpannija titlob krediti ta’ taxxa fuq ix-xiri ta’ tagħmir domestiku jekk proġett ikun konsistenti mal-politiki industrijali tal-GTĊ. Jista’ japplika kreditu tat-taxxa sa 40 % tal-prezz tax-xiri ta’ tagħmir domestiku għaż-żieda inkrimentali fl-obbligazzjoni tat-taxxa mis-sena ta’ qabel.
(b) Il-bażi legali
(248)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm huma l-miżuri provviżorji dwar il-kreditu ta’ taxxa fuq l-introjtu tal-intrapriżi għall-investiment f’tagħmir immanifatturat domestikament għal proġetti ta’ rinnovazzjoni teknoloġika tal-1 ta’ Lulju 1999 u l-Avviż tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar it-Twaqqif tal-Implimentazzjoni tat-Tnaqqis tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi u l-Politika ta’ Eżenzjoni tal-Investimenti ta’ Intrapriża fix-Xiri ta’ Tagħmir immanifatturat Domestikament, Nru 52 [2008] tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni, effettiv mill-1 ta’ Jannar 2008.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(249)
Il-GTĊ wieġeb li dan il-programm ġie tterminat minn Jannar 2008, skont l-Avviż imsemmi Nru 52, u li sa fejn kien jaf l-ebda programm ma ħa post dan il-programm. Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jipprovdi informazzjoni addizzjonali rilevanti, b’mod partikolari dettalji tal-iskeda għall-eliminazzjoni gradwali tal-benefiċċji. Il-GTĊ ma pprovdiex din l-informazzjoni u llimita t-tweġiba tiegħu dwar il-benefiċċji proprji akkumulati għall-produtturi kollha tal-OCS billi rrefera sempliċement għat-tweġibiet tal-kwestjonarju tal-produtturi fil-kampjun. Il-Kummissjoni diġà spjegat ir-raġunijiet għaliex il-GTĊ kien meħtieġ jipprovdi informazzjoni dwar il-produtturi kollha tal-OCS u mhux biss dwar il-produtturi fil-kampjun (ara l-premessi (34) u (35) aktar ’il fuq). Barra minn hekk, il-GTĊ naqas ukoll milli jipprovdi informazzjoni dwar il-produtturi inklużi fil-kampjun billi rrefera biss għat-tweġibiet tagħhom. Il-Kummissjoni tħoss li dan mhuwiex suffiċjenti biex tiġi pprovduta evidenza tat-terminazzjoni ta’ programm mingħajr ma tiġi pprovduta evidenza addizzjonali dwar l-eliminazzjoni gradwali tal-benefiċċji proprji skont il-programm u programmi potenzjali ta’ sostituzzjoni. Fir-rigward ta’ dan il-programm, jista’ jkun ukoll il-każ li benefiċċju fiskali (jiġifieri kreditu ta’ taxxa) akkumulat f’sena partikolari jista’ jintuża f’sena fiskali differenti u għalhekk il-benefiċċji jistgħu jestendu lil hinn mill-perijodu ta’ validità tiegħu anki jekk il-programm sadanittant ikun ġie tterminat. Irriżulta li programmi tat-taxxa oħra “tterminati” komplew jagħtu benefiċċji għal xi snin wara d-data ta’ skadenza uffiċjali tagħhom. Jista’ jkun il-każ ukoll li ammonti insolitament kbar ta’ benefiċċju jistgħu jiġu allokati tul iż-żmien. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni pprovduta mill-GTĊ f’dan ir-rigward, il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni fil-fajl (f’dan il-każ ir-rikors) skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(250)
Dan il-programm jikkostitwixxi sussidju billi jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Dan il-programm jipprovdi benefiċċju lill-benefiċjarji għal ammont daqs l-iffrankar tat-taxxa fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa speċifiku skont l-Artikolu 4(4)(b) tar-Regolament bażiku billi l-iffrankar tat-taxxa jiddependi mill-użu ta’ oġġetti domestiċi minflok oġġetti importati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(251)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżsti tul il-PI. Billi dan il-programm għadu ma ġiex eżaminat fi proċediment kontra s-sussidji mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, u fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti. Meta l-ammonti ta’ sussidju jkunu qed jiġu bbażati fuq is-sejbiet f’investigazzjonijiet oħra, tul din ir-regolamentazzjoni jitqies, fost l-oħrajn, jekk kienx hemm tibdiliet sinifikanti fl-iskema inkwistjoni u jekk l-ammont ta’ sussidju setax naqas tul iż-żmien. Huwa nnutat li l-ammont ta’ sussidji rikorrenti ġeneralment ma jonqosx b’dan il-mod. Fin-nuqqas ta’ tibdil jew tnaqqis tal-ammont ta’ sussidju, ir-rata oriġinali mill-investigazzjoni inkwistjoni tintuża bħala l-ammont ta’ sussidju fil-każ preżenti.
(252)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,38 % li hija r-rata għal din l-iskema kif stabbilit fil-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-17 ta’ Novembru 2008 rigward is-Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Paġna Nru 26) (Ir-Reġistru Federali / Vol. 73, Nru 227, paġna 70961 / l-24 ta’ Novembru 2008). Fir-rigward tal-investigazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi fiskali hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (66).
3.3.5.2. Politiki fiskali preferenzjali għal kumpanniji rikonoxxuti bħala intrapriżi ta’ teknoloġija avvanzata u ġdida
(a) Deskrizzjoni
(253)
Dan il-programm jippermetti li intrapriża li tapplika għal Ċertifikat ta’ Intrapriża ta’ teknoloġija Avvanzata u ġdida tibbenefika minn rata tat-taxxa mnaqqsa fuq l-introjtu ta’ 15 % meta mqabbla mar-rata normali ta’ 25 %. Dan il-programm instab bħala kumpensatorju mill-Unjoni fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija u anki mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti (67).
(b) Il-bażi legali
(254)
Il-bażi legali ta’ dan il-programm huma l-Artikolu 28 tal-Liġi tar-RPĊ dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi (Nru 63 promulgata fis-16 ta’ Marzu 2007) flimkien mal-Miżuri Amministrattivi għall-Istabbiliment tal-Intrapriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida, u l-Avviż tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar il-kwistjonijiet li jirrigwardaw il-Ħlas tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi ta’ Teknoloġija Avvanzata u Ġdida (Guo Shui Han [2008] Nru 985).
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(255)
Il-GTĊ wieġeb li l-ebda waħda mill-kumpanniji fil-kampjun ma użat dan il-programm matul il-PI u rrefera għat-tweġibiet tal-produtturi fil-kampjun għal informazzjoni rigward kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti żviluppati aktar ’il fuq fir-rigward tat-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ mhux limitati għall-esportaturi fil-kampjun (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq). Għalhekk il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl (is-sejbiet dwar il-Karta Fina Miksija u r-rikors f’dan il-każ) skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(256)
Dan il-programm jikkostitwixxi sussidju billi jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-benefiċċju għall-benefiċjarju huwa daqs l-iffrankar tat-taxxa provdut permezz ta’ dan il-programm skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku billi huwa limitat għal ċerti intrapriżi u industriji kklassifikati bħala mħeġġa, bħal dawk li joperaw fis-settur tal-azzar. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda kriterji oġġettivi stabbiliti mil-leġislazzjoni jew mill-awtorità tal-għoti dwar l-eliġibbiltà tal-iskema u din mhijiex awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(257)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżsiti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta’ dak li tħallas bir-rata tat-taxxa preferenzjali mnaqqsa. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju u billi l-programm diġà ġie eżaminat fi proċediment preċedenti kontra s-sussidji mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet il-valutazzjoni li saret dwar dan il-programm fir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 452/2011 tas-6 ta’ Mejju 2011 li jimponi dazju definittiv kontra s-sussidji fuq l-importazzjonijiet ta’ karta fina miksija li toriġina mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (68), aġġustat kif xieraq fejn ikun hemm bżonn kif imsemmi fil-premessa (252) aktar ’il fuq.
(258)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata għal 0,9 % li hija l-medja aritmetika tar-rati stabbiliti għal dan il-programm fir-Regolament imsemmi fil-premessa preċedenti.
3.3.5.3. Konċessjonijiet ta’ taxxa fuq l-introjtu għall-intrapriżi involuti fl-użu ta’ riżorsi komprensivi (“materja prima speċjali”)
(a) Deskrizzjoni
(259)
Dan il-programm tat-taxxa jippermetti lill-kumpanniji li jużaw xi wieħed mill-materjali elenkati fil-Katalgu tal-Konċessjonijiet ta’ taxxa fuq l-introjtu għall-Intrapriżi involuti fl-użu ta’ Riżorsi Komprensivi bħala l-materja prima prinċipali tagħhom u li jimmanifatturaw prodotti elenkati fl-istess Katalgu b’mod li jissodisfa l-istandards nazzjonali u industrijali rilevanti, li jinkludu l-introjtu li huma jiksbu b’dan il-mod fl-introjtu totali bir-rata mnaqqsa ta’ 90 %. Għalhekk jista’ jitnaqqas 10 % tal-introjtu meta l-kumpanniji jikkalkulaw it-taxxa fuq l-introjtu. Din l-eżenzjoni hija mogħtija għal ħames snin.
(b) Il-bażi legali
(260)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm huma: l-Artikolu 33 tal-Liġi tar-RPĊ dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi, l-Artikolu 99 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi tar-RPĊ dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi mill-Kunsill tal-Istat u l-Katalgu tal-Konċessjonijiet ta’ Taxxa fuq l-Introjtu għall-Intrapriżi involuti fl-Użu ta’ Riżorsi Komprensivi.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(261)
Il-GTĊ wieġeb li l-ebda waħda mill-kumpanniji fil-kampjun ma użat dan il-programm matul il-PI u rrefera għat-tweġibiet tal-produtturi fil-kampjun għal informazzjoni dwar kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti żviluppati aktar ’il fuq fir-rigward tat-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ mhux limitati għall-esportaturi fil-kampjun (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq). Għalhekk il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl (f’dan il-każ ir-rikors) skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(262)
Dan il-programm jikkostitwixxi sussidju billi jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ skont it-termini tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. L-iskema tipprovdi benefiċċju lill-benefiċjarju daqs l-ammont ta’ ffrankar tat-taxxa skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku billi huwa limitat biss għal ċerti intrapriżi li jużaw bħala materja prima prinċipali r-riżorsi elenkati fil-Katalgu ta’ Konċessjonijiet tat-Taxxa msemmi hawn fuq sabiex jimmanifatturaw il-prodotti elenkati f’dak il-Katalgu.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(263)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżsiti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis ta’ dak li tħallas bir-rata tat-taxxa preferenzjali mnaqqsa. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont ta’ sussidju kkalkulat b’dan il-mod ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-benefiċjarji matul il-PI bħala denominatur xieraq minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew trasportati.
(264)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx tammonta għal 0,01 %.
3.3.5.4. Kreditu tat-taxxa fir-rigward tax-xiri ta’ tagħmir speċjali
(a) Deskrizzjoni
(265)
Dan il-programm jippermetti t-tpaċija mill-kumpanniji ta’ 10 % tal-kost tax-xiri ta’ tagħmir speċjali użat għall-ħarsien tal-ambjent, l-iffrankar tal-enerġija u l-ilma u s-sigurtà tal-produzzjoni, mat-taxxa fuq l-introjtu tal-kumpanniji pagabbli fis-sena tax-xiri. Il-parti li tifdal mill-10 % tal-ammont investit tista’ tiġi riportata għall-ħames snin ta’ wara.
(b) Il-bażi legali
(266)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm huma: l-Artikolu 34 tal-Liġi tar-RPĊ dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi, l-Artikolu 100 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi tar-RPĊ dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi mill-Kunsill tal-Istat.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(267)
Il-GTĊ wieġeb li l-ebda waħda mill-kumpanniji fil-kampjun ma użat dan il-programm matul il-PI u rrefera għat-tweġibiet tal-produtturi fil-kampjun għal informazzjoni rigward kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti żviluppati aktar ’il fuq fir-rigward tat-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ mhux limitati għall-esportaturi fil-kampjun (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq). Għalhekk il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(268)
Dan il-programm jagħti sussidju billi jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ, fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. L-iskema tagħti benefiċċju lill-benefiċjarju daqs l-ammont tal-iffrankar ta’ taxxa skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(269)
Fir-rigward tal-ispeċifiċità ta’ dan il-programm, huwa kkunsidrat li ma hemmx informazzjoni biżżejjed fil-fajl sabiex il-Kummissjoni tagħmel aktar sejbiet u sussegwentement tasal għal sejba definittiva dwar l-ispeċifiċità tal-programm. Għalhekk il-Kummissjoni ma setgħetx tkompli tivvaluta dan il-programm.
3.3.5.5. Politika fiskali preferenzjali fuq l-introjtu għall-intrapriżi fir-reġjun tal-Grigal
(a) Deskrizzjoni
(270)
Dan il-programm jippermetti lill-kumpanniji li jinsabu fir-Reġjun tal-Grigal (inklużi Liaoning, Jilin, u l-Provinċji ta’ Heilongjiang, u l-Muniċipalità ta’ Dalian), l-ewwel nett li jnaqqsu l-perijodu ta’ deprezzament tal-assi fissi b’sa 40 % għall-finijiet ta’ taxxa, u b’hekk iżidu l-ammont annwali ta’ deprezzament li jitnaqqas mit-taxxa fuq l-introjtu u, it-tieni nett, li jqassru l-perijodu tal-amortizzament tal-assi intanġibbli b’sa 40 % għall-finijiet ta’ taxxa, li jirriżulta fi tnaqqis annwali akbar. Skont dokument maħruġ mill-Ministeru tal-Finanzi u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni, kontribwenti korporattivi f’ċerti setturi speċifikati, fosthom is-settur metallurġiku, jistgħu jibbenefikaw ukoll minn vantaġġi oħra relatati mal-VAT, it-taxxa fuq ir-riżorsi, u t-taxxa fuq l-introjtu tal-kumpanniji, b’mod partikolari b’rabta max-xiri ta’ assi fissi.
(b) Il-bażi legali
(271)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm huma l-Politiki preferenzjali li jirrigwardaw it-taxxa fuq l-introjtu tal-intrapriżi għar-rivitalizzazzjoni tal-kumpanniji tal-bażi industrijali l-qadima fil-Grigal (Caishui, Nru 153, l-20 ta’ Settembru 2004), l-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar id-Deprezzament tal-Assi u l-Kalibru tal-Implimentazzjoni tal-Politika tal-Amortizzament fil-Bażi Industrijali l-Qadima fil-Grigal (Caishui, Nru 17, it-2 ta’ Frar 2005). Il-GTĊ issottometta l-bażi legali li turi t-terminazzjoni ta’ dan il-programm fl-1 ta’ Jannar 2008, jiġifieri l-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar Diversi Politiki Preferenzjali fir-rigward tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi (Nru 1 [2008]).
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(272)
Apparti milli pprovda l-bażi legali msemmija hawn fuq li turi t-terminazzjoni tal-programm, il-GTĊ irrefera sempliċement għat-tweġibiet tal-produtturi fil-kampjun għal informazzjoni rigward kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti żviluppati aktar ’il fuq fir-rigward tat-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ mhux limitati għall-esportaturi fil-kampjun (il-premessi (34) sa (35) aktar ’il fuq). Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li billi dan il-programm jipprevedi sussidji marbuta max-xiri ta’ assi fissi li jistgħu jiġu amortizzati fuq diversi snin u l-GTĊ naqas milli jipprovdi dettalji dwar l-eliminazzjoni gradwali tal-benefiċċji mogħtija skont dan il-programm jew dwar il-benefiċċji pendenti li kienu għadhom mhux amortizzati b’mod sħiħ, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl (f’dan il-każ ir-rikors u s-sejbiet rilevanti tal-Istati Uniti) skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(273)
Dan il-programm jipprovdi sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Il-benefiċċju skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku jammonta għall-iffrankar tat-taxxa ġġenerat għall-kumpanniji eliġibbli bit-tnaqqis tad-deprezzament aċċellerat u l-ispejjeż ta’ amortizzament marbuta max-xiri ta’ assi fissi. Dan is-sussidju huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku billi huwa limitat għal intrapriżi li jinsabu f’żona ġeografika speċifikata, jiġifieri r-Reġjun tal-Grigal.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(274)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżsiti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala d-differenza bejn l-ammont tat-taxxa li kieku kellu jitħallas tul il-PI bl-iskeda ta’ depprezzament normali għall-assi kkonċernati u l-ammont li jitħallas bid-deprezzament aċċellerat. Billi dan il-programm għadu ma ġiex eżaminat fi proċediment kontra s-sussidji mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, u fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli (ibbażata fuq ix-xebh fin-natura tal-programm (69)) mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti. Kif inhu nnutat fil-premessa (252) aktar ’il fuq, meta l-ammonti ta’ sussidju jkunu qed jiġu bbażati fuq is-sejbiet f’investigazzjonijiet oħra, tul din ir-regolamentazzjoni jitqies, fost l-oħrajn, jekk kienx hemm tibdiliet sinifikanti fl-iskema inkwistjoni u jekk l-ammont ta’ sussidju setax naqas tul iż-żmien. Huwa nnutat li l-ammont ta’ sussidji rikorrenti ġeneralment ma jonqosx b’dan il-mod. Fin-nuqqas ta’ tibdil jew tnaqqis tal-ammont ta’ sussidju, ir-rata oriġinali mill-investigazzjoni inkwistjoni tintuża bħala l-ammont ta’ sussidju fil-każ preżenti.
(275)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata għal 0,08 % li hija r-rata għall-Iskema tal-“Eżenzjoni mit-Taxxa fuq l-Introjtu għal Investituri f’Reġjuni Ġeografiċi Speċifikati f’Liaoning” kif stabbilit fil-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tat-3 ta’ Ġunju 2010 dwar il-Wire Decking (Paġna Nru 25) (Ir-Reġistru Federali / Vol. 75, Nru 111, paġna 32902 / l-10 ta’ Ġunju 2010). Fir-rigward tal-investigazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi fiskali hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (70).
3.3.5.6. Eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu għall-investiment f’rinnovazzjoni teknoloġika domestika
(a) Il-bażi legali
(276)
Il-bażijiet legali għal dan il-programm huma l-ġestjoni tal-Kreditu għall-Investiment fit-Trasformazzjoni Teknoloġika tat-Tagħmir Domestiku tal-Awditu tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi, adottata mill-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni, Nru 13 tas-17 ta’ Jannar 2000, u l-Avviż li jirrigwarda l-Promulgazzjoni u ċ-Ċirkolazzjoni ta’ Miżuri għall-Amministrazzjoni ta’ Proġetti nazzjonali Ewlenin ta’ Rinnovazzjoni Teknoloġka.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(277)
Il-GTĊ wieġeb li dan il-programm kien itterminat fl-1 ta’ Jannar 2008 bl-Avviż tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar it-Twaqqif tal-Implimentazzjoni tat-Tnaqqis tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi u l-Politika ta’ Eżenzjoni għall-Investimenti ta’ Intrapriża fix-Xiri ta’ Tagħmir immanifatturat domestikament Nru 52 [2008] tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni. Billi dan il-programm jipprovdi benefiċċji fiskali rikorrenti li kienu tterminati mill-2008 u ma hemm l-ebda evidenza dwar benefiċċji pendenti li kienu għadhom qed jiġu amortizzati matul il-PI, il-Kummissjoni tikkonkludi li dan il-programm mhuwiex kumpensatorju.
3.3.5.7. Diversi skontijiet lokali tat-taxxa
(a) Deskrizzjoni
(278)
Ir-rikors jelenka diversi skontijiet lokali tat-taxxa disponibbli f’diversi provinċji (jiġifieri Shandong, il-Muniċipalità ta’ Chongqing, ir-Reġjun Guangxi ta’ Zhuang, ir-Reġjuni Ċentrali u tal-Punent) fil-forma ta’ rata tat-taxxa tal-kumpanniji mnaqqsa ta’ 15 % meta mqabbla mar-rata tat-taxxa ġeneralment applikabbli ta’ 25 %.
(b) Il-bażi legali
(279)
Ir-rikors jirrapporta l-bażi legali tat-tnaqqis tat-taxxa f’Shandong, jiġifieri t-Taxxi Mnaqqsa fuq l-Introjtu fuq il-bażi tal-Pożizzjoni Ġeografika (il-Provinċji ta’ Zheijang u Shandong): il-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tar-RPĊ għall-Intrapriżi b’Investiment Barrani u l-Intrapriżi Barranin, l-Artikolu 7, adottata fid-9 ta’ April 1991, Nru 45.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(280)
Il-GTĊ sempliċement sostna li l-ebda waħda mill-kumpanniji fil-kampjun ma użat dan il-programm matul il-PI u rrefera għat-tweġibiet tal-kumpanniji fil-kampjun għal informazzjoni dwar il-benefiċċji li setgħu rċevew. Minbarra l-argumenti dwar l-obbigu tal-GTĊ li jipprovdi tweġibiet sħaħ (ara l-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq), il-Kummissjoni tinnota li wieħed mill-esportaturi li kkooperaw ibbenefika minn tal-anqas waħda mir-rati tat-taxxa aktar baxxi elenkati f’din it-Taqsima (ara l-premessi (231) u ta’ wara aktar ’il fuq). Għalhekk il-Kummissjoni qiegħda tuża l-informazzjoni disponibbli fil-fajl (f’dan il-każ ir-rikors u s-sejbiet rilevanti tal-Istati Uniti) skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku għall-valutazzjoni ta’ dan il-programm.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(281)
Dan il-programm jagħti sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Dan il-benefiċċju rikorrenti huwa daqs l-ammont tal-iffrankar tat-taxxa ġġenerat mir-rata tat-taxxa fuq l-introjtu aktar baxxa skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Il-programm huwa speċifiku billi huwa limitat għal kumpanniji li jinsabu f’żoni ġeografiċi speċifiċi fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(282)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżsiti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli skont ir-rata normali tat-taxxa, wara t-tnaqqis tal-ammont imħallas skont ir-rata tat-taxxa preferenzjali. Billi dan il-programm għadu ma ġiex eżaminat fi proċediment kontra s-sussidji mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, u fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli (ibbażata fuq ix-xebh fin-natura tal-programm) mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti. Kif ġie nnutat qabel, meta l-ammonti ta’ sussidju jkunu qed jiġu bbażati fuq is-sejbiet f’investigazzjonijiet oħra, tul din ir-regolamentazzjoni jitqies, fost l-oħrajn, jekk kienx hemm tibdiliet sinifikanti fl-iskema inkwistjoni u jekk l-ammont ta’ sussidju setax naqas tul iż-żmien. Huwa nnutat li l-ammont ta’ sussidji rikorrenti ġeneralment ma jonqosx b’dan il-mod. Fin-nuqqas ta’ tibdil jew tnaqqis tal-ammont ta’ sussidju, ir-rata oriġinali mill-investigazzjoni inkwistjoni tintuża bħala l-ammont ta’ sussidju fil-każ preżenti.
(283)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija 0,66 % li hija r-rata għall-iskema tat-“Taxxi Mnaqqsa fuq l-Introjtu fuq il-Bażi tal-Pożizzjoni Ġeografika” kif stabbilita fil-Memorandum tat-12 ta’ Ġunju 2009 dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti fuq on Certain Tow Behind Lawn Groomers and Certain Parts Thereof (Paġna Nru 11) (Ir-Reġistru Federali / Vol. 74, Nru 117, paġna 29180 / id-19 ta’ Ġunju 2009). Fir-rigward tal-investigazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi fiskali hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (71).
3.3.5.8. Eżenzjoni fuq id-dividendi bejn l-intrapriżi residenti ikkwalifikati
(a) Deskrizzjoni
(284)
Dan il-programm jikkonsisti minn trattament tat-taxxa preferenzjali għal intrapriżi residenti Ċiniżi li jkunu azzjonisti f’intrapriżi residenti Ċiniżi oħra fil-forma ta’ eżenzjoni mit-taxxa fuq l-introjtu minn ċerti dividendi, bonusijiet u investimenti oħra ta’ ekwità għall-intrapriżi residenti prinċipali. Dan il-programm kien ikkumpensat mill-Unjoni fil-proċediment kontra s-sussidji fir-rigward tal-Karta Fina Miksija (72)
(b) Il-bażi legali
(285)
Il-bażi legali hija l-Artikolu 26 tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi tar-RPĊ, l-Artikolu 83 tar-Regolamenti dwar l-Implimentazzjoni tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi tar-RPĊ, id-Digriet Nru 512 tal-Kunsill tal-Istat, ippromulgat fis-6 ta’ Diċembru 2007.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(286)
Il-GTĊ wieġeb li l-ebda waħda mill-kumpanniji fil-kampjun ma użat dan il-programm matul il-PI u rrefera għat-tweġibiet tal-produtturi fil-kampjun għal informazzjoni relatata ma’ kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti tagħha dwar it-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq). Għalhekk iddeċidiet li tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, jiġifieri s-sejbiet kif inklużi fid-deċiżjoni dwar il-Karta Fina Miksija.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(287)
Dan il-programm jagħti sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Dan il-benefiċċju huwa daqs l-ammont ta’ ffrankar tat-taxxa mogħti mill-eżenzjoni tat-taxxa fuq id-dividendi, il-bonusijiet u investimenti oħra ta’ ekwità għal intrapriżi residenti Ċiniżi skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Il-programm huwa speċifiku de jure fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġislazzjoni li skontha topera l-awtorità tal-għoti tillimita l-aċċess tiegħu biss għal intrapriżi residenti fiċ-Ċina li jirċievu dħul ta’ dividendi minn intrapriżi residenti oħra, għall-kuntrarju tal-intrapriżi li jinvestu f’intrapriżi mhux residenti. Il-programm huwa speċifiku wkoll skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku minħabba li dan il-programm huwa riservat esklussivament għal industriji u proġetti importanti mħeġġa mill-Istat, bħall-industrija tal-azzar (ara pereżempju l-premessa (182) aktar ’il fuq) u anki li ma hemm l-ebda kriterju oġġettiv li jillimita l-eliġibbiltà għal dan il-programm u l-ebda evidenza konklużiva li dik l-eliġibbiltà hija awtomatika.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(288)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li kien jeżsiti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji hu kkunsidrat bħala l-ammont tat-taxxa totali pagabbli bl-inklużjoni tal-introjtu minn dividendi li jiġi minn intrapriżi residenti fiċ-Ċina, wara t-tnaqqis ta’ dak li tħallas bl-eżenzjoni mit-taxxa fuq id-dividendi. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju u billi l-programm diġà kien eżaminat fi proċediment preċedenti kontra s-sussidji mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet il-valutazzjoni li saret għal dan il-programm fil-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija, aġġustat kif xieraq u fejn ikun hemm bżonn kif imsemmi fil-premessa (252) aktar ’il fuq.
(289)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija 0,77 % li hija l-medja aritmetika tar-rati stabbiliti għal dan il-programm fil-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija.
3.3.5.9. Programm Fiskali Preferenzjali għal Entitajiet b’Investiment Barrani (FIEs)
(290)
Ir-rikors jelenka dawn l-iskemi ta’ taxxa preferenzjali fuq l-introjtu favur l-FIEs:
-
Eżenzjonijiet mit-taxxa skont il-programm tnejn b’xejn, tlieta nofs għall-FIEs produttivi
-
Eżenzjoni mit-taxxa lokali fuq l-introjtu u programmi ta’ tnaqqis għall-FIEs produttivi
-
Kreditu tat-taxxa fuq l-introjtu għal FIEs li jixtru tagħmir prodott domestikament
-
Sussidji ta’ taxxa fuq l-introjtu għall-FIEs abbażi tal-post ġeografiku
(291)
Il-GTĊ issottometta l-bażijiet legali rilevanti biex juri li l-programmi li jirrigwardaw l-FIEs kienu ġew itterminati bl-adozzjoni, fis-16 ta’ Marzu 2007, tal-Liġi dwar it-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Kumpanniji tal-2008 fil-ħames Sessjoni tal-10 Kungress Nazzjonali tal-Poplu tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina, jiġifieri:
-
L-Avviż tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Implimentazzjoni tal-Politiki Preferenzjali Transnazzjonali fir-rigward tat-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi Nru 39 [2007] tal-Kunsill tal-Istat;
-
L-Avviż tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar it-Twaqqif tal-Implimentazzjoni tat-Tnaqqis fit-Taxxa fuq l-Introjtu tal-Intrapriżi u l-Politika ta’ Eżenzjoni għall-Investimenti ta’ Intrapriża fix-Xiri ta’ Tagħmir prodott Domestikament, Nru 52 [2008] tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni
(292)
Dawn id-dispożizzjonijiet juru li l-benefiċċji tat-taxxa fuq l-introjtu għall-FIEs ġew progressivament eliminati b’mod gradwali sal-aħħar tal-2011. Il-GTĊ sostna wkoll li ma hemm l-ebda programm ta’ sostituzzjoni għall-FIEs u t-trattament tat-tassazzjoni tal-FIEs issa huwa l-istess bħal ta’ kontribwenti korporattivi oħra. Il-Kummissjoni tinnota li dawn il-programmi ta’ taxxa preferenzjali fuq l-introjtu fir-rigward tal-FIEs għadhom kumpensatorji billi l-produtturi tal-OCS xorta jistgħu jgawdu benefiċċji pendenti tal-anqas għal parti mill-PI sal-aħħar tal-2011 u ma jistax jiġi eskluż li jeżisti programm ta’ sostituzzjoni għall-FIEs mill-2012. Madankollu, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tivvalutahomx aktar fid-dawl tal-ħtieġa li jitnaqqas il-piż amministrattiv għall-partijiet kollha kkonċernati, anki fid-dawl tat-tmiem imminenti tal-perijodu progressiv ta’ eliminazzjoni gradwali u n-nuqqas ta’ indikazzjonijiet dwar programm possibbli ta’ sostituzzjoni.
3.3.6. PROGRAMMI TA’ TAXXA INDIRETTA U TARIFFI TA’ IMPORTAZZJONI
3.3.6.1. Eżenzjonijiet mit-tariffi fuq l-importazzjoni u l-VAT għall-FIEs u ċerti intrapriżi domestiċi li jużaw tagħmir impurtat f’industriji mħeġġa
(a) Deskrizzjoni
(293)
Dan il-programm jipprovdi eżenzjoni mill-VAT u mit-tariffi fuq l-importazzjoni favur FIEs jew intrapriżi domestiċi għall-importazzjonijiet ta’ tagħmir kapitali użat fil-produzzjoni tagħhom. Sabiex jibbenefika mill-eżenzjoni, it-tagħmir ma jridx ikun f’lista ta’ tagħmir mhux eliġibbli u l-intrapriża li tagħmel it-talba trid tikseb Ċertifikat ta’ proġetti Mħeġġa mill-Istat maħruġ mill-awtoritajiet Ċiniżi jew mill-NDRC skont il-leġislazzjoni rilevanti dwar l-investiment, it-taxxa u d-dwana. Dan il-programm kien ikkumpensat mill-Unjoni fil-proċediment kontra s-sussidji fir-rigward tal-Karta Fina Miksija (73).
(b) Il-bażi legali
(294)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm huma ċ-Ċirkolari tal-Kunsill tal-Istat dwar l-Aġġustament tal-Politiki Fiskali dwar Tagħmir Impurtat, Guo Fa Nru 37/1997, l-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi, l-Amministrazzjoni Ġenerali tad-Dwana u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni [2008] Nru 43, l-Avviż tal-NDRC dwar il-kwistjonijiet rilevanti li jirrigwardaw l-ittra tal-Amministrazzjoni tal-Konferma dwar Proġetti Domestiċi jew b’Finanzjament Barrani mħeġġa sabiex jiżviluppaw mill-Istat, Nru 316 2006 tat-22 ta’ Frar 2006 u l-Katalgu dwar l-Oġġetti tal-importazzjoni li ma jistgħux jiġu eżentati mid-dazju kemm għall-FIEs, kif ukoll għall-intrapriżi domestiċi, 2008.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(295)
Il-GTĊ sostna li l-ebda waħda mill-kumpanniji fil-kampjun ma bbenefikat minn dan il-programm matul il-PI u rrefera għat-tweġibiet tal-produtturi fil-kampjun għal informazzjoni relatata ma’ kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti tagħha dwar it-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ (il-premessi (34) u ta’ wara aktar ’il fuq), u għalhekk se tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, jiġifieri s-sejbiet tagħha fil-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(296)
Dan il-programm huwa kkunsidrat bħala sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) billi l-FIEs u intrapriżi domestiċi oħra eliġibbli huma meħlusa milli jħallsu l-VAT u/jew tariffi li kienu jkunu dovuti li kieku ma kisbux iċ-ċertifikat rilevanti mill-NDRC ta’ proġett imħeġġeġ mill-Istat. Għalhekk jagħti benefiċċju lill-kumpanniji benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Dan il-programm huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku billi l-leġislazzjoni li skontha topera l-awtorità tal-għoti tillimita l-aċċess tiegħu għall-intrapriżi li jinvestu taħt kategoriji ta’ negozju speċifiċi definiti b’mod eżawrjenti mil-liġi u li jiksbu ċ-Ċertifikat ta’ Proġetti mħeġġa mill-Istat. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda kriterji oġġettivi li jillimitaw l-eliġibbiltà u l-ebda evidenza konklużiva li l-eliġibbiltà hija awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(297)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa kkunsidrat bħala l-ammont tal-VAT u d-dazji eżentati fuq it-tagħmir importat. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju u billi l-programm diġà kien eżaminat fi proċediment preċedenti CVD mill-Unjoni, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet il-valutazzjoni li saret għal dan il-programm fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija, aġġustat kif xieraq u fejn ikun hemm bżonn kif imsemmi fil-premessa (252) aktar ’il fuq.
(298)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ffissata għal 0,89 % li hija l-medja aritmetika tar-rati stabbiliti għal dan il-programm fl-investigazzjoni dwar il-Karta Fina Miksija.
3.3.6.2. Rifużjonijiet tal-VAT lill-FIEs li jixtru tagħmir prodott domestikament
(a) Deskrizzjoni
(299)
Dan il-programm jipprovdi benefiċċji fil-forma ta’ rifużjonijiet tal-VAT imħallsa fuq ix-xiri ta’ tagħmir prodott domestikament mill-FIEs. It-tagħmir ma jridx ikun fil-Katalgu tat-Tagħmir Mhux eżentabbli u l-valur tat-tagħmir ma jridx jaqbeż il-limitu totali ta’ investiment fuq FIE skont il-“Miżuri Amministrattivi bi prova dwar ix-Xiri ta’ Tagħmir Prodott Domestikament”. Dan il-programm kien ikkumpensat mill-Unjoni fil-proċediment kontra s-sussidji fir-rigward tal-Karta Fina Miksija (74) u mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti fi proċediment dwar dazju kumpensatorju fir-rigward ta’ Folja Libera Miksija mir-RPĊ (75).
(b) Il-bażi legali
(300)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm huma ċ-Ċirkolari tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar il-ħruġ tal-miżuri provviżorji għall-Amministrazzjoni tar-rifużjonijiet tat-taxxa għax-xiri ta’ tagħmir immanifatturat domestikament mill-FIEs Nru 171, 199, 20.09.1999; l-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi u tal-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar it-Twaqqif tal-Implimentazzjoni tal-Politika ta’ Rifużjoni tat-Taxxa lil Intrapriżi b’finanzjament Barrani għax-Xiri tagħhom ta’ Tagħmir Immanifatturat Domestikament, Nru 176 [2008] tal-Ministeru tal-Finanzi.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(301)
Il-GTĊ sostna li dan il-programm ġie tterminat bl-Avviż Nru 176 [2008] li saret referenza għalih aktar ’il fuq, mill-1 ta’ Jannar 2009. Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jipprovdi informazzjoni dwar it-terminazzjoni attwali tal-benefiċċji li jkunu jridu jiġu allokati fuq perijodu itwal ta’ żmien billi dan il-programm huwa marbut max-xiri ta’ assi mmanifatturati domestikament. Il-GTĊ irrefera sempliċement għat-tweġibiet tal-produtturi fil-kampjun għal informazzjoni dwar kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti tagħha dwar it-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ (il-premessi (34) u ta’ wara aktar ’il fuq). Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Avviż Nru 176 jipprovdi għal perijodu tranżitorju għax-xiri ta’ assi fissi eliġibbli u sabiex tintbagħat l-applikazzjoni għall-ksib tal-benefiċċji sat-30 ta’ Ġunju 2009. Billi l-GTĊ naqas milli jipprovdi informazzjoni dwar l-eliminazzjoni gradwali tal-benefiċċji u minħabba li dawn il-benefiċċji, billi huma marbuta ma’ assi fissi, jistgħu jiġu allokati maż-żmien u jkomplu fil-PI, il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku, jiġifieri s-sejbiet fil-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(302)
Dan il-programm huwa kkunsidrat bħala sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u b’hekk jagħti benefiċċju lill-kumpanniji benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Il-programm huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġislazzjoni nnifisha li skontha topera l-awtorità tal-għoti tillimita l-aċċess tiegħu għal ċerti intrapriżi (FIEs) għax-xiri ta’ tagħmir mhux inkluż fil-Katalgu ta’ tagħmir mhux eżentabbli. Ma hemm l-ebda indikazzjoni ta’ nuqqas ta’ speċifiċità skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku minħabba li ma hemm l-ebda kriterji oġġettivi li jillimitaw l-eliġibbiltà għal dan il-programm u l-ebda evidenza konklużiva li l-eliġibbiltà hija awtomatika. Barra minn hekk, il-programm huwa speċifiku wkoll fis-sens tal-Artikolu 4(4)(b) tar-Regolament bażiku billi s-sussidju jiddependi aktar fuq l-użu ta’ oġġetti domestiċi milli fuq dawk impurtati.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(303)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa kkunsidrat bħala l-ammont tal-VAT rimborżat fuq ix-xiri ta’ tagħmir prodott domestikament. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju u billi l-programm diġà kien eżaminat fi proċediment preċedenti CVD mill-Unjoni, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet il-valutazzjoni li saret għal dan il-programm fil-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija, aġġustat kif xieraq u fejn ikun hemm bżonn kif imsemmi fil-premessa (252) aktar ’il fuq.
(304)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,04 % li hija l-medja aritmetika tar-rati stabbiliti għal dan il-programm fil-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija.
3.3.6.3. Tnaqqis tal-VAT fuq assi fissi fir-reġjun Ċentrali
(a) Deskrizzjoni
(305)
Dan il-programm ikopri kontribwenti tal-VAT prinċipalment attivi f’ċerti industriji elenkati, fosthom l-industrija metallurġika. Il-programm jistipula li l-kontribwenti tal-VAT eliġibbli li jinsabu f’26 belt tal-bażijiet industrijali l-qodma tar-reġjun ċentrali, li jagħmlu investimenti f’ċerti assi fissi, jistgħu jnaqqsu l-ammont ta’ VAT imħallas fuq l-assi fissi mill-VAT totali pagabbli tagħhom.
(b) Il-bażi legali
(306)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm huma l-Avviż dwar il-Ministeru tal-Finanzi u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni li joħorġu l-Miżuri Interim għat-Twessigħ tal-Kamp ta’ Applikazzjoni tat-Tpaċija għat-Taxxa fuq il-Valur Miżjud fir-Reġjun Ċentrali, Nru 75, 2007, l-Avviż tal-Ministeru tal-Finanzi u l-Amministrazzjoni Statali tat-Tassazzjoni dwar l-Implimentazzjoni Nazzjonali tar-riforma tat-Taxxa fuq il-Valur Miżjud, Nru 170 [2008] tal-Ministeru tal-Finanzi.
(c) Nuqqas ta’ kooperazzjoni
(307)
Il-GTĊ sostna li dan il-programm ġie tterminat bl-Avviż Nru 170 [2008] fl-1 ta’ Jannar 2009 u rrefera għat-tweġibiet tal-produtturi inklużi fil-kampjun għal informazzjoni dwar kwalunkwe benefiċċju li setgħu rċevew skont dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti tagħha dwar it-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi tweġibiet sħaħ (il-premessi (34) u ta’ wara aktar ’il fuq). Il-Kummissjoni tinnota li l-Avviż Nru 170 jgħid li l-benefiċċji relatati mal-VAT għall-kumpanniji li jinsabu fir-Reġjun Ċentrali jintemmu fl-aħħar tal-2008 u jistgħu jiġu riportati biss sa Jannar 2009. Madankollu, dawn il-benefiċċji, billi huma marbuta ma’ assi fissi, jistgħu jiġu allokati maż-żmien u jkomplu fil-PI; barra minn hekk, l-Avviż jidher li jinkludi sistema preferenzjali oħra tal-VAT għal dawk l-intrapriżi li jinsabu fir-Reġjun Ċentrali, minn Jannar 2009, li tikkonsisti minn nofs ir-rati tal-VAT applikabbli. Fin-nuqqas ta’ kjarifika mill-GTĊ dwar l-eliminazzjoni gradwali tal-benefiċċji pendenti taħt dan il-programm jew dwar id-dettalji ta’ kwalunkwe programm ta’ sostituzzjoni, il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dan il-programm fuq l-evidenza disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(308)
Dan il-programm huwa kkunsidrat bħala sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) u għalhekk jagħti benefiċċju lill-kumpanniji benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku daqs l-ammont tal-iffrankar ta’ VAT iġġenerat mit-tnaqqis fuq ix-xiri tal-assi fissi. Il-programm huwa speċifiku skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġislazzjoni tillimita l-aċċess għal ċerti intrapriżi, jiġifieri l-industriji li joperaw fis-setturi elenkati. Dan il-programm huwa speċifiku wkoll skont l-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku minħabba li huwa limitat għal ċerti żoni speċifikati, jiġifieri l-ibliet tal-bażijiet industrijali l-qodma tar-Reġjun Ċentrali.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(309)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Il-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji huwa kkunsidrat bħala l-ammont ta’ ffrankar ta’ VAT iġġenerat mit-tnaqqis fuq ix-xiri tal-assi fissi. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju u billi diġà kien eżaminat programm komparabbli tal-VAT f’dan il-proċediment, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet il-valutazzjoni li saret fl-premessi (297) u (298).
(310)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,89 %.
3.3.6.4. Privileġġi oħra tat-taxxa ta’ Ma’anshan
(a) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(311)
Ir-rikors elenka privileġġi tat-taxxa mixxellanji mill-2008 sal-2010 li bbenefikaw minnhom produtturi tal-OCS f’Ma’anshan u Wuhan, fosthom eżenzjonijiet mit-taxxa tal-belt tal-manutenzjoni u l-kostruzzjoni, u imposti addizzjonali fuq il-fondi tal-edukazzjoni. Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ biex jipprovdilha informazzjoni dwar dawn il-benefiċċji tat-taxxa. Il-GTĊ wieġeb li l-informazzjoni mitluba kienet irrilevanti għall-investigazzjoni minħabba li l-ebda wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun ma kien jinsab f’Ma’anshan. Il-Kummissjoni tirreferi għall-ispjegazzjoni tagħha li l-GTĊ intalab jissottometti informazzjoni wkoll dwar l-allegazzjonijiet ta’ sussidju fir-rigward tal-kumpanniji mhux inklużi fil-kampjun (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq).
(312)
Fin-nuqqas ta’ informazzjoni pprovduta mill-GTĊ, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-privileġġi tat-taxxa disponibbli f’Ma’anshan u Wuhan għandhom jitqiesu bħala sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf mill-GTĊ skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii). Huma jagħtu benefiċċju lill-kumpanniji benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku billi jipprovdu ffrankar ta’ taxxa daqs id-differenza bejn it-taxxa mħallsa u l-ammont ta’ taxxa normalment pagabbli fin-nuqqas ta’ dan il-programm. Il-programm huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku billi huwa limitat għall-intrapriżi stabbiliti f’ċerti reġjuni jew muniċipalitajiet speċifikati f’Ma’anshan.
(b) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(313)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni mogħtija fir-rikors. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju kkalkolat kien ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-benefiċjarji matul il-PI bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(314)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx tammonta għal 0,08 %.
3.3.7. PROGRAMMI TA’ GĦOTJIET
(315)
Ir-rikors allega li mis-sena 2005 sa ftit ilu (inkluża s-sena 2009) il-kumpanniji li jipproduċu l-prodott ikkonċernat irċevew benefiċċji taħt diversi programmi u sottoprogrammi ta’ għotjiet. Ma jistax jiġi eskluż li l-pagamenti taħt dan il-programm għadhom għaddejjin jew saru fuq bażi mhux rikorrenti b’rabta ma’ investiment kapitali u għalhekk għad hemm benefiċċji kontinwi mhux amortizzati għalkollox matul il-perijodu magħżul ta’ amortizzament fuq 15-il sena. Il-GTĊ intalab jissottometti informazzjoni dwar dawn il-programmi iżda naqas milli jipprovdi tweġiba utli dwar xi wieħed minn dawn il-programmi. Għalhekk, fin-nuqqas ta’ tweġibiet mill-GTĊ dwar dawn l-aspetti kollha, il-Kummissjoni qiegħda tibbaża s-sejbiet tagħha fuq l-aħjar evidenza disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
3.3.7.1. Il-programm China World Top Brand
(a) Il-bażi legali
(316)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm kif irrappurtati fir-rikors huma dawn li ġejjin:
-
Iċ-Ċirkolari dwar it-Twettiq tal-Evalwazzjoni tal-Prodotti li għandhom jiġu Rikonoxxuti bħala China World Top Brand, GZJH [2005] Nru 95
-
L-Avviż Nru 5, 2005 tal-Kumitat ta’ Promozzjoni Ċiniż għall-Istrateġija Top Brand, li Jippromulga l-Lista taċ-China Top Brand Products
-
Iċ-Ċirkolari dwar l-applikazzjoni taċ-China World Top Brands fl-2006, ZJZH [2006] Nru 11;
-
L-Avviż Nru 6, 2006 tal-Kumitat ta’ Promozzjoni Ċiniż għall-Istrateġija Top Brand, li Jippromulga l-Lista taċ-China Top Brand Products
-
L-Avviż Nru 6, 2007 tal-Kumitat ta’ Promozzjoni Ċiniż għall-Istrateġija Top Brand, li Jippromulga l-Lista taċ-China Top Brand Products
-
Iċ-Ċirkolari dwar l-applikazzjoni taċ-China World Top Brands fl-2008, ZJZH [2008] Nru 23;
-
Il-Miżuri għall-Amministrazzjoni taċ-Chinese Top-Brand Products maħruġa mill-GTĊ
(b) Eliġibbiltà
(317)
Għall-benefiċċji ta’ dan il-programm huma intitolati biss il-produtturi mogħtija l-isem ta’ "China World Top Brand". Ir-rikors jirrapporta li numru ta’ prodotti tal-azzar magħmula mill-kumpanniji tal-azzar soġġetti għal din l-investigazzjoni qed jingħataw dan l-isem.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(318)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-GTĊ, is-sejbiet huma bbażati fuq l-informazzjoni preżenti fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(319)
Dan il-programm jipprovdi kontribuzzjonijiet finanzjarji fil-forma ta’ għotjiet, self taħt il-livell tas-suq u inċentivi oħra, li jikkostitwixxu trasferiment dirett ta’ fondi li jagħti benefiċċju lill-benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(320)
Dan is-sussidju huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġislazzjoni tillimita l-aċċess għal ċerti intrapriżi biss, jiġifieri l-intrapriżi li ntgħażlu bħala "China World Top Brand" għall-prodotti tagħhom. Barra minn hekk, ma hemm l-ebda kriterji oġġettivi stabbiliti mill-awtorità tal-għoti fir-rigward tal-eliġibbiltà għal din l-iskema, li mhijiex awtomatika skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(321)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienu deċiżjonijiet komparabbli tal-awtoritajiet tal-Istati Uniti. Kif intqal qabel, meta l-ammonti ta’ sussidju jkunu qed jiġu bbażati fuq is-sejbiet f’investigazzjonijiet oħra, tul din ir-regolamentazzjoni jitqies, fost l-oħrajn, jekk kienx hemm tibdiliet sinifikanti fl-iskema inkwistjoni u jekk l-ammont ta’ sussidju setax naqas tul iż-żmien. Huwa nnutat li l-ammont ta’ sussidji rikorrenti ġeneralment ma jonqosx b’dan il-mod. Fin-nuqqas ta’ tibdil jew tnaqqis tal-ammont ta’ sussidju, ir-rata oriġinali mill-investigazzjoni inkwistjoni tintuża bħala l-ammont ta’ sussidju fil-każ preżenti.
(322)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija 0,13 % li hija l-medja aritmetika għal programmi simili kif stabbilita fil-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-6 ta’ April 2009 dwar l-Aċidu Ċitriku u Ċerti Mluħa taċ-Ċitrat (Paġna Nru 6) (Ir-Reġistru Federali Vol. 74, Nru 69, paġna 16836 / it-13 ta’ April 2009), il-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tal-14 ta’ Mejju 2010 dwar Swiegla tal-Wajer tal-Azzar għall-Konkrit tal-Prestressing (Paġna Nru 29) (Ir-Reġistru Federali Vol. 75, Nru 98, paġna 28557 / il-21 ta’ Mejju 2010), il-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tat-28 ta’ Mejju 2010 dwar Ċerti Gradi tal-Azzar (Paġna Nru 18) (Ir-Reġistru Federali Vol. 75, Nru 109, paġna 32362 / it-8 ta’ Ġunju 2010), il-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tat-28 ta’ Marzu 2011 dwar l-Estrużjonijiet tal-Aluminju (Paġna Nru 19) (Ir-Reġistru Federali Vol. 76, Nru 64, paġna 18521 / l-4 ta’ April 2011) u l-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tal-11 ta’ Ottubru 2011 dwar Pavimenti tal-Injam b’Ħafna Saffi (Paġna Nru 17) (Ir-Reġistru Federali Vol. 76, Nru 201, paġna 64313 / it-18 ta’ Ottubru 2011). Fir-rigward tal-investigazzjonijiet imwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi ta’ għotjiet hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (76).
3.3.7.2. Il-programm u s-sottoprogrammi Famous Brands (Famous Brands ta’ Chongqing, Famous Brands tal-Provinċja ta’ Hubei, Famous Brands ta’ Ma’anshan, Top Brands tal-Provinċja ta’ Shandong, Famous Brands ta’ Wuhan)
(a) Il-bażi legali
(323)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm kif irrappurtati fir-rikors fir-rigward tas-sottoprogramm ta’ Shandong huma dawn li ġejjin:
-
L-Avviż dwar l-Istampar u d-Distribuzzjoni tal-Politiki tal-2003 għall-Inkoraġġiment u l-espansjoni tal-Esportazzjoni tal-Kummerċ Barrani lejn Shandong, LWJMJCZ, [2003] Nru 180;
-
Il-Politiki tal-2004 għall-Inkoraġġiment tal-Iżvilupp tal-Kummerċ Barrani u l-Kooperazzjoni Ekonomika f’Shandong, LWJMJCZ, [2003] Nru 1037;
-
Il-Politiki tal-2005 għall-Inkoraġġiment tal-Iżvilupp tal-Kummerċ Barrani u l-Kooperazzjoni Ekonomika f’Shandong;
-
L-Avviż dwar l-Istampar u d-Distribuzzjoni tal-Politiki tal-2006 għall-Inkoraġġiment tal-Iżvilupp tal-Kummerċ Barrani u l-Kooperazzjoni Ekonomika f’Shandong, LCQ [2006] Nru 5.
-
Il-Baġit Speċjali tal-Fond ta’ Għoti għall-Iżvilupp tal-Marki li Jesportaw lilhom infushom, Lucaiqizhi, 2008, Nru 75
(b) Eliġibbiltà
(324)
Dan il-programm jagħti benefiċċji lill-produtturi ta’ prodotti indikati bħala "Famous Brands" u maħsuba għas-swieq tal-esportazzjoni. Ir-rikors jirreferi għal numru ta’ produtturi tal-prodott ikkonċernat li bbenefikaw minn dan il-programm tal-anqas sal-2009.
(c) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(325)
Ir-rikors jafferma li dan il-programm ġie mfassal sabiex jippromwovi l-industriji domestiċi avvanzati u jinkoraġġixxi l-esportazzjonijiet tal-prodotti tagħhom lejn is-swieq dinjija. Il-qafas prinċipali ta’ dan il-programm huwa stabbilit fil-programm ċentrali, u l-gvernijiet provinċjali u lokali jiżviluppaw il-programmi “famous brands” tagħhom b’mod konsistenti mal-programm ċentrali sabiex jippromwovu l-esportazzjoni tal-prodotti lokali. L-Istati Uniti kkuntestaw dan il-programm tal-għotjiet fid-WTO (DS 387). Barra minn hekk, l-awtoritajiet tal-Istati Uniti kkumpensaw għal dan il-programm f’diversi proċedimenti msemmija fir-rikors. Il-Kummissjoni kkumpensat ukoll għall-benefiċċji skont dan il-programm fil-każ tal-Karta fina miksija (77).
(326)
Il-programm “famous brands” jipprovdi kontribuzzjonijiet finanzjarji fil-forma ta’ self b’imgħax issussidjat, finanzjament għall-R&D, u għotjiet ta’ flus għall-esportazzjoni. Dawn l-inċentivi jikkostitwixxu trasferiment dirett ta’ fondi li jagħti benefiċċju lill-benefiċjarji fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) u l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku.
(327)
Dan is-sussidju huwa speċifiku skont l-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-leġislazzjoni tillimita l-aċċess biss għal dawk l-intrapriżi rikonoxxuti li jesportaw prodotti indikati bħala “famous brands”. Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas apparenti ta’ kriterji u kundizzjonijiet oġġettivi għall-applikazzjoni ta’ dan il-programm mill-awtorità tal-għoti, l-ispeċifiċità tinstab ukoll skont l-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament bażiku. It-trattament preferenzjali skont dan il-programm huwa speċifiku wkoll skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li l-benefiċċji tiegħu jiddependu mill-andament tal-esportazzjoni tal-prodotti “famous brand” rilevanti.
(d) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(328)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienu deċiżjonijiet komparabbli (ibbażati fuq xebh fin-natura tal-programm) tal-awtoritajiet tal-Istati Uniti. Kif intqal qabel, meta l-ammonti ta’ sussidju jkunu qed jiġu bbażati fuq is-sejbiet f’investigazzjonijiet oħra, tul din ir-regolamentazzjoni jitqies, fost l-oħrajn, jekk kienx hemm tibdiliet sinifikanti fl-iskema inkwistjoni u jekk l-ammont ta’ sussidju setax naqas tul iż-żmien. Huwa nnutat li l-ammont ta’ sussidji rikorrenti ġeneralment ma jonqosx b’dan il-mod. Fin-nuqqas ta’ tibdil jew tnaqqis tal-ammont ta’ sussidju, ir-rata oriġinali mill-investigazzjoni inkwistjoni tintuża bħala l-ammont ta’ sussidju fil-każ preżenti.
(329)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija 0,13 % li hija l-medja aritmetika għal programmi simili kif stabbilita fil-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-6 ta’ April 2009 dwar l-Aċidu Ċitriku u Ċerti Mluħa taċ-Ċitrat (Paġna Nru 6) (Ir-Reġistru Federali Vol. 74, Nru 69, paġna 16836 / it-13 ta’ April 2009), il-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tal-14 ta’ Mejju 2010 dwar Swiegla tal-Wajer tal-Azzar għall-Konkrit tal-Prestressing (Paġna Nru 29) (Ir-Reġistru Federali Vol. 75, Nru 98, paġna 28557 / il-21 ta’ Mejju 2010), il-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tat-28 ta’ Mejju 2010 dwar Ċerti Gradi tal-Azzar (Paġna Nru 18) (Ir-Reġistru Federali Vol. 75, Nru 109, paġna 32362 / it-8 ta’ Ġunju 2010), il-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tat-28 ta’ Marzu 2011 dwar l-Estrużjonijiet tal-Aluminju (Paġna Nru 19) (Ir-Reġistru Federali Vol. 76, Nru 64, paġna 18521 / l-4 ta’ April 2011) u l-Memorandum dwar id-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tal-11 ta’ Ottubru 2011 dwar Pavimenti tal-Injam b’Ħafna Saffi (Paġna Nru 17) (Ir-Reġistru Federali Vol. 76, Nru 201, paġna 64313 / it-18 ta’ Ottubru 2011). Fir-rigward tal-investigazzjonijiet imwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi ta’ għotjiet hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (78).
3.3.7.3. Il-Fond Statali għal proġetti teknoloġiċi ewlenin
(a) Nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-Gvern taċ-Ċina
(330)
Fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, il-GTĊ sostna biss li dan il-programm ġie tterminat fl-2003 u li l-ebda wieħed mill-esportaturi fil-kampjun ma bbenefika minnu. Billi l-GTĊ ma ssupplimenta din it-tweġiba bl-ebda evidenza sottostanti jew xi kjarifika oħra, il-Kummissjoni tanalizza dan il-programm fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(b) Il-bażi legali
(331)
Il-bażijiet legali ta’ dan il-programm li hemm referenza għalihom fir-rikors huma dawn li ġejjin:
-
Iċ-Ċirkularijiet tal-Istat: Guojingmao Touzi Nru 886 tal-1999, Guojingmao Touzi Nru 122 tal-1999, Guojingmao Touzi Nru 1038 tal-1999, Guojingmao Touzi Nru 822 tal-2000 u
-
Il-Miżuri għall-Amministrazzjoni tal-Fond Speċjali Nazzjonali tad-Dejn għal Proġetti Nazzjonali ta’ Rinnovazzjoni Teknoloġika Ewlenin
(c) Eliġibbiltà
(332)
Skont il-kwotazzjonijiet tal-bażi legali prinċipali inklużi fir-rikors, l-intrapriżi appoġġati skont dan il-programm “għandhom jintgħażlu prinċipalment mill-intrapriżi possedenti l-kbar tal-istat minn fost 512-il intrapriża, 120 grupp ta’ intrapriżi bi prova u l-intrapriża prinċipali fl-industrija.” Hemm ukoll preferenza ġeografika għall-intrapriżi li jinstabu fil-bażijiet industrijali l-qodma fil-Grigal, fiċ-Ċentru u fil-Punent.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(333)
Minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni qiegħda tiddependi fuq l-elementi inklużi fir-rikors u/jew fuq is-sorsi l-oħra msemmija fir-rikors (79).
(334)
Ir-rikors jirrapporta li dan il-programm fittex li jipprovdi appoġġ finanzjarju lill-intrapriżi eliġibbli sabiex jippromwovi: ir-rinnovazzjoni teknoloġika f’industriji, intrapriżi u prodotti ewlenin; l-iffaċilitar tat-titjib fit-teknoloġija; it-titjib tal-istruttura tal-prodotti; it-titjib fil-kwalità; iż-żieda fil-provvista; l-espansjoni tad-domanda domestika; l-iżvilupp kontinwu u sod tal-ekonomija tal-Istat. Skont ir-rikors, il-fond għen 47 industrija tal-ħadid u l-azzar fir-rigward ta’ investimenti li laħħqu RMB 75 biljun. L-awtoritajiet tal-Istati Uniti kkumpensaw għal dan il-programm tal-anqas f’żewġ proċedimenti.
(335)
Il-programm jikkostitwixxi sussidju billi jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ għotjiet għall-akkwiżizzjoni ta’ assi fissi skont l-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku, li jagħti benefiċċju lill-benefiċjarju. Billi s-sussidju huwa marbut ma’ assi fissi u jiġi allokat maż-żmien, ġie konkluż, fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, li dan il-benefiċċju kompla fil-PI.
(336)
Dan is-sussidju huwa speċifiku fis-sens tal-Artikolu 4(2)(a) tar-Regolament bażiku billi l-appoġġ huwa limitat għal ċerti intrapriżi kbar tal-istat u intrapriżi possedenti tal-istat fost 512-il intrapriżi ewlenija u 120 grupp ta’ intrapriżi pilota. Fejn il-proġett jiffoka fuq kumpanniji li jinsabu f’reġjuni ġeografiċi speċifikament indikati tal-bażi industrijali l-qadima fiż-żoni tal-Grigal, ċentrali u tal-Punent, huwa speċifiku wkoll fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(337)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini ta’ benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju lill-produtturi esportaturi kien deċiżjoni simili li ttieħdet mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, jiġifieri l-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tal-10 ta’ Settembru 2010 dwar Ċerti Prodotti ta’ Karbonju Bla Saldaturi u Standard tal-Azzar Liga, Linji, u Pajpijiet tal-Pressa (Paġni Nru 19) (Ir-Reġistru Federali Vol. 75, Nru 182, paġna 57444 / il-21 ta’ Settembru 2010).
(338)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita fir-rigward ta’ din l-iskema matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija 0,01 % li hija r-rata għal skema simili kif stabbilita fid-deċiżjoni tal-Istati Uniti msemmija fil-premessa preċedenti.
3.3.7.4. Programmi għar-rifużjoni tat-tariffi legali antidumping
(a) Nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ
(339)
Ir-rikors irrefera għal diversi investigazzjonijiet imwettqa mill-awtoritajiet (80) tal-Istati Uniti u l-Kummissjoni (il-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija) li sabu bħala kumpensatorji diversi programmi provinċjali li bihom 40 % tat-tariffi legali għall-parteċipazzjoni ta’ kumpannija fi proċediment antidumping tħallsu lura mill-uffiċċju finanzjarju lokali. Billi l-GTĊ ma weġibx għall-mistoqsijiet dwar dan il-programm, fejn sostna biss li l-esportaturi inklużi fil-kampjun ma kinux ibbenefikaw minnu, il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha fuq l-evidenza disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(b) Il-bażi legali
(340)
Skont ir-rikors u d-deċiżjoni tal-Kummissjoni dwar il-Karta Fina Miksija (il-premessa (193)), il-bażi legali ta’ dan il-programm hija din li ġejja:
-
Ir-Regoli għall-Implimentazzjoni tal-Politika ta’ Sostenn tal-Antidumping, Kontra s-sussidju, Rispondent tal-investigazzjoni ta’ Salvagwardja
(c) Eliġibbiltà
(341)
Dan il-programm huwa disponibbli għall-kumpanniji involuti fl-investigazzjonijiet antidumping u li jaħdmu f’konformità mal-istruzzjonijiet tal-Ministeru tal-Kummerċ u l-awtoritajiet provinċjali.
(d) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(342)
Dan il-programm jikkostitwixxi sussidju billi jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja fil-forma ta’ trasferiment dirett ta’ fondi fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku sabiex ikopri t-tariffi legali fi proċedimenti antidumping u jagħti benefiċċju fis-sens tal-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku. Dan is-sussidju huwa speċifiku skont l-Artikolu 4(2)(a) u (c) tar-Regolament bażiku minħabba li huwa limitat għal ċerti intrapriżi li huma soġġetti għal proċedimenti antidumping barranin. Barra minn hekk, dan il-programm huwa speċifiku wkoll fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku minħabba li huwa limitat għal ċerti intrapriżi rreġistrati fir-reġjuni ġeografiċi indikati rregolati mill-awtoritajiet provinċjali rilevanti li jimplimentaw dan il-programm.
(e) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(343)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini ta’ benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju u billi l-programm diġà kien eżaminat fi proċediment preċedenti kontra s-sussidji mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet il-valutazzjoni li saret għal dan il-programm fil-proċediment dwar il-Karta Fina Miksija, aġġustat kif xieraq u fejn ikun hemm bżonn kif imsemmi fil-premessa (252) aktar ’il fuq.
(344)
Ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,01 % fuq il-bażi tas-sejbiet dwar il-Karta Fina Miksija (81).
3.3.8. IX-XIRI TA’ OĠĠETTI MILL-GVERN GĦAL RIMUNERAZZJONI OGĦLA MINN DIK ADEGWATA
(345)
Ir-rikors kien jinkludi evidenza li l-GTĊ kien xtara mingħand l-SOEs prodotti tal-azzar li kienu manifatturati minn produtturi tal-OCS. Ir-rikors irrefera għax-xiri mill-GTĊ ta’ għadd ta’ prodotti tal-azzar, inkluż folja miksija bil-kulur, kojls ta’ folji llaminati bis-sħana, folji llaminati bil-kesħa, medium plates, folja ggalvanizzata u ħafna oħrajn. Ir-rikors wera li l-prezz għax-xiri ta’ dawn il-prodotti mill-SOEs kien stabbilit b’referenza għal elementi u/jew valuri referenzjarji differenti, u li kien hemm limiti massimi jew aġġustamenti fil-prezzijiet skont il-prodotti differenti u skont jekk it-tranżazzjoni kinitx tikkonċerna partijiet relatati.
(346)
Il-GTĊ wieġeb b’referenza għall-argumenti ġenerali mressqa f’dan ir-rikors dwar l-SOEs, jiġifieri li ma kienx intwera li l-SOEs li xtraw dawn il-prodotti tal-azzar kienu korpi pubbliċi skont it-tifsira tal-Ftehim WTO SCM u li kien impossibbli għall-GTĊ li jiġbor data dwar it-tranżazzjonijiet speċifiċi fir-rigward ta’ entitajiet mhux magħrufa. Il-GTĊ iddikjara wkoll li ir-rikors ma rrefera għall-ebda xiri ta’ prodotti li kien jinvolvi lill-esportaturi inklużi fil-kampjun. Il-Kummissjoni tirreferi għall-konklużjonijiet tagħha dwar l-akkwirenti tal-OCS u ta’ prodotti oħrajn tal-azzar li huma SOEs (il-premessi (49) - (73) aktar ’il fuq) u għat-talba lill-GTĊ sabiex jipprovdi informazzjoni wkoll dwar l-esportaturi li mhumiex inklużi fil-kampjun (ara l-premessi (34) u (35) aktar ’il fuq). Minħabba n-nuqqas ta’ informazzjoni ulterjuri pprovduta mill-GTĊ dwar dan il-programm, il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(347)
Fejn il-prezzijiet huma ogħla mill-prezzijiet tas-suq u jiġi konferit benefiċċju mill-Istat fuq il-produtturi tal-OCS permezz tal-SOEs akkwirenti, dan il-programm huwa kumpensatorju skont l-Artikolu 3(1)(a)(iii) u l-Artikolu 6(d) tar-Regolament bażiku. Jeħtieġ li jiġi kkunsidrat ukoll li l-allegazzjoni tar-rikors li ma jeżisti ebda prezz privat kredibbli fis-suq minħabba l-predominanza tas-settur pubbliku fis-suq tal-azzar ġiet ikkonfermata mill-investigazzjoni, minħabba li l-SOEs għandhom sehem predominanti fis-suq tal-azzar fiċ-Ċina mill-inqas fir-rigward tal-azzar illaminat bis-sħana u l-azzar illaminat bil-kesħa (ara l-premessi minn (76) sa (79)). Dan is-sussidju huwa speċifiku wkoll fis-sens tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament bażiku billi huwa limitat biss għal entitajiet magħżula b’parteċipazzjoni mill-Istat fis-settur tal-azzar. Madankollu, il-kumplessità ta’ dawn it-tranżazzjonijiet u tal-kuntratti sottostanti, flimkien man-nuqqas tad-dettalji meħtieġa fir-reġistru, ma ppermettietx lill-Kummissjoni li tasal għal konklużjoni definittiva dwar dan il-programm. Għalhekk, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tkomplix tivvaluta dan il-programm.
3.3.9. PROGRAMMI REĠJONALI OĦRAJN
(a) Nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ
(348)
Il-Gvern taċ-Ċina wieġeb li billi ebda wieħed mill-produtturi inklużi fil-kampjun ma kien jinsab fiż-żoni tal-applikazzjoni tal-programmi reġjonali inklużi f’din it-taqsima, l-informazzjoni mitluba mill-Kummissjoni kienet irrilevanti għall-investigazzjoni. Minħabba r-rilevanza ta’ din l-informazzjoni għall-investigazzjoni (ara l-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq), fin-nuqqas ta’ tweġiba mill-GTĊ, il-Kummissjoni qiegħda tibbaża d-deċiżjoni tagħha dwar il-programmi reġjonali kollha msemmija f’din it-taqsima fuq il-fatti disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
3.3.9.1. Sussidji pprovduti fiż-Żona Ġdida ta’ Tianjin Binhai u fiż-Żona ta’ Żvilupp Teknoloġiku u Ekonomiku ta’ Tianjin
(a) Il-bażi legali
(349)
Il-bażi legali tal-iskema ta’ Deprezzament Aċċellerat hija ċ-Ċirkulari tal-Ministeru tal-Finanzi u tal-Amministrazzjoni tal-Istat tat-Tassazzjoni dwar il-Politiki Preferenzjali Relatati mat-Taxxa fuq id-Dħul tal-Intrapriżi għas-Sostenn tal-Iżvilupp u l-Ftuħ ta’ Binhai ż-Żona l-Ġdida ta’ Tianjin.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(350)
Ir-rikors allega li l-programm huwa maħsub biex jippromwovi l-kostruzzjoni tal-infrastruttura tax-xjenza u t-teknoloġija fiż-Żona l-Ġdida ta’ Tianjin Binhai (TBNA) u fiż-Żona tal-Iżvilupp Teknoloġiku u Ekonomiku ta’ Tianjin (TETDA) u jibni sistema ta’ rinnovazzjoni tax-xjenza u t-teknoloġija u l-kapaċitajiet tas-servizz. Skont ir-rikors, il-benefiċċji finanzjarji f’dan il-programm ingħataw mill-Fond tax-Xjenza u t-Teknoloġija u mill-Programm ta’ Deprezzament Aċċellerat. Dawn il-benefiċċji għandhom ikunu limitati għall-intrapriżi stabbiliti fil-ġurisdizzjoni tal-Kumitat Amministrattiv tat-TBNA, inklużi kumpanniji li jipproduċu/jesportaw il-prodott ikkonċernat. Ir-rikors irrefera għad-deċiżjoni meħuda mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti fil-proċediment kumpensatorju dwar ċerti prodotti ta’ karbonju bla saldaturi u standard tal-azzar liga, linji u pajpijiet tal-pressa mir-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina, li sab dan il-programm bħala wieħed kumpensatorju (82).
(351)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni tibbaża d-deċiżjoni tagħha dwar dan il-programm fuq l-aqwa informazzjoni disponibbli skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku fir-rikors u fid-deċiżjoni msemmija mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti.
(352)
Dan il-programm jagħti benefiċċju mhux rikorrenti lill-kumpanniji benefiċjarji fil-forma ta’ għotjiet mill-Fond tax-Xjenza u t-Teknoloġija fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku (trasferiment dirett ta’ fondi) u fil-forma ta’ dħul mitluf skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku fir-rigward tal-Programm ta’ Deprezzament Aċċellerat.
(353)
Is-sussidji mill-Fond tax-Xjenza u t-Teknoloġija u mill-Programm ta’ Deprezzament Aċċellerat huma speċifiċi fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku billi huma limitati għal ċerti intrapriżi li jinsabu f’reġjuni denominati ġeografikamenti (jiġifieri t-TBNA u/jew it-TETDA).
(c) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(354)
L-ammont tas-sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini ta’ benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju lill-produtturi esportaturi kien deċiżjoni kumparabbli li ttieħdet mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, jiġifieri l-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tal-10 ta’ Settembru 2010 dwar Ċerti Prodotti ta’ Karbonju Bla Saldaturi u Standard tal-Azzar Liga, Linji, u Pajpijiet tal-Pressa (Paġni Nru 20 u 21) (Ir-Reġistru Federali Vol. 75, Nru 182, paġna 57444 / il-21 ta’ Settembru 2010). Fir-rigward tal-investigazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi fiskali u ta’ għotjiet hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (83).
(355)
Ir-rata tas-sussidju totali stabbilita għal dan il-għan matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,61 %, li tikkorrespondi għar-rata akkumulata għall-iskemi kkonċernati kif stabbilita fid-deċiżjoni msemmija fil-premessa preċedenti.
3.3.9.2. Programmi relatati mar-Reġjun tal-Grigal
Il-Programm ta’ Rivitalizzazzjoni tal-Grigal
(a) Il-bażi legali
(356)
Il-bażi legali hija ċ-Ċirkulari tal-Ministeru tal-Finanzi u tal-Amministrazzjoni tat-Taxxa tal-Istat dwar l-Istampar u t-Tqassim tar-Regolamenti dwar Kwistjonijiet Rilevanti f’dak li għandu x’jaqsam mal-Espansjoni tal-Kamp ta’ Applikazzjoni tat-Tnaqqis tal-VAT fiż-Żoni tal-Grigal, li ġiet ippubblikata fl-14 ta’ Settembru 2004.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(357)
Ir-rikorrent afferma li l-GTĊ stabbilixxa l-Programm ta’ Rivitalizzazzjoni tal-Grigal fl-2003 bil-għan li jerġa’ jagħti l-ħajja lill-bażi industrijali l-antika tal-Belt ta’ Dalian u t-tliet Provinċji fil-Grigal ta’ Liaoning, Jilin u Heilongjiang, li jagħmlu parti miċ-ċentru tradizzjonali tal-industrija tal-azzar taċ-Ċina. Skont ir-rikors, il-GTĊ ħoloq bank speċjali, il-Bank tar-Rivitalizzazzjoni tal-Grigal (Northeast Revitalisation Bank - NRB) taħt il-kontroll tal-Kunsill tal-Istat b’mandat li jiffinanzja l-appoġġ għar-rivitalizzazzjoni taċ-ċentru industrijali kkonċentrat u antik tal-Grigal.
(358)
Ir-rikors irrefera wkoll għas-sussidji pprovduti minn dan il-programm mill-Bank tal-Esportazzjoni u l-Importazzjoni taċ-Ċina (“ExIm Bank”) permezz tal-fergħa tiegħu f’Dalian għal ammont totali ta’ RMB 5 biljun fi kreditu tal-esportazzjoni u “kreditu bi prezz baxx” ieħor fil-valur ta’ RMB 150 miljun iffrankati mill-intrapriżi lokali minn Novembru 2003. Ir-rikors irrapporta wkoll li s-self ġie estiż ukoll għal dawk l-intrapriżi mingħajr kredibbiltà kreditizja sabiex itejbu l-kompetittività tal-SOEs f’diffikultà, li gawdew minn aċċess sproporzjonat għal riżorsi finanzjarji minkejja li għandhom l-ogħla sehem ta’ self improduttiv fil-pajjiż.
(359)
Fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, il-Kummissjoni tibbaża d-deċiżjoni tagħha dwar dan il-programm fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors u fil-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-17 ta’ Novembru 2008 dwar Pajp tal-Linja tal-Azzar ta’ Kwalità tal-Karbonju Wweldjat għat-Tond (Line Pipe) (Paġni 21 u 22) (Ir-Reġistru Federali Vol. 73, Nru 227, paġna 70961 / l-24 ta’ Novembru 2008), aġġustata kif xieraq u jekk ikun hemm bżonn kif inhu msemmi fil-premessa (252) aktar ’il fuq.
(360)
Dan il-programm jagħti vantaġġ lill-kumpanniji benefiċjarji fil-forma ta’: (i) għotjiet bħala sussidji fuq l-imgħax tal-esportazzjoni; (ii) rifużjonijiet tal-VAT għax-xiri ta’ assi fissi.
(361)
Fir-rigward ta’ (i) is-sussidji fuq l-imgħax tal-esportazzjoni, l-għoti ta’ sussidji fuq l-imgħax jikkostitwixxi sussidju fil-forma ta’ għotja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Id-deċiżjoni tal-Istati Uniti tirreferi għal dan il-programm bħala "Il-Fond għall-Iżvilupp tal-Kummerċ Barrani" minflok bħala l-"Programm ta’ Rivitalizzazzjoni tal-Grigal", kif issemma wkoll fir-rikors. Dan il-programm huwa ġestit mill-awtoritajiet provinċjali ta’ Liaoning (jiġifieri l-Uffiċċju Provinċjali ta’ Liaoning għall-Kooperazzjoni Ekonomika u Kummerċjali Barranija u d-Dipartiment tal-Finanzi ta’ Liaoning). Il-proġetti eliġibbli jinkludu dawk imwettqa mill-intrapriżi esportaturi bil-għan li, fost l-oħrajn, itejbu l-kompetittività tal-bażi tal-esportazzjoni tagħhom u jesploraw is-swieq internazzjonali. Minħabba li dawn l-għotjiet jiddependu mill-andament tal-esportazzjoni, dan il-programm huwa speċifiku skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku.
(362)
Fir-rigward ta’ (ii) ir-rifużjonijiet tal-VAT, għax-xiri ta’ assi fissi, huma jikkostitwixxu sussidju fil-forma ta’ dħul mitluf mill-Istat skont l-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Dan il-programm jistabbilixxi li l-kontribwenti tal-VAT ta’ ċerti industriji jistgħu jnaqqsu l-VAT għax-xiri ta’ assi fissi mill-VAT għall-bejgħ ta’ prodotti lesti. Dan it-tnaqqis tal-VAT huwa limitat għal dawk l-intrapriżi li jinsabu fir-reġjun tal-Grigal u għalhekk huwa speċifiku fuq livell reġjonali fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku.
(c) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(363)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli (ibbażati fuq xebh fin-natura tal-programm) tal-awtoritajiet tal-Istati Uniti.
(364)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju totali stabbilita b’dan il-mod għall-Programm ta’ Rivitalizzazzjoni tal-Grigal matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,18 %, li tikkorrespondi għar-rata akkumulata għall-għotjiet u r-rifużjonijiet tal-VAT mogħtija mill-Programm tal-Fond għall-Iżvilupp tal-Kummerċ Barrani kif stabbilit fil-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-17 ta’ Novembru 2008 dwar Pajp tal-Linja tal-Azzar ta’ Kwalità tal-Karbonju Wweldjat għat-Tond (Line Pipe) (Paġni 21 u 22) (Ir-Reġistru Federali Vol. 73, Nru 227, paġna 70961 / l-24 ta’ Novembru 2008). Fir-rigward tal-investigazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi simili hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (84).
Sussidji fuq l-imgħax tal-esportazzjoni
(a) Il-bażi legali
(365)
Il-bażi legali hija l-Miżuri Amministrattivi Provviżorji dwar l-Għajnuna Finanzjarja fuq l-imgħax tal-Esportazzjoni tat-Tagħmir għall-Manifattura tal-Prodotti u Prodotti tat-Teknoloġija Avvanzata tal-Provinċja ta’ Liaoning, li ġew stabbiliti fis-16 ta’ Diċembru 2004.
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(366)
Ir-rikors allega li dan il-programm jipprovdi għajnuna lill-kumpanniji sabiex jespandu l-esportazzjoni ta’ prodotti tat-teknoloġija avvanzata u jappoġġa l-iżvilupp tal-intrapriżi li jinsabu fil-Provinċja ta’ Liaoning. Il-programm huwa ġestit mill-Uffiċċju Provinċjali ta’ Liaoning għall-Kooperazzjoni Ekonomika u Kummerċjali Barranija, mid-Dipartiment tal-Finanzi ta’ Liaoning u mill-Kummissjoni Ekonomika tal-provinċja ta’ Liaoning. L-awtoritajiet tal-Istati Uniti sabu li dan il-programm kien kumpensatorju fid-deċiżjoni msemmija fuq dwar il-Pajp tal-Linja (ara l-premessa (359)).
(367)
Dan il-programm jagħti benefiċċju fil-forma ta’ trasferiment dirett ta’ fondi mill-GTĊ li jintużaw sabiex jitħallas l-imgħax fuq is-self mill-banek fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Self għall-esportazzjoni jfisser self għal perijodu ta’ żmien qasir miksub mill-intrapriżi li jipproduċu prodotti ta’ teknoloġija avvanzata u tagħmir għall-manifattura tal-prodotti fil-provinċja minn banek u istituzzjonijiet finanzjarji mhux bankarji minħabba n-nuqqas ta’ fondi meħtieġa għall-produzzjoni u l-operat bejn id-dikjarazzjoni tal-esportazzjoni tal-prodotti u meta jsir il-ħlas. L-intrapriżi eliġibbli għandu jkollhom valur annwali tal-esportazzjoni ta’ aktar minn $ 1 miljun u jkunu esportaw prodotti li jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-“Katalogu tal-Esportazzjoni ta’ Prodotti ta’ Teknoloġija Avvanzata miċ-Ċina” jew fil-kamp ta’ applikazzjoni tat-tagħmir għall-manifattura tal-prodotti. Għalhekk, dan il-programm huwa speċifiku skont l-Artikolu 4(2) tar-Regolament bażiku minħabba li huwa limitat għal dawk l-intrapriżi li jissodisfaw dawn il-kriterji. Dan il-programm jiddependi wkoll mill-andament tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, il-programm huwa speċifiku fuq livell reġjonali fis-sens tal-Artikolu 4(3) minħabba li huwa limitat għall-intrapriżi li jinsabu fir-reġjun denominat ġeografikament fil-Grigal taċ-Ċina.
(c) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(368)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli (ibbażati fuq xebh fin-natura tal-programm) tal-awtoritajiet tal-Istati Uniti.
(369)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,43 %, li tikkorrispondi għar-rata tal-iskema tas-sussidji fuq l-imgħax tal-esportazzjoni kif stabbilita fil-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-17 ta’ Novembru 2008 dwar Pajp tal-Linja tal-Azzar ta’ Kwalità tal-Karbonju Wweldjat għat-Tond (Line Pipe) (Paġna Nru 23) (Ir-Reġistru Federali Vol. 73, Nru 227, paġna 70961 / l-24 ta’ Novembru 2008). Fir-rigward tal-investigazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi simili hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (85).
Self għall-esportazzjoni
(a) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(370)
Ir-rikors jirreferi għall-programm preċedenti tas-sussidji fuq l-imgħax tal-esportazzjoni, li huwa eliġibbli biss b’rabta mas-"self għall-esportazzjoni" pendenti. L-awtoritajiet tal-Istati Uniti sabu wkoll li dan il-programm kien kumpensatorju fid-deċiżjoni dwar il-Line Pipe.
(371)
Il-bażi legali hija l-“Miżuri Amministrattivi Provviżorji dwar l-Għajnuna Finanzjarja fuq l-imgħax tal-Esportazzjoni tat-Tagħmir li Jimmanifattura l-Prodotti u Prodotti tat-Teknoloġija Avvanzata tal-Provinċja ta’ Liaoning”, li ġew stabbiliti fis-16 ta’ Diċembru 2004.
(372)
Dan il-programm jikkostitwixxi benefiċċju fil-forma ta’ trasferiment dirett ta’ fondi mill-GTĊ fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Is-sussidju jagħti benefiċċju skont l-Artikolu 3(2) u 6(b) tar-Regolament bażiku ugwali għad-differenza bejn dak li jħallsu l-benefiċjarji u l-ammont li kienu jħallsu għal self kummerċjali komparabbli fin-nuqqas tal-programm. Dan is-self huwa pprovdut mill-gvern permezz tal-banek politiċi tiegħu u l-SOCBs tiegħu (ara l-analiżi fil-premessi (157) - (180) aktar ’il fuq). Dan is-self għall-esportazzjoni huwa speċifiku skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku minħabba li jiddependi mill-andament tal-esportazzjoni, kif ukoll skont l-Artikolu 4(3) minħabba li huwa limitat għal dawk l-intrapriżi li jinsabu f’reġjun li huwa ġeografikament denominat fiċ-Ċina.
(b) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(373)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli (ibbażati fuq xebh fin-natura tal-programm) tal-awtoritajiet tal-Istati Uniti.
(374)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju stabbilita matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 1,05 %, li tikkorrespondi għall-ogħla waħda mir-rati għall-iskema ta’ self għall-esportazzjoni kif stabbilita fil-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-17 ta’ Novembru 2008 dwar Pajp tal-Linja tal-Azzar ta’ Kwalità tal-Karbonju Iwweldjat għat-Tond (Line Pipe) (Paġna Nru 23) (Ir-Reġistru Federali Vol. 73, Nru 227, paġna 70961 / l-24 ta’ Novembru 2008). Fir-rigward tal-investigazzjoni mwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi simili hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (86).
Għotjiet tal-Provinċja ta’ Liaoning - Il-Programm “Five Point One Line”
(a) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(375)
Ir-rikors jgħid li l-programm "Five Points, One Line Coastal Belt" kien introdott fil-21 ta’ Jannar 2006 mill-Gvern Provinċjali ta’ Liaoning. Il-gvern ta’ Liaoning jipprovdi sussidji għal ċerti intrapriżi li jinsabu fiż-żona. L-ewwel prijorità tingħata lil dawk l-intrapriżi stabbiliti fil-ħames żoni ewlenin bħala bażijiet tal-manifattura għall-esportazzjoni. It-trattament preferenzjali jinkludi għadd ta’ benefiċċji, inkluża rata ta’ taxxa mnaqqsa fuq id-dħul ta’ 15 % għal dawk l-intrapriżi li huma ċċertifikati bħala intrapriżi ta’ teknoloġija avvanzata; eżenzjoni ta’ taxxa fuq id-dħul għal intrapriżi ta’ teknoloġija avvanzata “b’investiment domestiku”; prijorità għas-sussidji fuq l-imgħax; privileġġi fil-ġestjoni ekonomika; u eżenzjonijiet mill-ħlasijiet dovuti lill-gvern. Skont ir-rikors, iċ-China Development Bank (CDB), li huwa bank politiku tal-Istat, ipprovda self preferenzjali b’dan il-programm.
(376)
L-awtoritajiet tal-Istati Uniti sabu li dan il-programm kien kumpensatorju fid-deċiżjoni msemmija fuq dwar il-Line Pipe.
(377)
Il-bażi legali ta’ dan il-programm hija l-“Opinjoni tal-Provinċja ta’ Liaoning li Tinkoraġġixxi l-Espansjoni tal-Liberalizzazzjoni f’Żoni Kostali Ewlenin li Qegħdin Jiżviluppaw.” Il-Kummissjoni tar-Riforma u l-Iżvilupp ta’ Liaoning u l-Uffiċċju tal-Finanzi ta’ Liaoning jiġġestixxu s-sussidji fuq l-imgħax, filwaqt li l-Park Industrijali ta’ Huludao Beigang, l-Industrija u l-Awtorità tal-Kummerċ jamministraw l-eżenzjonijiet mill-ħlasijiet previsti f’dan il-programm.
(378)
Dan il-programm jipprovdi vantaġġi finanzjarji fil-forma ta’ trasferiment dirett ta’ fondi mill-GTĊ fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku u/jew dħul mitluf jew mhux miġbur fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku. Dawn is-sussidji jikkostitwixxu benefiċċju skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku ugwali għall-ammont tal-għotja u/jew għall-eżenzjonijiet mit-taxxa/mill-ħlasijiet dovuti. Dawn is-sussidji huma speċifiċi fis-sens tal-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku minħabba li huma limitati għal ċerti intrapriżi li jinsabu fil-ġurisdizzjoni nnominata tal-awtorità Provinċjali ta’ Liaoning. L-ewwel prijorità għall-għoti ta’ dawn is-sussidji tingħata lil dawk l-intrapriżi li huma stabbiliti fil-ħames żoni ewlenin bħala bażijiet ta’ manifattura għall-esportazzjoni u, għalhekk, tali sussidji huma speċifiċi wkoll, skont l-Artikolu 4(4)(a) tar-Regolament bażiku, sa fejn jiddependu mill-andament tal-esportazzjoni.
(b) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(379)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli (ibbażati fuq xebh fin-natura tal-programm) tal-awtoritajiet tal-Istati Uniti.
(380)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju stabbilita matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,30 %, li tikkorrespondi għar-rata stabbilita għal din l-iskema fil-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tas-17 ta’ Novembru 2008 dwar il-Pajp tal-Lajn tal-Azzar ta’ Kwalità tal-Karbonju Iwweldjat għat-Tond (Line Pipe) (Paġna Nru 23) (Ir-Reġistru Federali Vol. 73, Nru 227, paġna 70961 / l-24 ta’ Novembru 2008). Fir-rigward tal-investigazzjonijiet imwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi ta’ għotjiet hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (87).
3.3.9.3. Għotjiet mill-Programm tax-xjenza u t-teknoloġija tal-Provinċja ta’ Jiangsu
(a) Il-bażi legali
(381)
Il-bażi legali ta’ dan il-programm hija l-Miżuri Amministrattivi fuq il-Pjattaforma ta’ Servizzi Pubbliċi tax-Xjenza u t-Teknoloġija ta’ Jiangsu (Sukeji (2006) Nru. 102; Sucaijiao (2006) Nru 22).
(b) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(382)
Ir-rikors jgħid li dan il-programm jipprovdi, fost l-oħrajn, għotjiet lil ċerti intrapriżi. Fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, il-Gvern taċ-Ċina ddikjara li ebda kumpannija inkluża fil-kampjun ma użat jew ibbenifikat minn dan il-programm. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti li l-GTĊ kien mistenni jipprovdi tweġibiet sħaħ anki għal mistoqsijiet li jikkonċernaw kumpanniji mhux inklużi fil-kampjun (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq). Barra minn hekk, il-Kummissjoni tinnota li ir-rikors jelenka bħala benefiċjarji potenzjali kemm dawk il-kumpanniji li ġew inklużi fil-kampjun kif ukoll produtturi tal-OCS oħrajn li ma ġewx inklużi fil-kampjun li jinsabu fiż-żona ta’ applikazzjoni rilevanti. Għalhekk, il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha fuq il-fatti disponibbli fir-reġistru skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku u, b’mod partikolari, fuq l-informazzjoni inkluża fir-rikors u s-sejbiet mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti li għamlu dan il-programm kumpensatorju fid-deċiżjoni li tikkonċerna s-Swiegla tal-Wajer tal-Azzar għall-Konkrit tal-Prestressing mir-Repubblika Poplolari taċ-Ċina (88).
(383)
Il-vantaġġi finanzjarji mogħtija fil-forma ta’ għotjiet jipprovdu kontribuzzjoni fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Dawn is-sejbiet huma speċifiċi fis-sens tal-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament bażiku minħabba, li jidher li ma hemmx kriterji oġġettivi jew kundizzjonijiet li jirregolaw l-eliġibbiltà għall-benefiċċji minn din l-iskema (kif inhu sti’ulat fl-Artikolu 4(2)(b) tar-Regolament) u, abbażi tal-fatti disponibbli, jidher li ma ġietx eżerċitata diskrezzjoni mid-Dipartiment ta’ Jiangsu tax-Xjena u t-Teknoloġija b’mod oġġettiv.
(c) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(384)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ kwantifikazzjoni preċiża xi mkien ieħor, l-aktar sors xieraq ta’ informazzjoni għall-valutazzjoni tal-benefiċċju għall-produtturi esportaturi kienet deċiżjoni komparabbli (ibbażati fuq xebh fin-natura tal-programm) tal-awtoritajiet tal-Istati Uniti.
(385)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju stabbilita b’dan il-mod matul il-PI għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,01 %, li tikkorrespondi għar-rata stabbilita għal din l-iskema fil-Memorandum tad-Deċiżjoni tal-Istati Uniti tal-14 ta’ Mejju 2010 dwar Swiegla tal-Wajer tal-Azzar għall-Konkrit tal-Prestressing (Paġna Nru 35) (Ir-Reġistru Federali Vol. 75, Nru 98, paġna 28557 / il-21 ta’ Mejju 2010). Fir-rigward tal-investigazzjonijiet imwettqa mill-awtoritajiet tal-Istati Uniti, huwa nnutat li l-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ammonti ta’ benefiċċju mill-programmi ta’ għotjiet hija sostanzjalment l-istess bħal dik użata mill-Unjoni (89).
3.3.9.4. Għotjiet mill-Programm tax-Xjenza u t-Teknoloġija tal-Provinċja ta’ Hebei
(a) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(386)
Ir-rikors jirreferi għal żewġ għotjiet ipprovduti mill-programm tax-Xjenza u t-Teknoloġija tal-provinċja ta’ Hebei lil produttur tal-OCS fl-2009 skont dan il-programm għal ammont ta’ RMB 700 000 u RMB 2 080 000. Fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, il-Gvern taċ-Ċina ddikjara li l-ebda waħda mill-kumpanniji inklużi fil-kampjun ma kienet stabbilita f’Hebei u, għalhekk, l-informazzjoni mitluba kienet irrilevanti għall-investigazzjoni. Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti tagħha li l-GTĊ kellu jipprovdi tweġibiet sħaħ anki dwar il-kumpanniji li ma ġewx inklużi fil-kampjun (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq). Għalhekk, is-sejbiet tal-Kummissjoni huma bbażati fuq il-fatti disponibbli (f’dan il-każ ir-rikors) skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(387)
Il-vantaġġi finanzjarji pprovduti minn dan il-programm fil-forma ta’ għotjiet jikkostitwixxu sussidji minħabba li jipprovdu kontribuzzjoni finanzjarja fis-sens tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku. Huma jikkostitwixxu benefiċċju skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament bażiku ugwali għall-ammont tal-għotjiet. Dawn is-sussidji huma speċifiċi skont l-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku minħabba li jiġu pprovduti biss lil dawk il-kumpanniji li jinsabu fil-provinċja ta’ Hebei.
(b) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(388)
L-ammont ta’ sussidju kumpensatorju jiġi kkalkolat f’termini tal-benefiċċju mogħti lill-benefiċjarji, li nstab li jeżisti tul il-PI. Fin-nuqqas ta’ informazzjoni oħra għall-valutazzjoni ta’ dan il-benefiċċju, il-Kummissjoni bbażat is-sejbiet tagħha fuq l-informazzjoni mogħtija fir-rikors. Skont l-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku, l-ammont tas-sussidju kkalkolat kien ġie allokat fuq il-fatturat totali tal-benefiċjarji matul il-PI bħala denominatur xieraq, minħabba li s-sussidju ma jiddependix mill-andament tal-esportazzjoni u ma ngħatax b’referenza għall-kwantitajiet immanifatturati, prodotti, esportati jew ittrasportati.
(389)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija waħda negliġibbli (inqas minn 0,01 %).
3.3.10. SUSSIDJI AD HOC
(a) Is-sejbiet tal-investigazzjoni
(390)
Ir-rikors elenka għadd ta’ sussidji ad hoc li allegatament ingħataw lil ċerti produtturi tal-OCS, kemm SOEs kif ukoll intrapriżi privati. Dawn is-sussidji kienu għotjiet jew inkella eżenzjonijiet jew tnaqqis ieħor tat-taxxa, fost l-oħrajn, sabiex jiġu ffinanzjati proġetti jew assi partikolari. Huma ngħataw fil-kuntest tal-politika strateġika ġenerali għat-tisħiħ tal-industrija tal-azzar.
(391)
Il-Kummissjoni talbet lill-GTĊ sabiex jipprovdi informazzjoni dwar dawn is-sussidji ad hoc. Il-GTĊ wieġeb li l-allegazzjonijiet fir-rikors kienu bbażati fuq kwotazzjonijiet mir-rapporti annwali u kien jidher li l-ebda waħda minnhom ma kienet tikkonċerna kumpanniji inklużi fil-kampjun. Għalhekk, il-GTĊ ikkonkluda li ma kienx hemm bżonn li jiġu indirizzati l-allegazzjonijiet tat-tranżazzjonijiet speċifiċi dwar provinċji u kumpanniji mhux inklużi fil-kampjun. Barra minn hekk, il-GTĊ reġa’ tenna wieħed mill-kummenti ġenerali tiegħu li s-sempliċi elenkar ta’ ċerti tranżazzjonijiet bħala “sussidji” f’rapport annwali ta’ kumpannija ma jistax jitqies bħala evidenza biżżejjed sabiex tiġi mnedija investigazzjoni dwarhom minħabba li huwa "ma jikkostitwixxix biżżejjed evidenza prima facie skont l-Artikolu 11.2 tal-Ftehim WTO SCM".
(392)
Il-Kummissjoni tirreferi għall-argumenti tagħha fejn spjegat għaliex il-GTĊ intalab jissottometti informazzjoni wkoll dwar l-allegazzjonijiet ta’ sussidju fir-rigward tal-kumpanniji mhux inklużi fil-kampjun (il-premessi (34) - (35) aktar ’il fuq). Il-Kummissjoni tibbaża s-sejbiet tagħha dwar dawn is-sussidji ad hoc fuq il-fatti disponibbli fil-fajl skont l-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku.
(393)
Is-sussidji ad hoc elenkati fir-rikors jikkostitwixxu sussidju skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(i) tar-Regolament bażiku fil-forma ta’ trasferiment dirett tal-fondi fir-rigward tal-għotjiet u trasferimenti simili ta’ riżorsi u, skont it-tifsira tal-Artikolu 3(1)(a)(ii) tar-Regolament bażiku, fil-forma ta’ dħul mitluf għad-diversi eżenzjonijiet jew tnaqqis tat-taxxi u/jew ħlasijiet dovuti f’livell ċentrali, provinċjali jew muniċipali. Il-Kummissjoni tinnota li r-rapporti annwali tad-diversi produtturi tal-OCS innifishom jirreferu għal dawn il-kontribuzzjonijiet finanzjarji bħala “sussidji”. Mal-ewwel daqqa t’għajn, uħud minn dawn is-sussidji jidhru li huma speċifiċi de jure jew de facto, fis-sens tal-Artikolu 4(2) tar-Regolament bażiku minħabba li, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ, huma jitqiesu bħala li ngħataw lil numru limitat ta’ kumpanniji tal-azzar fis-settur tal-azzar imħeġġeġ, u/jew minħabba l-mod kif ġiet eżerċitata d-diskrezzjoni tal-awtoritajiet awtorizzanti għall-għoti tagħhom. Barra minn hekk, uħud minn dawn is-sussidji jidhru li huma speċifiċi wkoll skont l-Artikolu 4(3) tar-Regolament bażiku minħabba li l-aċċess għalihom kien limitat għal ċerti intrapriżi li jinsabu f’reġjuni ġeografikament denominat fit-territorju ta’ provinċja partikolari.
(b) Kalkolu tal-ammont tas-sussidju
(394)
Il-Kummissjoni studjat bir-reqqa l-informazzjoni disponibbli fir-reġistru dwar kull wieħed minn dawn is-sussidji ad hoc għad-diversi produtturi tal-OCS. Il-Kummissjoni sabet li wħud minn dawn is-sussidji ma jfixklux il-kummerċ u/jew jagħtu ammonti relattivament żgħar lill-produtturi tal-OCS. B’kuntrast ma’ dan, hemm ukoll numru ta’ sussidji speċifiċi li jidhru li jagħtu ammonti sinifikanti ta’ sussidji lill-produtturi tal-OCS. Fid-dawl ta’ dan u tal-informazzjoni preżenti fil-fajl, il-Kummissjoni tqis li huwa xieraq li d-dazju kumpensatorju applikabbli jiġi kkalkolat b’referenza għall-medja sempliċi li tirriżulta mill-għotjiet u l-programmi tat-taxxa kumpensatorji f’dan il-proċediment minkejja n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ u mill-produtturi rilevanti tal-OCS.
(395)
Għalhekk, ir-rata tas-sussidju stabbilita għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija ta’ 0,5 %.
3.4. IL-KUMMENTI TAL-PARTIJIET WARA L-IŻVELAR DEFINITTIV
(396)
Il-GTĊ, produttur esportatur wieħed inkluż fil-kampjun (Zhejiang Huadong) u r-rikorrent ipprovdew il-kummenti tagħhom wara l-iżvelar definittiv.
3.4.1. IL-KUMMENTI TAL-GTĊ WARA L-IŻVELAR DEFINITTIV
(397)
Fid-dawl tal-għadd tal-argumenti f’ħafna dettall li ppreżenta l-GTĊ u l-fatt li jkun imprattikabbli (anki minħabba l-preżenza ta’ ċerta informazzjoni kunfidenzjali) li jiġu inklużi kollha f’dan ir-regolament, il-Kummissjoni spjegat b’mod bilaterali bil-miktub lill-GTĊ l-elementi legali u fattwali kollha li jenfasizzaw iċ-ċaħda ta’ dawn id-dikjarazzjonijiet.
3.4.1.1. Kwistjonijiet proċedurali
(398)
F’numru ta’ argumenti minn tiegħu dwar it-tnedija tal-investigazzjoni, il-GTĊ deher li kien qed jikkunsidra r-rapport tal-panil tal-GOES (90) bħala influwenti fl-interpretazzjoni ta’ ċerti dispożizzjonijiet tal-Ftehim SCM u r-Regolament Bażiku tal-UE. Pereżempju, il-GTĊ jgħid li ċerti dubji "tneħħew” mill-panil tal-GOES (91). Filwaqt li l-Kummissjoni nnutat is-sejbiet tal-panil f’dan u taqbel ma’ għadd ta’ konklużjonijiet tiegħu, dawn is-sejbiet ma jemendawx t-Trattat rilevanti jew il-lingwaġġ leġiżlattiv, notevolment l-Artikoli 11.2 u 11.3 tal-Ftehim tad-WTO dwar is-Sussidji jew l-Artikoli 9(2) u 9(3) tar-Regolament bażiku dwar is-CVD, li huma rilevanti u vinkolanti għall-Kummissjoni fil-proċedimenti kontra s-sussidji kollha.
(399)
Il-GTĊqal li l-Kummissjoni qed tikser l-Artikolu 11.2 tal-Ftehim SCM (ASCM) billi nediet din l-investigazzjoni abbażi ta’ rikors li ma kellu l-ebda evidenza dwar “l-eżistenza, l-estent u l-effett ta’ kwalunkwe (/kull) sussidju allegat” u għaldaqstant il-Kummissjoni kienet kisret l-obbligu tagħha skont l-Artikolu 11.3 biex tirrevedi l-preċiżjoni u l-adegwatezza tal-evidenza.
Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Ir-referenza tal-GTĊ għall-“eżistenza, l-estent u l-effett” tas-sussidju hija kwotazzjoni mill-Artikolu 11.1 tal-ASCM u tiddeskrivi l-għan ta’ investigazzjoni. Fil-fehma tal-Kummissjoni dan mhuwiex marbut mal-Artikolu 11.2 tal-ASCM, li jirrikjedi li r-rikorrent jipprovdi “biżżejjed evidenza tal-eżistenza ta’ sussidju u, jekk ikun possibbli, l-ammont tiegħu” u r-rikorrent għandu jinkludi “tali informazzjoni hekk kif inhi “disponibbli b’mod raġonevoli” lir-rikorrent. Il-Kummissjoni analizzat l-evidenza mressqa mir-rikorrent, li kienet sostanzjali, kif jidher b’mod ċar mill-verżjoni li tista’ tiġi spezzjonata mill-partijiet interessati tar-rikors. Is-servizzi tal-Kummissjoni proponew biss it-tnedija ta’ investigazzjoni wara li kienu analizzaw kif xieraq lil-preċiżjoni u l-adegwatezza tal-evidenza li huma jqisu prima facie biżżejjed.
(400)
Il-GTĊ issuġġerixxa li kull element (kontribuzzjoni finanzjarja, benefiċċju u speċifiċità) ta’ kull skema ta’ sussidju għandu jiġi determinat individwalment. Il-Kummissjoni taqbel mal-GTĊ li l-allegazzjonijiet dwar is-sussidji għandhom jiġu eżaminati individwalment. Madankollu, mhuwiex il-każ li l-evidenza preżentata fir-rigward ta’ kull element ta’ kull programm ta’ sussidju, għandha tiġi eżaminata f’iżolament. Pereżempju, l-evidenza tal-eżistenza ta’ speċifiċità għal programm wieħed tista’ tkun tassew rilevanti għad-determinazzjoni tal-ispeċifiċità fir-rigward ta’ programm ieħor, inter alia, skont kemm ikun hemm informazzjoni disponibbli għall-pubbliku dwar il-programmi inkwistjoni, kif ukoll sa fejn dawn il-programmi huma marbutin mill-qrib u jiddependu fuq l-istess leġislazzjoni.
(401)
Il-GTĊ argumenta li għandu jkun hemm l-evidenza tal-ammont (de minimis imsemmi fuq) ta’ sussidju tul il-PI għal kull programm u li għandu jkun hemm biżżejjed evidenza tas-sussidjar attwali għal kull sussidju, mhux tal-benefiċċji "potenzjali" jew "probabbli". Il-Kummissjoni ma taqbilx mal-GTĊ dwar dan il-punt, billi ma hemmx rekwiżit fir-Regolament bażiku jew il-Ftehim tad-WTO SCM li juri li s-sussidji għal programm partikolari huma ’l fuq mill-ammont de minimis. Ma hemmx argument li sussidju għandu jagħti benefiċċju tul il-PI sabiex jiġi kkumpensat u li r-rikorrenti għandhom jagħmlu minn kollox biex jipprovdu tali evidenza. Madankollu, l-Artikolu 11.2 tal-ASCM jirrikjedi “biżżejjed evidenza” tas-sussidjar abbażi tal-informazzjoni “raġonevolment disponibbli” għar-rikorrent. Billi ma hemmx ħafna informazzjoni dwar il-benefiċċji tas-sussidji (pereżempju eżenzjonijiet mit-taxxa, għotjiet, forniment tal-oġġett) disponibbli għall-pubbliku, ħafna drabi jkun possibbli għar-rikorrenti li jistabbilixxi b’ċertezza li s-sussidju jkun ta benefiċċju lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat. F’sitwazzjonijiet bħal dawn, ir-rikorrent huwa mitlub jipprovdi l-aħjar evidenza li turi li, pereżempju, il-produtturi tal-prodott ikkonċernat huma eliġibbli għas-sussidju u li l-programm għadu fis-seħħ jew għadu jipprovdi l-benefiċċji. Il-livell ta’ evidenza meħtieġ jiddependi ħafna fuq il-fatti tal-każ inkwistjoni u fuq kemm ikun hemm informazzjoni raġonevolment disponibbli għar-rikorrent.
(402)
Il-GTĊ iddikjara li n-Notifika ta’ Bidu tikser l-Artikolu 22.2(iii) tal-ASCM, filwaqt li argumenta li ma jistax jiġi kkunsidrat li s-sempliċi ripetizzjoni tal-ismijiet mogħtija lid-diversi programmi hija “deskrizzjoni” tagħhom. Il-Kummissjoni tikkunsidra li biex il-prattiki tas-sussidju li għandhom jiġu investigati, ġew deskritti adegwatement fin-Notifika ta’ Bidu billi ġew speċifikati l-iskemi kkonċernati u għaldaqstant in-Notifika ma tmur kontra l-Artikolu 22.2(iii) tal-ASCM.
(403)
Il-GTĊ argumenta li l-Kummissjoni bdiet, b’mod żbaljat, għadd ta’ programmi ta’ sussidju minħabba li qieset ir-rikors "ħolistikament" jew “fit-totalità tiegħu” minflok eżaminat kull programm; il-GTĊ qal ukoll li s-sejbiet ta’ awtoritajiet investigattivi oħrajn dwar diversi programmi waħdehom mhumiex evidenza biżżejjed għall-bidu. Kif ġie spjegat aktar ’il fuq (il-premessa (400)), is-servizzi tal-Kummissjoni eżaminaw kull programm. L-estent sa fejn is-sejbiet ta’ awtoritajiet oħra dwar programm partikolari jistgħu jikkostitwixxu biżżejjed evidenza għall-bidu, huwa kwistjoni ta’ każ b’każ u tiddependi, sa ċertu punt, fuq x’informazzjoni hija disponibbli b’mod raġonevoli għar-rikorrent.
(404)
Il-GTĊ (li kkwota preżentazzjoni mill-Istati Uniti fil-każ ta’ GOES (92)) iddikjara li l-istatus "imħeġġa" tal-produtturi tal-OCS fid-dokument ta’ ppjanar tal-gvern, seta’ kien użat bħala "għata" biex jindika l-ispeċifiċità. Dan ma jirrappreżentax ir-realtà Il-leġislazzjoni li tikklassifika l-produtturi tal-OCS bħala “mħeġġa” (93) (u l-konsegwenzi li jirriżultaw minn dan) mhijiex (kif jgħid il-GTĊ) “informazzjoni ġenerali dwar il-politika tal-gvern, mingħajr rabta diretta mal-programm inkwistjoni”. Minħabba li dan jillimita b’mod espliċitu l-aċċess għall-programmi għal ċerti intrapriżi (jew jagħti benefiċċji preferenzjali), huwa ovvju li t-tali leġislazzjoni għandha rabta tassew diretta mal-programm inkwistjoni.
(405)
Il-GTĊ iddikjara li għandu jkun hemm evidenza ta’ benefiċċju attwali minn programm ta’ sussidju u li l-fatt li l-programmi ġew ikkumpensati f’każijiet oħra huwa biżżejjed, is-sejbiet huma marbutin ma’ PI differenti. Ħadd ma jargumenta li sussidju għandu jagħti benefiċċju tul il-PI sabiex jiġi kkumpensat u li r-rikorrenti għandhom jagħmlu ħilithom biex jipprovdu evidenza bħal din. Madankollu, minħabba l-bidu, l-evidenza tal-użu ta’ programm f’perijodu raġonevolment reċenti tista’ tkun tassew rilevanti, pereżempju jekk ma hemmx informazzjoni disponibbli pubblikament li l-programm ġie tterminat jew immodifikat. Ir-referenza tal-panil ta’ GOES (94) mill-GTĊ (għall-Paragrafu 7.72 tar-rapport tal-panil) hija inkonklużiva, minħabba li tirreferi għal sitwazzjonijiet fejn huwa “ċar” li ma hemmx sussidjar preżentement, li mhuwiex il-każ hawnhekk.
(406)
Il-GTĊ iddikjara li għandu jkun hemm evidenza li wħud mill-produtturi tal-prodott ikkonċernat irċevew benefiċċju mill-programm, sabiex ikun hemm bidu. Din it-talba ma setgħetx tintlaqa’. Ma jeżistix rekwiżit fir-Regolament bażiku u lanqas huwa rekwiżit tal-Artikolu 11.2 tal-ASCM, li jirrikjedi “biżżejjed evidenza tal-eżsitenza ta’ sussidju…", jew evidenza espliċita ta’ utilizzazzjoni li tkun saret minn ċerti produtturi. Billi ma hemmx ħafna informazzjoni dwar il-benefiċċji tas-sussidji (pereżempju eżenzjonijiet mit-taxxa, għotjiet, forniment tal-oġġett) disponibbli għall-pubbliku, ħafna drabi jkun possibbli għar-rikorrenti li jistabbilixxi b’ċertezza li s-sussidju jkun ta benefiċċju lill-produtturi tal-prodott ikkonċernat. F’sitwazzjonijiet bħal dawn, ir-rikorrent huwa mitlub jipprovdi l-aħjar evidenza li turi li, pereżempju, il-produtturi tal-prodott ikkonċernat huma eliġibbli għas-sussidju u li l-programm għadu fis-seħħ jew għadu jipprovdi l-benefiċċji. Il-livell ta’ evidenza meħtieġ jiddependi ħafna fuq il-fatti tal-każ inkwistjoni u fuq kemm ikun hemm informazzjoni raġonevolment disponibbli għar-rikorrent. L-impożizzjoni ta’ rekwiżit bħal dan fuq ir-rikorrenti jiffavorixxi effettivament is-sistemi li mhumiex trasparenti fuq dawk trasparenti li jagħti l-istess tip ta’ sussidju.
(407)
Il-GTĊ argumenta li l-Kummissjoni ma pprovdietx “perijodu raġonevoli” biex il-GTĊ jissottometti l-informazzjoni neċessarja skont l-Artikolu 12.7 tal-Ftehim SCM. Il-GTĊ qal ukoll li l-Kummissjoni ma tatx “opportunità biżżejjed” lill-GTĊ biex jippreżenta bil-miktub l-evidenza rilevanti kollha rigward l-investigazzjoni skont l-Artikolu 12.1 tal-Ftehim SCM. Dawn l-argumenti għandhom jiġu miċħuda billi l-Kummissjoni tat perijodu raġonevoli u opportunità biżżejjed biex il-GTĊ jissottometti l-informazzjoni rilevanti skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tad-WTO u tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni tinnota li tat estensjonijiet eċċezzjonalment ġenerużi għall-iskadenza għat-tweġibiet oriġinali għall-kwestjonarju, u b’hekk il-perijodu totali għal tweġiba ġie estiż minn 37 jum għal kważi xahrejn. Fir-rigward tal-proċess ta’ defiċjenza, il-GTĊ kellu aktar minn tliet xhur mill-bidu biex jipprovdi l-informazzjoni mitluba. Il-GTĊ ingħata wkoll l-opportunità li jipprovdi l-informazzjoni nieqsa saż-żmien taż-żjara ta’ verifika. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li “perijodu raġonevoli” għandu jiġi kkunsidrat fil-kuntest proċedurali li bih il-Kummissjoni tingħata mandat mir-Regolament bażiku kontra s-sussidji biex tikkonkludi l-investigazzjoni fi żmien 13-il xahar. Li kieku ngħataw skadenzi itwal, kif talab il-GTĊ, kienet tiġi affettwata negattivament il-possibbiltà li l-Kummissjoni tkompli taħdem bil-ħeffa sabiex tikkonforma mal-iskadenzi legali rilevanti.
(408)
Il-GTĊ irrefera wkoll għat-talba tiegħu għal assistenza mingħand il-Kummissjoni biex iħejji t-tweġiba għall-kwestjonarju, li fl-opinjoni tal-GTĊ ġiet miċħuda mill-Kummissjoni. Dan ma jikkorrispondix għar-realtà minħabba li t-talba tal-GTĊ għall-assistenza tant kienet vasta u vaga (jiġifieri kopriet kull mistoqsija fil-kwestjonarju u fl-appendiċi) li l-Kummissjoni setgħet toffri biss assistenza fir-rigward ta’ problemi speċifiċi li kien qed jiltaqa’ magħhom il-GTĊ fit-tweġibiet u mhux assistenza fil-mistoqsijiet individwali. Il-GTĊ iddeċieda li ma jilqax din l-offerta għal aktar assistenza. Il-Kummissjoni tinnota wkoll li l-Artikolu 12.11 ASCM jiddikjara li l-assistenza mitluba għandha tkun “prattikabbli”, li mhuwiex il-każ fir-rigward ta’ talbiet vagi li jimponu piż tassew kbir fuq l-awtorità investigattiva, partikolarment meta l-kwestjonarju jispjega ruħu. Il-Kummissjoni tinnota li l-GTĊ huwa tassew esperjenzat fl-investigazzjoni kontra s-sussidji u juża s-servizzi ta’ avukati esterni.
(409)
Fir-rigward tal-programmi ta’ sussidju li jinsabu fir-rikors u li ma ntużawx mill-esportaturi inklużi fil-kampjun, il-GTĊ argumenta li ma kienx se jkun jista’ jipprovdi l-informazzjoni mitluba dwar dawn il-programmi kollha fiż-żmien allokat mill-Kummissjoni, minħabba l-frammentazzjoni tal-industrija tal-azzar. Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni ma tatux x’jifhem sa tard fil-proċediment, il-konsegwenzi potenzjali jekk l-informazzjoni mitluba ma tingħatax dwar dawn il-programmi, meta tqis li dawn kienu jikkonċernaw il-kumpanniji mhux inklużi fil-kampjun. Mill-bidu l-Kummissjoni tinnota inkonsistenza fil-pożizzjoni tal-ĠTC, minħabba li d-dikjarazzjoni tiegħu li ma kellux ħin biżżejjed biex jipprovdi t-tweġibiet fiż-żmien allokat jidher li hija kunfliġġenti mal-għażla li gaħmel deliberatement li ma jirrispondix għall-programmi kollha li ma ntużawx mill-esportaturi inklużi fil-kampjun minħabba li allegatement ma fehemx l-iskop tat-talba tal-Kummissjoni u l-konsegwenzi tar-rifjut li tingħata l-informazzjoni mitluba. F’kull każ, kif ġie speċifikat fuq (il-premessa (407)), il-Kummissjoni tat diversi estensjonijiet fl-iskadenzi lill-GTĊ sabiex ikun jista’ jissottometti l-informazzjoni mitluba dwar il-programmi kollha. Għaldaqstant, il-ħin kollu allokat (jiġifieri aktar minn tliet xhur, meta wieħed iqis il-proċess ta’ defiċjenza) kien aktar minn biżżejjed biex tingħata l-informazzjoni mitluba. Il-GTĊ stess jirrikonoxxi espliċitement fil-kummenti tiegħu li huwa veru li hu assuma l-pożizzjoni tiegħu li ma kellux jintalab jissottometti l-informazzjoni dwar dawn il-programmi l-oħra, u dan jintwera wkoll mill-fatt li huwa lanqas biss prova jissottometti tweġiba parzjali jew inkompleta biex juri r-rieda tiegħu li jikkoopera, iżda sempliċement ma ssottometta l-ebda informazzjoni f’dan ir-rigward.
(410)
Il-Kummissjoni ma tistax taċċetta l-argument tal-GTĊ li ma kienx fehem il-konsegwenzi jekk ma jipprovdix l-informazzjoni mitluba dwar il-programmi mhux użati mill-esportaturi fil-kampjun. Il-Kummissjoni ċċarat dawn il-konsegwenzi f’diversi istanzi mill-bidu tal-proċediment. B’mod aktar speċifiku, il-konsegwenzi għan-nuqqas ta’ kooperazzjoni huma espliċitement indikati b’referenza għall-pożizzjonijiet rilevanti kollha tar-Regolament bażiku fin-Notifika ta’ Bidu u fl-ewwel paġna tal-kwestjonarju. Il-Kummissjoni wieġbet fit-tul ukoll dwar l-għan tat-teħid ta’ kampjun u dwar il-bżonn li l-GTĊ jipprovdi l-informazzjoni mitluba minħabba l-livell għoli ta’ nuqqas ta’ kooperazzjoni u l-eżamijiet possibbli tat-talbiet għal trattament individwali fl-ittri tad-19 ta’ Marzu, il-11 ta’ April, l-4 ta’ Mejju (ittra ta’ defiċjenza), is-7 ta’ Ġunju (ittra ta’ qabel iż-żjara ta’ verifika), u l-14 ta’ Awwissu 2012. Għaldaqstant, il-GTĊ ma setax ma kienx konxju jew ma fehemx il-konsegwenzi tan-nuqqas ta’ kooperazzjoni tiegħu fir-rigward ta’ dawn il-programmi mhux użati mill-produtturi esportaturi mhux inklużi fil-kampjun. B’mod fundamentali, il-GTĊ jidher li injora li, bħala dak li jagħti l-iskemi ta’ sussidju allegati, kien meħtieġ li jikkoopera u jipprovdi l-informazzjoni dwar l-iskemi kollha ta’ sussidju ali allegatement huma disponibbli għall-prodott li qed jiġi investigat.
(411)
Il-GTĊ għamel ukoll għadd ta’ argumenti fir-rigward tal-proċess ta’ verifika u ż-żjara ta’ verifika nnifisha. Il-GTĊ oġġezzjona li mill-ittra ta’ qabel il-verifika tal-Kummissjoni ma setax jistabbilixxi l-estent tal-verifika tal-informazzjoni rilevanti u jilmenta dwar iċ-ċaħda allegata mill-Kummissjoni li tipprovdi taqsira aktar speċifika tal-verifika. Il-GTĊ żied li, bħala minimu, kien intitolat għal ċertu "tnaqqis" tal-kamp ta’ applikazzjoni possibbli tal-verifika (pereżempju, permezz ta’ lista bil-miktub bil-quddiem tal-mistoqsijiet kollha li l-uffiċjali tal-Kummissjoni jkunu se jistaqsu) (95) li fl-opinjoni tal-GTĊ ma setgħetx tkun eżawrjenti minħabba li ż-żjara kienet qasira. Fir-rigward ta’ dan l-argument tal-aħħar, il-Kummissjoni tiċħad l-argument tal-GTĊ billi ma hemmx bażi legali fl-ASCM tad-WTO jew fir-Regolament bażiku kontra s-sussidji tal-UE li jagħti dritt ċar għal dan it-tnaqqis fil-kamp ta’ applikazzjoni taż-żjara. Lanqas teżisti deċiżjoni tad-WTO li tissuġġerixxi li dritt bħal dan irid ikun interpretat biex ikun jeżisti.
Fir-rigward tal-argumenti l-oħra tal-GTĊ, il-Kummissjoni tinnota li bagħtet ittra dettaljata ta’ qabel il-verifika fis-7 ta’ Ġunju 2012, li tindika b’mod ċar (i) skeda proposta li qabel kienet maqbula informalment mal-GTĊ, (ii) l-għan taż-żjara ta’ verifika, (iii) il-kamp ta’ applikazzjoni, il-kontenut u l-għan taż-żjara, u (iv) l-użu possibbli tal-fatti disponibbli għal programmi mhux użati mill-esportaturi inklużi fil-kampjun (ara aktar ’il fuq). Sabiextillimita l-ħtieġa għall-preżenza tal-uffiċjali rilevanti tal-GTĊ, indikat ukoll f’liema jum kull programm kien se jiġi indirizzat. Il-Kummissjoni kompliet takkomoda, iktar ma kien hemm fl-ordni, it-talbiet għal aktar dettalji dwar iż-żjarat ta’ verifika mill-GTĊ fi spirtu ta’ kooperazzjoni sħiħa, billi ltaqgħet mar-rappreżentanti tal-GTĊ f’qasir żmien biex tagħti l-kjarifiki mitlubin dwar id-dettalji taż-żjarat ta’ verifika. Il-Kummissjoni mbagħad għamlet segwitu bil-miktub ta’ din il-laqgħa, billi wieġbet aktar talbiet għal kjarifika mill-GTĊ f’għadd ta’ e-mails skambjati mal-GTĊ. Għaldaqstant, il-Kummissjoni għamlet dak kollu possibbli biex tiżgura żjara ta’ verifika li tirnexxi, iżda madankollu l-GTĊ jidher li injora dawn l-isforzi kollha.
3.4.1.2. L-għoti tal-HRS u s-CRS għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(412)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni messha stabbilixxiet determinazzjoni “referenzjarja” tal-eżistenza ta’ korp pubbliku qabel ma talbet informazzjoni speċifika għat-tranżazzjoni fl-Appendiċi fil-kwestjonarju tal-GTĊ. Din it-talba ma tiġix aċċettat, billi jkun imprattiku li tissepara l-investigazzjoni f’żewġ stadji b’dan il-mod, billi l-Kummissjoni jkollha tagħmel żewġ talbiet separati għall-informazzjoni u twettaq żewġ żjarat ’a’ verifika separati fiċ-Ċina. Barra mill-implikazzjonijiet dwar ir-riżori, fil-prattika dan jagħmilha virtwalment impossibbli li titlesta l-investigazzjoni fl-iskadenzi. F’kull każ, it-totalità tal-evidenza (inkluża d-data speċifika għat-tranżazzjonijiet dwar il-prezzijiet u l-kwantitajiet) tista’ tkun rilevanti għad-determinazzjoni tal-korp pubbliku.
(413)
Il-GTĊ iddikjara li n-nuqqas tiegħu li jipprovdi tweġibiet għall-Appendiċi B maħsuba għall-SOEs li jfornu l-HRS u s-CRS lill-produtturi tal-OCS, ma għandux iwassal għall-applikazzjoni tal-Artikolu 28 tar-Regolament bażiku u l-fatt li l-Kummissjoni applikat il-fatti disponibbli jikser l-Artikolu 12.7 tal-ftehim ASCM. Il-GTĊ qal ukoll li l-Kummissjoni talbet li l-Appendiċi B jimtela minn ħafna kumpanniji irrilevanti għall-investigazzjoni. Dan l-argument għandu jiġi miċħud. Il-Kummissjoni fasslet l-Appendiċi B b’tali mod biex tivverifika l-allegazzjonijiet fir-rikors u għamlet dan f’konformità mas-sejbiet tal-Korp tal-Appell tad-WTO f’DS379, li stabbilixa ċerti linji gwida għad-determinazzjoni ta’ korp pubbliku. Id-dikjarazzjoni tal-GTĊ li “l-Appendiċi B ma kienx jappartjeni biss għall-SOEs” ma tirrappreżentax ir-realtà. Huwa minnu li fil-bidu l-Kummissjoni talbet lill-produtturi tal-HRS/CRS biex jimlew l-Appendiċi B, iżda wara t-tweġiba tal-GTĊ għall-kwestjonarju l-Kummissjoni, sabiex tiffaċilita x-xogħol tal-GTĊ fit-tweġibiet tiegħu għall-Appendiċi B, illimitat it-talba tagħha biss għall-SOEs ikkonċernati (96). Minkejja dan l-isforz mill-Kummissjoni, il-GTĊ u l-SOEs ikkonċernati ma weġbux għall-Appendiċi B għalkemm huwa ċar (notevolment mir-rikors) li l-SOEs li jfornu l-HRS/is-CRS lill-produtturi esportaturi tal-OCS huma milqutin minn din l-investigazzjoni.
(414)
Meta wieħed iqis li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni ma kellhiex alternattiva ħlief li tapplika l-Artikolu 28(1) tar-Regolament bażiku u għamlet dan f’konformità sħiħa mal-Artikolu 12.7 tal-ASCM.
(415)
Il-GTĊ qal li l-fatti disponibbli użati mill-Kummissjoni ma jappoġġawx il-konklużjoni li l-“linji gwida” dwar l-industrija tal-azzar li ġew kwotati huma legalment vinkolanti. Id-dokument ta’ ppjanar prinċipali tal-industrija tal-azzar, li abbażi tiegħu l-Kummissjoni għamlet is-sejbiet tagħha dwar l-eżistenza ta’ korp pubbliku huwa l-Ordni Nru 35 tal-NDRC - Politiki ta’ Żvilupp tal-Industrija tal-Ħadid u tal-Azzar. Il-Kummissjoni staqsiet mistoqsija diretta dwar l-istatus legali tal-ordnijiet tal-NDRC u kien ikkonfermat li l-ordnijiet fil-leġislazzjoni Ċiniża huma legalment vinkolanti jekk jaqgħu f’waħda minn erbgħa kategoriji tal-liġi fiċ-ĊinaGħaldaqstant din id-dikjarazzjoni hija f’kuntradizzjoni mal-informazzjoni rilevanti fil-fajl.
(416)
Il-GTĊ qal li t-tagħwiġ tas-suq misjub mill-Kummissjoni fis-settur tal-azzar huwa irrelevanti għad-determinazzjoni tal-korp pubbliku tal-produtturi tal-HRS/is-CRS u li d-determinazzjoni tal-korp pubbliku kellha ssir speċifikament għall-entitajiet li jfornu l-HRS/is-CRS liż-żewġ gruppi ta’ produtturi esportaturi fil-kampjun u mhux biss għall-SOEs li jipproduċu l-HRS/is-CRS fiċ-Ċina b’mod ġenerali. Skont il-GTĊ, jekk il-Kummissjoni ma jkollhiex informazzjoni fuq dawn l-entitajiet, ma tkunx tista’ tagħmel determinazzjoni; inkella tkun qed tibbaża fuq inferenza avversa impermissibbli. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma din id-dikjarazzjoni. L-eżistenza ta’ tagħwiġ fis-suq hija rilevanti, għalkemm mhix fattur determinanti fl-analiżi. Is-sejba ta’ “korp pubbliku” tal-Kummissjoni, fil-kuntest ta’ dan il-proċediment tikkonċerna l-produtturi kollha tal-HRS/CRS li huma kompletament jew parzjalment tal-istat, billi saret abbażi ta’ evidenza relatata ma’ politika wiesgħa u fatturi mifruxin mal-industrija kollha u ma kinitx determinazzjoni speċifika għal kumpannija. L-entitajiet tal-istat li jfornu l-HRS/is-CRS liż-żewġ produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun jaqgħu b’mod ċar fil-kamp ta’ applikazzjoni tas-sejba tal-korp pubbliku u, għaldaqstant, ma kienx ikkunsidrat neċessarju li ssir determinazzjoni speċifika limitata għalihom. F’kull każ, il-GTĊ ma pprovda l-ebda informazzjoni li tista’ tkun utli f’determinazzjoni bħal din speċifika għal kumpannija bħala tweġiba għall-kwestjonarju tal-Kummissjoni.
L-argument tal-GTĊ li l-Kummissjoni ma tistax tagħmel determinazzjoni fin-nuqqas ta’ “fatti reali” dwar l-SOEs speċifiċi kkonċernati, ifisser li l-GTĊ kieku fil-fatt jibbenefika min-nuqqas ta’ kooperazzjoni (billi kien irrifjuta li jagħti l-“fatti”) u għalhekk jikseb riżultat “aktar favorevoli” milli kieku kkoopera, li huwa l-oppost ta’ inferenza avversa.
(417)
Il-GTĊ oġġezzjona li kien innotifikat mill-Kummissjoni dwar l-analiżi ta’ “inkarigu u direzzjoni” biss fl-istadju tal-iżvelar finali u għaldaqstant id-drittijiet tad-difiża tiegħu kienu nkisru. Madankollu, il-Kummissjoni ma setgħetx tkun taf li kienet se tasal għal din il-konklużjoni fi stadju aktar bikri tal-investigazzjoni. Din is-sejba hija r-riżultat tal-informazzjoni kollha u d-data kollha miġbura tul il-proċediment u kienet żvelata hekk kif saret id-determinazzjoni finali, jiġifieri meta sar l-iżvelar definittiv. Ir-rikors allega sussisji relatati mal-forniment ta’ oġġetti tal-gvern mill-SOEs. L-investigazzjoni wriet li l-politika tal-gvern inkwistjoni, li inizjalment kienet tikkonċerna l-SOEs, kienet tapplika wkoll għall-entitajiet privati, u dan wassal għal konklużjoni ta’ inkarigu jew direzzjoni mill-gvern.
(418)
Il-GTĊ iddikjara li l-fatti diskussi mill-Kummissjoni bl-ebda mod ma jiġġustifikaw il-konklużjoni li kwalunkwe korp privat fl-industrija tal-azzar jiġi inkarigat u mogħti struzzjonijiet mill-istat biex jipprovdi s-sussidji kkumpensati. Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Fl-analiżi tagħha dwar l-inkarigu u d-direzzjoni, il-Kummissjoni rreferiet għal għadd ta’ pjanijiet governattivi u dokumenti politiċi u taqsimiet kwotati minn dawn id-dokumenti li juru rabta diretta bejn il-gvern u l-kondotta ta’ dawn il-kumpanniji privati tal-azzar u appoġġat is-sejbiet tagħha b’eżempji ta’ azzjonijiet minn dawn l-operaturi privati.
(419)
Il-GTĊ qal li l-Kummissjoni naqset milli tiddistingwi bejn il-konsegwenzi ta’ azzjoni governattiva u l-intenzjoni ta’ azzjoni governattiva waqt l-analiżi tal-inkarigu u d-direzzjoni. Il-Kummissjoni stabbilixxiet l-eżistenza ta’ politika tal-gvern biex tappoġġa l-industrija tal-azzar u tipprovdi l-HRS/is-CRS permezz ta’ korpi pubbliċi (SOEs) bi prezzijiet aktar baxxi minn dawk tas-suq. Kien stabbilit ukoll li din il-politika (permezz tal-predominanza tal-SOEs u d-disważjoni tal-esportazzjonijiet tal-HRS/is-CRS) sforzat b’mod effettiv lill-produtturi privati biex ifornu lill-industrija domestika tal-OCS bl-istess prezzijiet aktar baxxi minn dawk tas-suq tal-SOEs. Tabilħaqq, hemm evidenza li l-prezzijiet tal-fornituri privati huma marbutin espliċitement ma’ dawk tal-SOEs. Għaldaqstant, il-Kummissjoni stabbilixxiet li waħda milli-miri tal-politika kienet li tinkariga u tagħti struzzjonijiet lill-korpi privati biex iwettqu l-istess prattiki bħall-SOEs. Dan huwa każ klassiku tal-gvern, waħdu u permezz tal-SOEs, “jeżerċita l-awtorità tiegħu” fuq il-fornituri privati. Il-politika għandha l-elementi meħtieġa kollha għall-inkarigu u d-direzzjoni, jiġifieri “azzjoni tal-gvern”, “indirizzata lil parti partikolari”, “li l-għan tagħha huwa kompitu jew obbligu partikolari.” Bħala turija tal-intenzjonijiet tal-gvern, ċerti dispożizzjonijiet tal-Ordni Nru 35 jippenalizzaw lill-kumpanniji li ma jaġixux skont il-politiki deskritti fih. Dan juri li l-GTĊ beħsiebu jidderieġi l-industrija kollha tal-azzar f’ċerta direzzjoni u li jekk ikun hemm kumpanniji li ma jaqblux ma din l-intezjoni jkollhom ibatu l-konsegwenzi.
(420)
Il-GTĊ qal ukoll li l-Kummissjoni ma stabbilietx li l-GTĊ għandu politika li jipprovdi l-HRS u s-CRS lis-settur tal-OCS u li l-Kummissjoni ma waslitx għal konklużjoni f’dan ir-rigward. Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Kif intwera fl-analiżi fil-premessi (49) - (72) hawn fuq, l-SOEs li jipprovdu l-HRS/is-CRS lill-produtturi tal-OCS huma korpi pubbliċi, il-fergħa estiża tal-GTĊ u huwa ċar li dawn jipprovdu l-HRS/is-CRS lill-produtturi esportaturi tal-OCS. Kien stabbilit ukoll li l-prezzijiet ta’ dawn l-inputs ma jirriflettux il-valuri tas-suq. Għaldaqstant huwa konkluż li permezz ta’ dawn l-SOEs, il-GTĊ jeżerċita politika ta’ forniment ta’ HRS u CRS bl-irħis.
(421)
Il-GTĊ qal li l-Kummissjoni waslet għall-konklużjoni żbaljata li hemm kontroll tal-gvern dominanti tas-settur tal-azzar b’mod ċenerali u li l-industrija tal-azzar tikkonforma ma’ ċerti linji gwida, iżda ma kkonkludietx li l-forniment tal-azzar lis-settur tal-OCS bi prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq huwa l-għan tal-politika. Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Kif ġie spjegat fil-premessa (419) hawn fuq, il-Kummissjoni sabet li l-politika tal-gvern tinvolvi intenzjoni li l-fornituri privati jingħataw struzzjonijiet biex isegwu l-prattiki tal-SOEs tal-forniment bi prezzijiet aktar baxxi minn tas-suq.
(422)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni ma għamlitx sejba li hemm ħsieb speċifiku mill-GTĊ li jipprovdi kontribuzzoni finanzjarja proprja, li hija l-kwistjoni fil-każ tal-forniment tal-HRS u s-CRS kif inhu preskritt mir-Rapport tal-AB fl-Istati Uniti - Investigazzjoni dwar id-Danzju Kumpensatorju fuq DRAMS mill-Korea (97). Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. L-azzjonijiet tal-gvern inkwistjoni huma bbażati fuq politika tal-gvern maħsuba li tagħti struzzjonijiet lill-fornituri privati li jsegwu l-prattiki tal-SOEs ta’ forniment bi prezz aktar baxx minn tas-suq. Din mhix “konsegwenza” jew “prodott sekondarju” tal-intervent tal-gvern; dan huwa l-għan tal-intervent. Huwa ċar li f’dan il-każ il-fornituri privati tal-HRS/is-CRS mhumiex qed jeżerċitaw l-“għażla libera” fis-suq, billi s-suq huwa magħweġ mill-predominanza tal-SOEs u l-esportazzjoni tal-HRS/is-CRS hija skoraġġuta.
(423)
Il-GTĊ jgħid li l-Kummissjoni ma għamlitx sejbiet dwar korpi privati li fornew l-HRS/is-CRS lill-kumpanniji fil-kampjun. Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Bħal fil-każ ta’ ċerti korpi pubbliċi, il-Kummissjoni għamlet determinazzjoni għas-settur kollu ta’ inkarigu u direzzjoni li tapplika għall-fornituri privati kollha. Billi l-politika tal-gvern inkwistjoni tapplika għall-entitajiet kollha bħal dawn, ma hemmx għalfejn issir determinazzjoni speċifika għal kumpannija.
(424)
Il-GTĊ qal li l-Kummissjoni rrifjutat l-evidenza tal-GTĊ dwar il-proporzjon ta’ produzzjoni Ċiniża ta’ HRS u CRS li ġej mingħad l-SOEs. It-tabella mogħtija mill-GTĊ f’dan ir-rigward ma tista titqies bħala evidenza. Il-GTĊ irrifjuta li jagħti data mis-sors qabel u waqt il-verifika għal din it-tabella u għalhekk ma tistax titqies bħala informazzjoni kredibbli. Għal din ir-raġuni, il-Kummissjoni użat informazzjoni mir-Reġistru Dinji tal-Azzar, li ġeneralment huwa aċċettat mill-industrija dinjija tal-azzar.
(425)
Il-GTĊ qal li l-Kummissjoni ma spjegatx għaliex il-prezzijiet tas-suq dinji tal-HRS u s-CRS huma l-aktar valur referenzjarju xieraq u rrefera għad-deċiżjoni tal-AB fil-US-Softwood Lumber IV li l-valur referenzjaru barra mill-pajjiż “għandu jirrelata jew jirreferi għal, biex ikun marbut mall-kondizzjonijiet prevalenti tas-suq fil-pajjiż tal-forniment u għandu jirrifletti l-prezz, il-kwalita, id-disponibbilta, il-kummerċjabbilta, it-trasportazzjoni u kondizzjonijiet oħra għax-xiri jew il-bejgħ". Il-GTĊ jgħid ukoll li l-“predominanza governattiva” ma tistax twassal għal ġurisprudenza aktar laxka, billi li kieku din kienet għażla l-użu ta’ valur referenzjarju barra mill-pajjiż ma kienx ikun disponibbli. Il-GTĊ jgħid li l-Kummissjoni ma mxietx f’konformità mar-rekwiżiti tal-Artikolu 14 tal-ASCM. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma din id-dikjarazzjoni. Il-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq fiċ-Ċina huma magħwġa, kif sabet il-Kummissjoni u spjegat fil-premessi (49) - (97) hawn fuq. Minħabba li l-azzar jiġi prodott madwar id-dinja bi proċessi simili u jiġi kummerċjalizzat madwar id-dinja, l-aktar valur referenzjarju raġonevoli estern huwa prezz dinji, billi ċ-Ċina għandha tkun f’sitwazzjoni tas-suq mhix magħwġa, billi huwa probabbli li l-prezzijiet ikunu allinjati mal-prezzijiet dinjija. Il-GTĊ pprova ftit informazzjoni dwar is-suq tal-azzar fiċ-Ċina, Anki jekk intalab li jagħmel dan speċifikament mill-Kummissjoni. Barra minn hekk iċ-Ċina ma pproponietx valuri referenzjari oħra barra mill-valur referenzjarju tal-pajjiż li ma kienx adattat minħabba t-tagħwiġ li nstab.
Il-GTĊ qal lu l-Kummissjoni bbażat is-sejbien tal-ispeċifiċità fir-rigward tal-forniment tal-HRS/is-CRS għal rimunerazzjoni mhix adegwata fuq, xejn ħlief, dikjarazzjoni tawtoloġika li saret mir-rikorrenti fir-rikors u dan mhuwiex biżżejjed biex jiġu ssodisfati r-rekwiżiti tal-ASCM. Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Kemm l-HRS u s-CRS jintużaw bħala inputs minn għadd limitat ta’ kumpanniji biss, billi l-kumpanniji f’ħafna setturi ma jkollhomx użu għal dawn il-prodotti. Il-GTĊ innifsu, fit-tweġiba tiegħu għall-kwestjonarju, ikkonferma li l-HRS u s-CRS jintużaw biss minn għadd limitata ta’ industriji. Il-GTĊ ma argumentax dwar dan il-fatt fil-kummenti għall-iżvelar definittiv. Għaldaqstant, huwa kkonfermat li dan is-sussidju huwa speċifiku fit-tifsira tal-Artikolu 4(2)(c) tar-Regolament bażiku, li huwa riproduzzjoni tal-Artikolu 2.1.(c) tal-ASCM.
3.4.1.3. Self u rati ta’ mgħax preferenzjali lill-industrija tal-OCS
(426)
Il-GTĊ iddikjara li l-banek mhumiex mitluba li jsegwu l-linji gwida tal-industrija, ma jsirux jafu bid-deċiżjonijiet individwali tan-negozju mill-gvern, u li s-settur bankarju mhuwiex predominat mill-gvern. Dan l-argument ma jistax jiġi aċċettat. L-Artikoli 24 u 25 tal-Ordni Nru 35 jillimitaw l-għoti ta’ self biss għal dawk il-kumpanniji li jikkonformaw mal-politiki nazzjonali tal-iżvilupp għall-industrija tal-ħadid u l-azzar, għaldaqstant id-dikjarazzjoni tal-GTĊ li l-banek ma jridux isegwu l-politiki industrijali hija kuntrarju għal din l-evidenza. Huwa ċar, li dawn id-dispożizzjonijiet jirrestrinġu l-kumpanniji li jistgħu jiġu ffinanzjati mill-banek u dawk li ma jistgħux. Anki d-dikjarazzjoni li s-settur bankarju mhuwiex dominat mill-Gvern għandha tiġi mwarrba. F’dan ir-rigward huwa nnutat li l-GTĊ pprova biss informazzjoni tassew limitata dwar l-istruttura tas-sjieda fis-settur bankarju, filwaqt li ddikjara li ma kellux tali informazzjoni, għalkemm skont l-Artikolu 24 tal-Liġi tal-Banek Kummerċjali, il-banek kollha huma obbligati li jirrappurtaw tali informazzjoni lill-Kummissjoni Regolatorja tal-Banek fiċ-Ċina, aġenzija tal-istat awtorizzata mill-Kunsill tal-Istat. L-informazzjoni l-oħra fil-fajl kwotata f’dan ir-regolament wasslet għall-konklużjoni li s-settur bankarju fiċ-Ċina huwa tassew iddominat mill-gvern (ara l-premessi (166)-(169) hawn fuq).
Barra mis-sorsi mdsemmija f’dan ir-regolament, ir-Rapport ta’ kull Pajjiż tal-FMI Nru 11/321 dwar iċ-Ċina ta’ Novembru 2011 jiddikjara li l-istat huwa wkoll direttament u indirettament involut fis-settur finanzjarju u jirrakkomanda l-orjentazzjoni mill-ġdid fir-rwol u r-responsabbiltajiet tal-gvern fis-settur finanzjarju f’direzzjoni oħra mill-użu tas-sistema bankarja biex jintlaħqu għanijiet politiċi tal-gvern wesgħin u biex id-deċiżjonijiet ta’ self ikunu bbażati fuq għanijiet kummerċjali (98) (99).
(427)
Il-GTĊ iddikjara li l-fatt li ma setax jikkonforma mal-esiġenzi tal-Appendiċi A mal-kwestjonarju tal-GTĊ ma setax iwassal għall-użu tal-fatti disponibbli, minħabba li l-Kummissjoni ma setgħetx iżżomm il-GTĊ responsabbli biex jipprovdi data interna, sensittiva u speċifika għat-tranżazzjonijiet rigward il-banek, li ħafna minnhom ma kinu tal-gvern bl-ebda mod. Kif ġie spjegat fil-premessa (426) hawn fuq il-GTĊ kellu aċċess tal-anqas għal xi ftit mill-informazzjoni mitluba iżda rrifjuta li jipprovdi tweġibiet għall-mistoqsijiet fl-Appendiċi A. F’dan ir-rigward huwa nnutat ukoll li billi l-GTĊ irrifjuta li jipprovdi data dwar is-sjieda l-Kummissjoni, fil-każ ta’ ħafna mill-banek, ma kinitx taf liema banek huma tal-istat u liema mhumiex.
(428)
B’rabta ma’ ċerti Ċirkularijiet tal-PBOC, il-GTĊ jiddikjara li s-sommarji disponibbli għall-pubbliku tal-kontenut taċ-ċirkolarijiet rilevanti, flimkien mat-testimonji tal-uffiċjali tal-PBOC huma biżżejjed biex jissostitwixxu ċ-Ċirkolarijiet proprji u l-ebda fatt disponibbli ma għandu jiġi applikat minħabba n-nuqqas tal-GTĊ li jipprovdihom. Il-GTĊ iddikjara wkoll li l-Kummissjoni rrifjutat l-informazzjoni mogħtija b’rieda tajba, jiġifieri t-testimonjanza tal-uffiċjal tal-PBOC flimkien mal-astratt taċ-ċirkularijiet inkwistjoni u rrefera għall-Artikolu 28 tar-Regolament Bażiku li jistipula li l-informazzjoni li hija falza jew qarrieqa biss tista’ tiġi injorata. Barra minn hekk il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni ma bbażatx is-sejbiet tagħha fuq fatti reali disponibbli jew fuq l-informazzjoni mogħtija, iżda obbligat lill-GTĊ jagħti prova li l-qagħda tal-affarijiet eżaminata waqt il-każ tal-Karta Fina Miksija ma kienx għadha kurrenti. F’dan il-każ, skont il-GTĊ, is-sejbiet tal-Karta Fina Miksija lanqas biss jikkuntradixxu l-informazzjoni mogħtija mill-GTĊ, billi dawn kienu bbażati fuq l-informazzjoni relatata ma’ perijodu ta’ żmien kompletament differenti.
Fir-rigward tal-estratti mogħtija mill-PBOC u l-websajt u t-testimonjanza tal-uffiċjal tal-PBOC, dawn ma setgħux jiġu vverifikati mingħajr id-dokumenti sors, jiġifieri ċ-Ċirkularijiet infushom. Il-Kummissjoni ma tifhimx għaliex, minn naħa waħda, il-GTĊ jikkunsidra li din hija dokumentazzjoni interna kunfidenzjali u kif, min-naħa l-oħra, is-sommarju tal-kontenut huwa allegatement ippubblikat fuq il-websajt tal-PBOC. Is-sejbiet fil-każ tal-Karta Fina Miksija huwa tassew rilevanti għall-każ preżenti. Il-fatt li l-informazzjoni kienet relatata ma’ perijodu ta’ żmien differenti huwa ta’ rilevanza limitata, minħabba li l-fatti rreġistrati (inkluż ir-rikors) juru li l-prattiki inkwistjoni ma nbidlux minn dakinhar. Fir-rigward tal-allegazzjoni tal-GTĊ li l-Kummissjoni qed taqleb il-piż tal-prova, huwa nnutat li s-sejbiet fil-każ tal-Karta Fina Miksija huma parti mit-totalità tal-evidenza kkunsidrata, iżda li l-GTĊ mhuwiex mitlub li “jiddiżapprovahom”. Il-kooperazzjoni f’investigazzjonijiet bħal dawn hija proċess b’żewġ naħat u l-partijiet kollha jistgħu joffru evidenza jew argumenti biex jikkontradixxu evidenza oħra fil-fajl.
(429)
Il-GTĊ jargumenta li l-Kummissjoni ma sabitx li r-rati tal-valuri referenzjari jirriflettu tagħwiġ mhux kummerċjali (u b’hekk jammettu li r-rati ta’ interess tas-suq Ċiniż ġeneralment jirriflettu rimunerazzjoni adegwata) u li l-fatt li hemm biss limitu aktar baxx fuq ir-rati ta’ interess għas-self kummerċjali jikkontribwixxi għad-detriment tal-produtturi esportaturi li jużaw self bħal dan u mhux il-benefiċċju. Mingħajr il-limitu l-aktar baxx imponut mill-PBOC, dawk ir-rati setgħu jkunu ħafna aktar baxxi. Dan l-argument mhuwiex f’loku. Il-fatt li l-GTĊ (PBOC) jistabbilixxi r-rati referenzjarji b’mod arbitrarju, fl-ewwel post, jenfasizza mġiba mhux kummerċjali. Dan huwa kkonfermat ukoll mir-Rapport ta’ kul Pajjiż tal-FMI Nru 11/321 (100) dwar iċ-Ċina ta’ Novembru 2011 li jirreferi għar-regolament dwar l-interess.
(430)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni naqset milli tivvaluta l-kredibbiltà kreditizja tal-partijiet li kienu involuti, kif għamlet fil-każ tal-Karta Fina Miksija. Bħala tweġiba, l-kredibbiltà kreditizja tal-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun ma ġietx ivvalutata, minħabba li f’kull każ hija influwenzata mill-politiki industrijali u mill-appoġġ u l-intervent tal-istat. Billi nstab li s-sistema finanzjarja fiċ-Ċina hija magħwġa, dan ikun eżerċizzju inutli. Fil-każ dwar il-Karta Fina Miksija ma kinitx saret valutazzjoni tal-kredibbiltà kreditizja.
(431)
Il-GTĊ joġġezzjona wkoll għad-determinazzjoni tal-klassifikazzjoni, billi jallega li hija “purament punittiva” u li “f’kull każ ir-raġunijiet tal-Kummissjoni għal din l-għażla ma ġewx żvelati b’mod li jippermetti skrutinju". Għall-GTĊ, jekk il-Kummissjoni ssib li l-valur referenzjarju flimkien mal-primjum tar-riskju BB ikun ir-rata, imbagħad għandha tispjega r-raġunar tagħha f’dak ir-rigward u fuq bażi speċifika għall-produtturi u s-self. Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Minħabba t-tagħwiġ u n-nuqqas ta’ valutazzjoni xierqa tal-kredibbiltà kreditizja jew tar-riskju tal-produtturi tal-OCS mill-banek tas-self, il-Kummissjoni ma setgħetx tqis il-klassifikazzjoni tal-kreditu (jekk din kienet teżisti) tal-produtturi esportaturi b’mod superfiċjali. Il-klassifikazzjoni BB f’dan il-każ mhix sfavorevoli għall-produtturi esportaturi minħabba li hija l-aqwa klassifikazzjoni mhux ta’ investiment fis-suq.
3.4.1.4. L-għoti ta’ LURs għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(432)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni rrikonoxxiet li d-dikjarazzjonijiet tal-GTĊ li l-LURs jingħataw b’referenza għall-kompetizzjoni huma tali li ma jneħħux il-bżonn għal valur referenzjarju estern. Il-GTĊ iddikjara wkoll li tul l-ispjegazzjoni dwar għaliex id-dikjarzzzjonijiet tal-GTĊ ġew miċħuda, il-Kummissjoni ffukat biss fuq l-evidenza tal-GTĊ u mhux fuq il-fatti li kienu disponibbli. Il-GTĊ jitlob li l-Kummissjoni tiżvela l-bażi reali fattwali li użat biex tiddetermina li l-prezzijiet stabbiliti mill-awtoritajiet lokali kienu arbitrarji, jiġifieri li ma kinux jirreferu jew jirrelataw għall-provvista u d-domanda għall-artijiet industrijali.
Il-mod kif il-GTĊ fehem din il-kwistjoni mhuwiex korrett. Il-Kummissjoni ma sabitx li l-LURs jingħataw b’referenza għall-kompetizzjoni. Il-Kummissjoni sabet minn 13-il tranżazzjoni LUR 6 biss kellhom jiġu suġġetti għal proċess ta’ offerti jew irkant. Fir-rigward ta’ dawn is-sitta, l-evidenza ppreżentata f’dan ir-rigward uriet li l-offerti ma kinux kompetittivi billi ma kienx hemm offerta waħda u l-prezz kien stabbilit mill-awtoritajiet. Il-Kummissjoni ma fehmitx it-talbiet tal-GTĊ għall-fatti disponibbli użati fir-rigward tan-nuqqas ta’ suq għal-LURs biex jiġi żvelat meta l-ebda fatti disponibbli ma ntużaw biex jiġu rrifjutati d-dikjarazzjonijiet tal-GTĊ f’din il-kwistjoni u l-analiżi saret abbażi tal-informazzjoni ppreżentata mill-GTĊ u mill-produtturi esportaturi f’dan ir-rigward. Il-bażi fattwali għad-determinazzjoni li l-prezzijiet huma stabbiliti b’mod arbitrarju hija msemmija fil-premessi (114)-(116) hawn fuq, jiġifieri l-informazzjoni dwar it-tranżazzjonijiet li saru ppreżentati mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, is-Sistema tal-Evalwazzjoni tal-Artijiet Urbani u l-Ordni Nru 35.
(433)
Skont il-GTĊ, il-Kummissjoni ma ddeterminatx l-ispeċifiċità skont l-Artkoli 2.1 u 2.2 tal-ASCM, u lanqas issostanzjat b’mod ċar id-determinazzjonijiet tagħha tal-ispeċifiċità abbażi ta’ evidenza pożittiva, kif inhu mitlub fl-Artikolu 2.4 tal-ASCM. Barra minn hekk, hija ma ssostanzjatx il-ħtieġa li jibbaża l-benefiċċju l-ammont fuq valur referenzjarju ta’ barra mill-pajjiż u lanqas ħadmet il-valur referenzjarju magħżul b’mod konsistenti mal-Artikolu 14 (d) tal-ASCM. Dawn id-dikjarazzjonijiet kellhom jiġu miċħuda. Il-bażi tal-Kummissjoni għas-sejbiet tal-ispeċifiċità hija l-fatt li l-kumpanniji kollha li ma jikkonformawx mal-politiki industrijali stabbiliti mill-ista huma esklużi mill-forniment tal-LUR, il-prezzijiet ħafna drabi jiġu stabbiliti b’mod arbitrarju mill-awtoritajiet u l-prattiki tal-gvern mhumiex ċari u mhumiex trasparenti. Il-bżonn ta’ valur referenzjarju barra mill-pajjiż kien spjegat u ġġustifikat fil-premessi (109), (118) u (120), (121) hawn fuq. Billi nstab li s-suq tal-LURs fiċ-Ċina huwa magħweġ, mhuwiex possibbli li jiġi applikat valur referenzjarju tal-pajjiż kif ippropona l-GTĊ. Il-Kummissjoni ma taqbilx mad-dikjarazzjoni li l-valur referenzjarju nħadem b’mod inkonsistenti mal-Artikolu 14(d) tal-ASCM. Il-valur referenzjarju tat-Tajwan huwa kkunsidrat bħala l-aħjar valur disponibbli għall-Kummissjoni u huwa konsistenti mar-rakkomandazzjonijiet tal-AB f’DS 379.
(434)
Il-GTĊ jiddikjara li huwa ssuġġerixxa li kull valur referenzjarju possibbli jkun wieħed fil-pajjiż u jkun ibbażat fuq il-prezzijiet li kienu qed iħallsu l-industriji Ċiniżi “mhux iffavoriti”; skont il-GTĊ, dan huwa preċiżament minħabba li ma hemmx distizjoni fl-ewwel post, u li għalhekk l-ammont ta’ sussidju ġustament ikun żero. Il-Kummissjoni ma taqbilx ma din id-dikjarazzjoni u, f’kull każ, il-GTĊ ma pprovdiex informazzjoni dwar il-prezzijiet tal-LUR tal-industriji “mhux iffavoriti” li, fit-teorija, jistgħu jintużaw biex jinħadem il-valur referenzjarju.
(435)
Il-GTĊ jiddikjara wkoll li r-rikorrent ma pprovda l-ebda indikazzjoni jew evidenza li l-LURs ingħataw, b’mod partikolari, lil sottogrupp ta’ intrapriżi limitati u l-Unjoni ma għamiltx is-sejba kriċjali li l-forniment tal-LURs huwa espliċitament limitat għal ċerti intrapriżi/ intrapriżi mħeġġa. Il-Kummissjoni għamlet sejba li l-forniment tal-LUR huwa limitat għall-kumpanniji li jikkonformaw mal-politiki industrijali stabbiliti mill-GTĊ fl-Ordni Nru 35 tal-NDRC (il-premessa (116) hawn fuq).
(436)
Il-GTĊ iddikjara li l-Kummissjoni ma għamlitx eżami rigoruż biex issib valur referenzjarju li jirreferi jew jirrelata għas-sitwazzjoni fiċ-Ċina u li l-Kummissjoni ma għamlitx ħilitha biex tidentifika valur referenzjarju li japprossima l-kundizzjonijiet tas-suq li jiddominaw fin-nuqqas tat-tagħwiġ, jew jekk għamlet dan ma spjegatx kif dan huwa hekk. Id-dikjarazzjoni kellha tiġi miċħuda. Il-Kummissjoni, tabilħaqq, eżaminat bir-reqqa d-diversi indikaturi u qabblet it-Tajwan u r-RPĊ, b’mod ġenerali, kif ukoll il-provinċiji Ċiniżi individwali kkonċernati. Wara analiżi bħal dawn, il-Kummissjoni tqis lit-Tajwan (101) bħala punt ta’ riferiment minħabba t-totalità tal-informazzjoni fil-fajl, jiġifieri (i) il-livell ta’ żvilupp ekonomiku u l-istruttura ekonomika prevalenti fit-Tajwan u l-provinċji Ċiniżi relevanti fejn huma stabbiliti l-produtturi esportaturi u l-belt (102), (ii) il-prossimità fiżika ta’ dawn iż-żewġ provinċji Ċiniżi mat-Tajwan, (iii) il-livell għoli ta’ infrastruttura li għandhom kemm it-Tajwan kif ukoll iż-żewġ provinċji Ċiniżi, (iv) ir-rabtiet ekonomiċi b’saħħithom u l-kummerċ transkonfinali bejn it-Tajwan u r-RPĊ, (v) id-densità tal-popolazzjoni simili fil-provinċji Ċiniżi kkonċernati u fit-Tajwan, (vi) is-similarità bejn it-tip ta’ art u t-tranżazzjonijiet użati għall-bini tal-punt ta’ riferiment relevanti fit-Tajwan ma’ dawk fir-RPĊ u (vii) il-karatteristiċi demografiċi, lingwistiċi u kulturali komuni fit-Tajwan u r-RPĊ. Barra minn hekk, il-provinċji ta’ Jiangsu u Zhejiang, flimkien mal-Belt ta’ Chongqing, huma kkunsidrati bħala provinċji bl-aqwa manifattura fir-RPĊ. Għalhekk il-PDG per capita tat-Tajwan u tal-provinċji Ċiniżi u l-Belt ta’ Chongqing mhux identiku, il-PDG ta’ dawn il-provinċji Ċiniż u l-Belt ta’ Chongqing kiber b’mod rapidu f’dawn l-aħħar snin, jiġifieri qed ilaħħqu mat-Tajwan.
Barra minn hekk, id-data reċenti tissuġġerixxi li r-RPĊ kollha kemm hi, iż-żewġ provinċji u l-belt ta’ Chongqing għandhom tkabbir ta’ PDG ħafna akbar minn tat-Tajwan (103), jiġifieri qed ilaħħqu b’pass tassew mgħaġġel. Madankollu, huwa importanti li wieħed jinnota li t-tqabbil eżatt bejn il-PDG ta’ ekonomija mhux tas-suq (ir-RPĊ) u l-PDG ta’ ekonomija tas-suq stabbilita sew (it-Tajwan) mhuwiex fatt deċiżiv billi huwa normali għal ekonomija mhux tas-suq li tkun f’livell inqas avvanzat minn ekonomija tas-suq stabbilita fejn jidħol il-PDG. Barra minn hemm, ħafna fatturi oħra, eż. ir-regoli tal-ippjanar, il-politika ambjentali, eċċ. jistgħu jaffettwaw il-provvista u d-domanda tal-art industrijali. Il-kwistjoni reali hija xi jkunu “il-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq” fir-rigward tad-drittijiet tal-użu tal-art fir-RPĊ li kieku din kienet ekonomija tas-suq operattiva u, fuq il-bażi tal-evidenza kollha, dawn ikun simili ħafna għal dawk fit-Tajwan.
(437)
Il-GTĊ jiddikjara wkoll li l-Kummissjoni, fil-kalkoli tagħha, użat il-perijodu ta’ deprezzement ta’ 50 sena, filwaqt li mhux il-kuntratti kollha ta’ drittijiet tal-użu tal-artijiet kienu bbażati fuq it-termini ta’ 50 sena. Dan ma kienx korrett. L-LURs kollha, li l-forniment tagħhom kien ikkumpensat f’din l-investigazzjoni, kienu bbażati fuq termini ta’ 50 sena.
3.4.1.5. Programm li jikkonsisti mill-forniment tal-elettriku għal rimunerazzjoni mhix adegwata
(438)
Il-GTĊ iddikjara li l-konklużjoni rigward l-ispeċifiċità hija “totalment artifiċjali” minħabba li l-firxa tal-attività ekonomika li tħallas ir-rata mhux penalizzati, tkopri l-maġġoranza assoluta tal-ekonomija Ċiniża. Il-GTĊ iddubita wkoll mis-sejba tal-Kummissjoni dwar l-“ispeċifiċità reġjonali” u, b’mod partikolari, il-konklużjoni li dan is-sussidju huwa disponibbli biss fiż-żoni ġeografiċi fejn jinsab il-produttur esportatur. Skont il-GTĊ, il-penali tapplika għal kulħadd fiż-żoni ġeografiċi kollha, li fihom jinsabu l-produtturi esportaturi kollha u għaldaqstant ma hemmx speċifiċità reġjonali. Dan l-argument kellu jiġi miċħud. Il-Kummissjoni tinnota li l-GTĊ jidher li jibbaża l-kummenti tiegħu esklużivament fuq is-sistema ta’ prezzar differenti għall-kategoriji ta’ intrapriżi “mħeġġa”, “ristretti”, “projbiti” un “permessi” skont id-deċiżjoni Nru 40. Madankollu, il-Kummissjoni nbbażat is-sejbiet tagħha fuq is-sistema speċjali tal-ipprezzar tal-elettriku disponibbli fiż-żona muniċipali usa’ ta’ Chongqing, fejn wieħed mill-esportaturi li kkooperaw u li ġew inklużi fil-kampjuni għandu impjant ta’ produzzjoni. Dan l-esportatur jibbenefika minn rata aktar baxxa tal-elettriku li tapplika b’mod speċifiku għal sottogrupp ta’ kumpanniji li jappartjenu għal ċerti setturi (jiġifieri l-forn elettroniku tal-ferroliga u l-kumpanniji tal-fertilizzanti) fl-istess kaegorija ta’ utenti industrijali kbar. Għaldaqstant, il-Kummissjoni kkonkludiet li r-rata aktar baxxa ta’ elettriku li tapplika biss għal dan is-sett tassew ristrett ta’ kumpanniji li japprtjenu biss għal dawk is-setturi speċifiċi eliġibbli hija de jure speċifika.
Fir-rigward tal-ispeċifiċità “reġjonali”, il-premessa (149) ma tirreferi għall-ebda sistema ta’ penali kif jindika l-GTĊ fil-kummenti tiegħu. Din il-premessa tiċċara li din r-rata ta’ elettriku ta’ benefiċċju tapplika għas-sottogrupp ristrett ta’ kumpanniji, inkluż il-produttur tal-prodott ikkonċernat, huwa limitat għal żona ġeografika magħżula (jiġifieri l-muniċipalità usa’ ta’ Chongqing) li hija parti mir-Reġjun tal-Punent Usa’ taċ-Ċina, imħeġġeġ skont il-liġi msemmija fl-istess premessa u li tkompli tiġi spjegat fil-premessa (233) hawn fuq. Kif ikompli jiġi ddikjarat fil-premessa (149), din il-leġislazzjoni tirreferi għall-ipprezzar tal-elettriku bħala wieħed mill-għodod biex jintlaħaq l-għan politiku prinċipali biex jitrawwem l-iżvilupp ta’ dan ir-reġjun. Is-sejba tal-Kummissjoni li dan is-sussidju huwa wkoll speċifiku għar-reġjuni, hija b’dan ikkonfermata.
(439)
Il-GTĊ iddubita wkoll mill-konklużjoni fil-premessa (146) hawn fuq rigward l-ispeċifiċità abbażi tas-sistema tal-ipprezzar differenti bejn il-kategoriji ta’ intrapriżi “mħeġġa”, “ristretti”, “projbiti” u dawk “permessi”. Il-GTĊ jispjega għal darba oħra li d-differenza fil-prezz tal-elettriku mħallsa bejn il-proġett skoraġġut speċifikament u l-bqija, topera bħala penali, jew soprataxxa, biex tiskoraġġixxi l-proġetti speċifiċi u mhux “skont” imħallas biex jiskoraġġixxi l-proġetti. Il-GTĊ jikkonkludi li l-Kummissjoni għandha ssib liema rimunerazzjoni tkun ikkunsidrata adegwata u f’dan il-każ il-Kummissjoni assumiet li l-prezz tal-penali jkun rimunerazzjoni adegwata. Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Kif ġie spjegat fit-tul hawn fuq, is-sejba tal-Kummissjoni ta’ kontribuzzjoni finanzjarja tirreferi għar-rata aktar baxxa ta’ elettriku li din il-kumpannija tista’ tuża bħala parti mis-sottogrupp ristrett ta’ kumpanniji fi ħdan il-kategorija tal-utenti industrijali akbar. L-argumenti tal-GTĊ, għaldaqstant, mhumiex rilevanti fir-rigward tas-sejbiet mill-Kummissjoni.
3.4.1.6. Programmi oħra ta’ introjtu u taxxa mhux użati mill-produtturi inklużi fil-kampjun ikkumpensata għall-finijiet tar-“rata residwa”.
(440)
Il-GTĊ argumenta li l-Kummissjoni ma applikatx b’mod konsistenti r-regoli rilevanti tad-WTO rigward it-teħid ta’ kampjun li jinsabu fil-Ftehim tad-WTO tal-Antidumping (jiġifieri l-Artikoli 6.10, 9.2 u 9.3), u minħabba li l-għan tat-teħid tal-kampjun ikun li jiġi llimitat il-kamp ta’ applikazzjoni tal-investigazzjoni. Dan l-argument kien marbut mal-Artikolu 19.4 tal-ASCM tad-WTO, li jillimita l-ammont ta’ dazju kumpensatorju għall-ammont ta’ sussidju li "jinstab li jeżisti". Il-GTĊ ikkonkluda li jekk il-Kummissjoni ma kkunsidratx l-estent tas-sussidjar li ġie maqbud mill-kampjun magħżul adegwat, is-soluzzjoni kienet li jiġu inklużi fil-kampjun aktar kumpanniji. Fl-ewwel post il-Kummissjoni tinnota li l-analoġija bejn it-teħid ta’ kampjun fl-investigazzjonijiet tal-anti-dumping u ta’ kontra s-sussidji għandha ċerti limiti, minħabba li bil-kontra tal-investigazzjonijiet tal-antidumping fl-investigazzjonijiet CVD, ma teżistix regola ġenerali li kull esportatur jirċievi dazju individwali u l-hekk imsejħa każijiet “aggregati” huma permessi espliċitament. Barra minn hekk, differenti mill-każijiet tal-antidumping, il-gvern huwa parteċipant u rispondent meħtieġ f’każ CVD u l-gvern, għalhekk, huwa inkluż b’mod impliċitu fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ kull "kampjun" għall-finijiet ta’ determinazzjo’i ta’ CVD. Fi kliem ieħor, l-azzjonijiet tal-gvern bħala dak li jagħti s-sussidju allegat, dejjem jaqgħu fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-investigazzjoni CVD, irrilevanti mill-użu ta’ kampjun ta’ produtturi esportaturi.
(441)
Fir-rigward tal-kumment tal-GTĊ li r-rikors huwa li “jiġu inklużi aktar kumpanniji fil-kampjun”, il-Kummissjoni tinnota li dan huwa preċiżament dak li għamlet f’dan il-każ. Barra mill-irtirar tal-kooperazzjoni minn wieħed mill-esportaturi li oriġinarjament kien qabel li jikkoopera, il-Kummissjoni ddeċidiet li tinkludi esportatur ieħor fil-kampjun. Minkejja dan, ftit wara li l-kumpannija ġiet infurmata bl-inklużjoni tagħha fil-kampjun, hija nnotifikat lill-Kummissjoni li ma kienx għadha beħsiebha tikoopera fl-investigazzjoni. Konsegwentement, il-Kummissjoni kienet sfurzata tillimita l-kampjun għaż-żewġ esportaturi li kien fadal u li oriġinarjament kienu inklużi fil-kampjun u ma kinux irtiraw il-kooperazzjoni tagħhom, sabiex tevita aktar dewmien li seta’ jxekkel it-tlestija minnufih tal-investigazzjoni fi żmien l-iskadenzi legali preskritti. Il-Kummissjoni tinnota li dan it-tentattiv li ma rnexxiex u li ddgħajjef esklużivament minħabba l-imġiba tal-esportaturi, juri eżattament li d-dikjarazzjoni tal-GTĊ hija bla mertu minħabba li ma tindirizzax il-problema tal-kumpanniji li ma jidentifikawx ruħhom biex jiġu inklużi fil-kampjun, fl-ewwel post, jew li jirtiraw mill-kampjun jekk jintgħażlu.
(442)
Fir-rigward tal-applikazzjoni tal-fatti disponibbli, il-GTĊ irrefera għall-Artikolu 12.7 tal-ASCM u kkwota l-ġurisprudenza tad-WTO li tenfasizza li l-fatti fil-fajl ma jistgħux jintużaw biex jissostitwixxu informazzjoni nieqsa, u li n-nuqqas ta’ kooperazzjoni ma jiġġustifikax id-determinazzjonijiet mingħajr bażijiet fattwali. Il-Kummissjoni ma tifhimx il-loġika ta’ din id-dikjarazzjoni, meta wieħed iqis li fid-determinazzjoni tagħha kienet użat il-fatti fil-fajl, kif inhu previst fid-dispożizzjoni tad-WTO u r-Regolament bażiku f’konformità sħiħa mal-ġurisprudenza rilevanti tad-WTO. Billi l-GTĊ irrikonoxxa wkoll, li s-sejbiet tal-Karta Fina Miksija u fid-diversi deċiżjonijiet dwar id-DOC tal-Istati Uniti jikkostitwixxu l-aħjar fatti disponibbli għall-Kummissjoni u jintużaw preċiżament biex jimlew il-lakuni fl-informazzjoni kkawżata min-nuqqas ta’ kooperazzjoni tal-GTĊ.
Il-GTĊ iddubita wkoll mill-użu ta’ dawn il-fatti, billi dawn ma jirriflettux sussidju preżenti u lanqas ma huma marbutin b’mod speċifiku mal-prodott ikkonċernat. Il-Kummissjoni tinnota f’dan ir-rigward li ħafna minn dawn il-programmi ta’ sussidju jikkonċernaw is-sussidji mhux rikorrenti (pereżempju, għotjiet, vantaġġi fiskali marbutin mal-investiment fl-assi) li normalment jiġu amortizzati tul għadd ta’ snin u għalhekk il-benefiċċji tagħhom ikomplu jeżistu sew fil-futur u, għaldaqstant, lil hinn mill-PI f’dan il-każ. Meta jkunu involuti s-sussidji rikorrenti, ma hemmx evidenza li dawn il-programmi ma jkunux inbidlu mill-investigazzjoni inkwistjoni. Fir-rigward tar-rabta bejn dawn il-programmi u l-prodott ikkonċernat, il-Kummissjoni tfakkar li dawn il-programmi kollha jkopru s-settur tal-azzar (mhumiex speċifiċi għall-prodott), jew japplikaw fir-reġjun fejn l-esportaturi tal-OCS ikollhom il-fabbriki tagħhom. Fin-nuqqas ta’ evidenza kuntrarja fil-fajl, il-Kummissjoni ddeċidiet li huwa raġonevoli li jiġi konkluż li l-benefiċċji ta’ dawn il-programmi xorta jirriflettu l-aħjar proxy għas-sussidji preżenti għall-produtturi tal-prodott ikkonċernat. Huwa enfasizzat li l-GTĊ kellu opportunità biżżejjed biex jippreżenta evidenza kuntrarja fuq dawn il-programmi kollha, iżda deliberatement iddeċieda li ma jippreżentahiex u, b’riżultat ta’ dan, il-Kummissjoni kellha tuża l-fatti disponibbli fil-fajl kif inhu preskritt mir-Regolament bażiku tal-ASCM tad-WTO.
3.4.1.7. Programmi ta’ ekwità
(443)
Il-ĠTĊ iddikjara li dawn il-programmi kollha (dividendi mhux imħallsa, bdil ta’ dejn għal ekwità u infużjonijiet tal-ekwità) ma nbdewx skont ir-rekwiżiti tal-Artikoli 11.2 u 11.3 tal-ASCM.
Dan l-argument kellu jiġi miċħud. Kif diġà ġie spjegat fit-taqsima dwar it-tweġiba tal-kummenti tal-GTĊ dwar il-bidu (il-premessi (399) - (406) hawn fuq) is-servizzi tal-Kummissjoni analizzaw l-evidenza ppreżentata mir-rikorrent, li kienet sostanzjali, kif jidher ċar mill-verżjoni miftuħa għall-ispezzjoni mill-partijiet interessati tar-rikors. Is-servizzi tal-Kummissjoni proponew biss it-tnedija ta’ investigazzjoni dwar skemi speċifiċi wara li kienu analizzaw kif xieraq lil-preċiżjoni u l-adegwatezza tal-evidenza li huma jqisu biżżejjed fuq bażi prima facie.
(444)
Fl-opinjoni tal-GTĊ il-programmi tal-ekwità huma sussidji uniċi ad-hoc, sal-estent li jeżistu, billi japplikaw biss għal benefiċjarju partikolari u mhux skont leġislazzjoni partikolari u billi “il-Kummissjoni taf fiċ-ċert li l-kumpanniji soġġetti għal dazju residwu mhux talli ma rċevewx dawn is-sussidji, talli ma setgħux jirċevuhom minħabba n-natura ad-hoc tagħhom”, ma għandhomx jiġu kkumpensati. Barra hekk, il-GTĊ saħaq li sal-punt li fatti huma disponibbli jsiru deċiżjonijiet, imma jridu jkunu bbażati fuq fatti attwali. Għal din ir-raġuni l-kumpensatorju ta’ sussidji ad hoc lil kumpanniji għajr dawk li allegatament verament irċevewhom huwa ksur tal-Artikolu 12.7 tal-ASCM.
Kien innotat li l-GTĊ ma weġibx għal mistoqsija waħda fil-kwestjonarju jew fl-ittra ta’ nuqqasijiet li tikkonċerna dawn l-iskemi. B’hekk l-istqarrija tal-GTĊ li “l-Kummissjoni taf bħala fatt li kumpanniji soġġetti għad-dazju residwali mhux biss ma rċevewx imma ma setgħux jirċievu minħabba n-natura ad hoc tagħhom" dawn is-sussidji, ma tirrappreżentax ir-realtà. Għall-kuntrarju, ir-rikors niżżel bosta kumpanniji li bbenefikaw minn dawn l-iskemi ta’ ekwità u ma stqarrx li din il-lista hija eżawrjenti. Billi l-GTĊ ma pprovdiex kwalunkwe informazzjoni fuq in-natura jew l-eliġibbiltà ta’ dawn l-iskemi l-Kummissjoni ma għandha l-ebda għażla imma li tapplika l-fatti disponibbli.
3.4.2. KUMMENTI TA’ ZHEJIANG HUADONG
3.4.2.1. L-għoti ta’ LURs għal rimunerazzjoni mhux adegwata
(445)
Zhejiang Huadong stqarret li hi pprovdiet lill-Kummissjoni bil-leġislazzjonijiet kollha rilevanti li jirregolaw il-mod ta’ ħidma u t-twaqqif ta’ valuri għall-bejgħ ta’ LURs fiċ-Ċina u rreferiet għad-Dispożizzjonijiet dwar l-Għoti tad-Dritt tal-Użu tal-Art Statali għall-Bini permezz ta’ sejħa għall-offerti, irkant u stima biex turi li hemm suq immobiljari li jiffunzjona sew fiċ-Ċina, fejn l-istimi u l-prezzijiet imħallsa huma pubbliċi. Stqarret ukoll li s-suq immobiljari li jeżisti llum fiċ-Ċina, u l-istatistika uffiċjali eżawrjenti fuq il-prezzijiet LUR disponibbli, tifforma l-aħjar evidenza għall-valutazzjoni tal-prezz tal-LURs fiż-zmien li dan l-produttur esportatur xtrahom.
Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Il-Kummissjoni tispjega s-sejbiet b’rispett għal-LURs ta’ Zhejiang Huadong fil-premessa (115) hawn fuq. Dawn is-sejbiet ma ġewx argumentati fil-kummenti tagħha għall-iżveler definittiv. Evidenza disponibbli turi li s-suq LUR fiċ-Ċina huwa mfixkel hekk kif l-offerti investigati fuq il-post mill-Kummissjoni ma kinux kompetittivi u l-prezzijiet kienu arbitrarjament imwaqqfa mill-awtoritajiet. Il-bażi fattwali għad-determinazzjoni li l-prezzijiet huma stabbiliti b’mod arbitrarju hija msemmija fil-premessi (114) - (116) hawn fuq, jiġifieri l-informazzjoni dwar it-tranżazzjonijiet li saru ppreżentati mill-produtturi esportaturi inklużi fil-kampjun, is-Sistema tal-Evalwazzjoni tal-Artijiet Urbani u l-Ordni Nru 35.
(446)
Zhejiang Huadong stqarret li skont l-Artikolu 14(d) tal-Ftehim WTO SCM prezzijiet referenzjarji xierqa għandhom jirrelataw jew jirreferu għall-kundizzjonijiet prevalenti tas-suq fil-pajjiż tal-provvista fl-ewwel istanza jew fin-nuqqas ta’ kundizzjonijiet bħal dawn. Stqarret ukoll li fuq il-bażi tal-paragrafu 15(b) tal-Protokoll ta’ Adeżjoni Ċina-WTO, meta t-termini u l-kundizzjonijiet prevalenti fiċ-Ċina mhumiex disponibbli bħala punti referenzjarji xierqa, il-Membru importatur WTO għandu jaġġusta t-termini u l-kundizzjonijiet prevalenti fejn pratikabbli, qabel ma jikkunsidra l-użu tat-termini u kundizzjonijiet prevalenti ’l barra miċ-Ċina. Filwaqt li l-Kummissjoni taqbel mal-biċċa l-kbira tat-teorija legali li hemm f’din it-talba, hija kkonkludiet ukoll li ma hemmx suq funzjonanti għall-art fiċ-Ċina u għal din ir-raġuni ntuża l-punt referenzjarju għall-artijiet. Il-ħtieġa għal punt referenzjarju ’l barra mill-pajjiż kien spjegat u ġustifikat fil-premmesi (109), (118) u (120)- (121) hawn fuq. Hekk kif instab li s-suq LUR fiċ-Ċina huwa mxekkel ma kienx possibbli li jiġi applikat punt referenzjarju fil-pajjiż kif suġġerit minn Zhejiang Huadong u ma hemmx bażi fejn dan il-punt referenzjarju jista’ jiġi aġġustat. Barra hekk, mill-informazzjoni mitfugħa b’rabta mal-punt referenzjarju ssuġġerit minn Zhejiang Huadong (Xiaoshan tal-Provinċja ta’ Zhejiang) mhuwiex ċar u mhuwiex verifikabbli jekk l-informazzjoni tal-prezzijiet issuġġerita hijiex allegatament limitata mal-prezzijiet tal-LUR tal-industriji “mhux iffavoriti”.
(447)
Zhejiang Huadong stqarret li l-għażla ta’ Tajwan bħala punt referenzjarju ma kinetx raġonevoli u objettiva għar-raġunijiet li ġejjin: 1) Zhejiang Province ma kinetx reġjun ta’ żvilupp għoli PGD simili għat-Tajwan fiż-żmien meta nxtraw l-LURs; 2) l-għażla tal-Kummissjoni tal-prezzijiet attwali tal-art fit-Tajwan kienet ibbażata fuq offerti għall-bejgħ ta’ art industrijali u mhux fuq il-bażi ta’ prezzijiet attwali għal propjeta’ mogħtija b’kiri għal użu industrijali li huwa simili għal-LUR assenjat lil Zhejiang Huadong.
Din l-istqarrija trid tiġi miċħuda. Fir-rigward ta’ 1) kif mistqarr hawn fuq fil-premessa (436) il-Kummissjoni ħarset fid-dettall lejn l-indikaturi varji u qablet lil Tajwan u lir-RPĊ bħala ħaġa sħiħa kif ukoll provinċji Ċiniżi individwali kkonċernati. Wara analiżi bħal din il-Kummissjoni tikkunsidra lit-Tajwan bħala punt referenzjarju xieraq konsistenti mar-Regolament bażiku mar-regoli WTO. Fir-rigward ma’ 2) għandu jkun innotat li l-Kummissjoni użat l-aħjar informazzjoni li kienet raġonevolment disponibbli lilha.
(448)
Zhejiang Huadong saħqet fuq żball aritmetiku fil-kalkolu tar-rati ta’ inflazzjoni wżati fl-aġġustament għall-inflazzjoni tal-punt referenzjarju. Il-Kummissjoni kkunsidrat din it-talba u rrevediet il-kalkolu kkonċernat.
(449)
Zhejiang Huadong stqarret li ma hemmx speċifiċità fix-xiri tagħha ta’ LURs billi l-kumpanniji kollha fiċ-Ċina huma trattati fl-istess mod skont il-leġislazzjoni. Zhejiang Huadong stqarret ukoll li l-Kummissjoni ma indirizzatx b’mod adegwat il-kwistjoni ta’ speċifiċità u ma kien hemm l-ebda raġunament fl-iżvelar definittiv rigward ir-raġunijiet dwar għalfejn il-prezz imħallas minn Zhejian Huadong jirriżulta f’benefiċċju.
Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Il-bażi tas-sejbiet ta’ speċifiċità tal-Kummissjoni hija l-fatt li l-kumpanniji kollha li ma jkunux konformi mal-politiki industrijali mwaqqfa mill-istat huma esklużi mid-dispożizzjoni ta’ LUR, il-prezzijiet huma ta’ spiss imwaqqfa b’mod arbitrarju mill-awtoritajiet u prattiki tal-gvern mhumiex ċari u mhux trasparenti. Il-Kummissjoni għamlet is-sejba li d-dispożizzjoni tal-LUR hija limitata lil kumpanniji li huma konformi mal-politiki industrijali mwaqqfa mill-GTĊ fl-Ordni Nru 35 tal-NDRC (premessa (116) hawn fuq.
3.4.2.2. L-għoti tas-CRS għal rimunerazzjoni mhux adegwata
(450)
Zhejiang Huadong stqarret li għar-raġuni ta’ raġonevolezza u imparzjalità u għal raġunijiet ta’ konsistenza l-Kummissjoni kellha ġġib d-data tal-prezz tal-azzar mill-istess sors ta’ data (jiġifieri l-Bullettin ta’ Negozju tal-Azzar (SBB) għar-reġjuni kollha rrappreżentati fil-basket tal-punt referenzjarju għall-wasla tal-punt referenzjarju. Stqarret ukoll li l-SBB jipprovdi varjetà ta’ swieq għal prezzijiet CRS barra dawk magħżula mill-Kummissjoni u ssuġġeriet li żżid il-Messiku u l-Arġentina billi dawn il-pajjiżi jirrappreżentaw is-suq emerġenti tal-azzar fil-kontinent Amerikan. Din it-talba kellha titwarrab hekk kif fit-tfassil tal-punt referenzjarju l-Kummissjoni użat data ta’ prezzijiet li tirrifletti s-sitwazzjoni attwali tas-suq f’kull pajjiż jew reġjun b’mod l-aktar preċiż possibbli. Fir-rigward tal-prezzijiet tal-Ewropa (il-biċċa l-kbira minnhom huma Stati Membri tal-Unjoni) il-Kummissjoni kkunsidrat li kellha aktar data dettaljata tal-prezzijiet disponibbli minn MEPS. Li kieku kienet fil-pussess ta’ data MEPS għall-pajjiżi l-oħra magħżula, kienet tużaha. Fir-rigward tal-inklużjoni ta’ prezzijiet fil-Messiku u l-Arġentina, huwa nnotat li dawn huma relattivament swieq żgħar meta mqabbla maċ-Ċina kif ukoll ma’ pajjiżi/reġjuni oħrajn fil-basket tal-punt referenzjarju użat mill-Kummissjoni.
Il-Kummissjoni rrivediet il-kalkolu tal-marġini tas-sussidju residwu għal din l-iskema wara korrezzjoni lill-prezzijiet imfassla ta’ punt referenzjarju għal HRS u CRS. Il-korrezzjoni kkonċernat il-prezzijiet tal-azzar għal-Brażil użati fit-tfassil tal-punt referenzjarju li bi żball inkluda taxxi fil-kalkoli żvelati lill-partijiet.
(451)
Zhejiang Huadong stqarret ukoll li l-konklużjoni tal-Kummissjoni fuq l-ispeċifiċità mhijiex sostanzjata (l-ebda evidenza pożittiva) u bla bażi, b’hekk is-sussidju allegat mid-dispożizzjoni ta’ CRS għal LTAR ma kinetx kumpensata. Zhejiang Huadong ammettiet li l-benefiċċju, jekk jeżisti, ta’ dispożizzjoni ta’ HRS u CRS għal LTAR mhuwiex limitat għal ċerti impriżi jew setturi, imma universalment mogħti lil xerrejja u konsumaturi potenzjali kollha mis-setturi ekonomiċi kollha.
Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Il-GTĊ għamel l-istess kumment u l-Kummissjoni tindirizzaha fil-premessa tagħha (415) hawn fuq. Ix-“xerrejja” potenzjali b’definizzjoni huma limitati għal ċerti intrapriżi.
3.4.3. KUMMENTI MIR-RIKORRENT
3.4.3.1. L-għoti ta’ ilma u elettriku għal rimunerazzjoni mhux adegwata
(452)
Ir-rikorrent stqarr li minħabba d-distorsjonijiet u l-influwenza tal-istat fis-swieq Ċiniżi tal-ilma u l-elettriku, il-Kummissjoni kellha tuża punti referenzjarji internazzjonali u tikkalkula l-benefiċċji għal dawn l-iskemi skont l-Artikolu 6(d)(ii) tar-Regolament bażiku.
Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. F’dan il-każ partikolari, l-evidenza tar-rekord ma ppermettietx lill-Kummissjoni biex issib li s-swieq tal-ilma u l-elettriku huma mxekla sal-punt li jiġġustifika rikors għal punt referenzjarju ’l barra mill-pajjiż.
3.4.3.2. Ċerti programmi tat-Taxxa li jikkonċernaw Intrapriżi b’investiment barrani (FIEs)
(453)
Ir-rikorrent stqarr li l-Kummissjoni kellha tikkwantifika l-ammont tas-sussidju għal żewġ programmi tat-taxxa relatati ma’ FIEs, jiġifieri Kreditu mit-taxxa fuq id-dħul għax-xiri ta’ tagħmir immanifatturat lokalment u l-programm ta’ eżenzjoni mit-taxxa Tnejn b’xejn u Tlieta bin-nofs (Two free, Three half-tax exemption) għal FIEs produttivi, minħabba n-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-GTĊ u l-fatt li l-GTĊ kellu jipprovdi evidenza li ma ngħataw l-ebda benefiċċji għal dawn il-programmi li produtturi OCS fil-PI.
Dan ir-rikors kellu jiġi miċħud. Kif diġà spjegat fil-premessi (282) hawn fuq, għall-għan tat-tnaqqis tal-piż amministrattiv għall-partijiet kollha kkonċernati u għall-kunsiderazzjoni tas-sitwazzjoni partikolari b’rabta mat-tmiem pendenti ta’ dawn l-iskemi, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma tikumpensax għalihom.
3.5. L-AMMONT TA’ SUSSIDJI KUMPENSABBLI
(454)
L-ammonti ta’ sussidji kumpensatorji skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku, espressi ad valorem, għall-kumpanniji investigati, jidhru fit-tabella ta’ hawn taħt:
Produttur esportatur
MARĠINI TAS-SUSSIDJU DEFINITTIV (%)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
KUMPANNIJI LI KKOOPERAW IŻDA LI MA ĠEWX INKLUŻI FIL-KAMPJUN
26,8
IL-KUMPANNIJI L-OĦRAJN KOLLHA
44,7
(455)
Skont l-Artikolu 15(3) tar-Regolament bażiku, il-marġini tas-sussidju totali għall-kumpanniji li kkooperaw iżda li ma ġewx inklużi fil-kampjun jiġi kkalkolat fuq il-bażi tal-marġini tas-sussidju medju peżat totali stabbilit għall-kumpanniji li kkooperaw inklużi fil-kampjun, jiġifieri 26,8 %.
(456)
Fir-rigward tal-esportaturi l-oħrajn kollha fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, il-Kummissjoni l-ewwel stabbilixxiet il-livell ta’ kooperazzjoni. It-tqabbil bejn id-data tal-importazzjoni tal-Eurostat u l-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-prodott ikkonċernat irrapportat għall-perijodu ta’ investigazzjoni mill-kumpanniji li kkooperaw juri li l-kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi fir-Repubblika Popolari taċ-Ċina kienet baxxa, jiġifieri ta’ 58 %. Minħabba dan il-livell baxx ta’ kooperazzjoni, ir-rata tas-sussidju totali għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx hija stabbilita fil-livell tar-rati tas-sussidju totali kif stabbilita għall-kumpanniji kollha li ma kkooperawx fl-iskemi kollha li ġew investigati, jiġifieri 44,7 %.
4. DANNU
4.1. IL-PRODUZZJONI TAL-UNJONI U L-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(457)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward il-produtturi tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni pprovduta fir-rikors, id-data miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet għall-kwestjonarju vverifikati tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perijodu kkunsidrat.
(458)
Matul il-PI, l-OCS kien immanifatturat minn 22 produttur fl-Unjoni. Abbażi ta’ dak imsemmi fil-premessa ta’ qabel, il-produzzjoni totali tal-Unjoni kienet stmata li hi madwar 4 018 310 tunnellata matul il-PI. Il-produtturi tal-Unjoni li jagħmlu tajjeb għall-produzzjoni totali tal-Unjoni jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 9(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn ’il quddiem huma msejħa "l-industrija tal-Unjoni".
4.2. DETERMINAZZJONI TAS-SUQ RILEVANTI TAL-UNJONI
(459)
Waqt l-investigazzjoni nstab li parti sostanzjali tal-produzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet destinata għall-użu ristrett, jiġifieri spiss ittrasferita (mingħajr fattura) u/jew imwassla bil-prezzijiet tat-trasferiment fl-istess kumpannija jew grupp ta’ kumpanniji għal aktar ipproċessar downstream.
(460)
Sabiex jiġi stabbilit jekk l-industrija tal-Unjoni sofrietx dannu jew le u sabiex jiġi determinat il-konsum u l-indikaturi ekonomiċi diversi relatati mas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ġie eżaminat jekk l-użu sussegwenti tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni tal-prodott simili kienx ikkunsidrat fl-analiżi u jekk iva sa liema punt.
(461)
Sabiex tingħata stampa sħiħa kemm jista’ jkun tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, ittieħdet u ġiet analizzata data għall-attività kollha tal-OCS u wara ġie determinat jekk il-produzzjoni kinetx destinata għall-użu ristrett jew għas-suq ħieles.
(462)
Għall-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni u s-sehem mis-suq, instab li analiżi u evalwazzjoni siewja ta’ dawn l-indikaturi kellha tiffoka fuq is-sitwazzjoni prevalenti fis-suq ħieles.
(463)
Madankollu l-indikaturi ekonomiċi l-oħra setgħu jiġu eżaminati b’mod raġonevoli biss billi ssir referenza għall-attività sħiħa, li tinkludi l-użu ristrett u l-bejgħ. Il-produzzjoni, il-kapaċità, l-użu tal-kapaċità, l-investimenti, l-istokkijiet, l-impjiegi, il-produttività, il-pagi u l-abilità li jiżdied il-kapital jiddependu fuq l-attività sħiħa, sew jekk il-produzzjoni tkun ristretta kif ukoll jekk tinbiegħ fis-suq ħieles.
4.3. IL-KONSUM TAL-UNJONI
(464)
Il-prodott simili jinbiegħ mill-industrija tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati kif ukoll jinbiegħ/jiġi trasferit lil kumpanniji relatati għal aktar ipproċessar downstream, eż. f’ċentri ta’ servizzi tal-azzar.
(465)
Fil-kalkolu tal-konsum apparenti tal-Unjoni għall-OCS, l-istituzzjonijiet żiedu l-volum tal-importazzjonijiet totali ta’ OCS fl-Unjoni kif irrappurtat mill-Eurostat u l-volum tal-bejgħ u l-użu ristrett tal-prodott simili fl-Unjoni mmanifatturat mill-industrija tal-Unjoni kif irrappurtat fir-rikors u vverifikat matul iż-żjarat ta’ verifika għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun.
(466)
Madankollu, id-data tal-Eurostat dwar l-importazzjonijiet hija bbażata fuq il-kodiċijiet NM sħaħ, u huwa evidenti li għal parti minn dawn il-kodiċijiet NM, l-importazzjoni mhijiex il-prodott ikkonċernat.
(467)
Abbażi ta’ dan, il-konsum totali tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
2008
2009
2010
PI
Konsum (f’tunnellati)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indiċi (2008=100)
100
75
88
93
(468)
Il-konsum totali fis-suq tal-Unjoni naqas b’7 % matul il-perijodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-2009 kien hemm tnaqqis ta’ madwar 25 % l-aktar bħala riżultat tal-effetti negattivi globali tal-kriżi ekonomika, speċjalment fuq l-industrija tal-kostruzzjoni. Wara dan il-konsum beda jirkupra u żdied fit-total b’24 % bejn l-2009 u l-PI iżda xorta kien għadu taħt il-livell inizjali tal-2008.
4.4. IMPORTAZZJONIJIET MILL-PAJJIŻ IKKONĊERNAT U S-SEHEM TAS-SUQ
(469)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mir-RPĊ żviluppaw kif ġej matul il-perijodu kkunsidrat:
2008
2009
2010
PI
Volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (tunnellati)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indiċi (2008=100)
100
32
98
149
Sehem mis-suq (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indiċi (2008=100)
100
43
112
160
Sors:
Il-Eurostat
(470)
Minkejja t-tnaqqis fil-konsum, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied b’mod sinifikanti b’49 % matul il-perijodu kkunsidrat. Minħabba l-effetti negattivi tal-kriżi ekonomika, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ naqas drastikament fl-2009. Madankollu, l-importazzjonijiet mir-RPĊ bdew jirkupraw b’pass mgħaġġel ħafna, biex kien hemm żieda impressjonanti ta’ 367 % mill-2009 sal-PI.
(471)
Bl-istess mod, is-sehem fis-suq miżmum minn dawk l-importazzjonijiet żdied b’60 % matul il-perijodu kkunsidrat. Għalkemm dan naqas b’iktar minn nofs bejn l-2008 sal-2009, wera tendenza ta’ żieda impressjonanti bejn l-2009 u l-PI u żdied b’275 %.
4.4.1. IL-PREZZIJIET TAL-IMPORTAZZJONIJIET U T-TWAQQIGĦ TAL-PREZZ
L-importazzjonijiet mir-RPĊ
2008
2009
2010
PI
Prezz medju f’EUR/tunnellata
875
728
768
801
Indiċi (2008=100)
100
83
88
91
Sors:
Il-Eurostat
(472)
Il-prezz medju tal-importazzjoni mir-RPĊ naqas b’9 % matul il-perijodu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-2009, naqas b’mod sinifikanti bi 17 %, imbagħad żdied b’ħames punti perċentwali bejn l-2009 u l-2010 u bi tliet punti perċentwali oħra fil-PI.
(473)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni mir-RPĊ baqgħu konsistentement taħt il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni matul il-perijodu kollu meqjus. Kif muri fit-tabella hawn fuq, filwaqt li fl-2009 fl-aqwa tal-kriżi ekonomika, anki t-twaqqigħ fil-prezz ta’ 17 % ma setax jgħin l-importazzjonijiet Ċiniżi biex iżommu s-sehem tas-suq f’sitwazzjoni ta’ konsum li naqas f’daqqa waħda u t-tnaqqis sinifikanti fis-suq, it-twaqqigħ kontinwu fis-snin sussegwenti jispjega ż-żieda stabbli impressjonanti fis-sehem mis-suq miżmuma mill-importazzjoni mir-RPĊ bejn l-2009 u l-PI.
(474)
Sabiex jiġi ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PI, il-prezzijiet tal-bejgħ b’medja peżata għal kull tip ta’ prodott tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun mitluba lill-klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, u aġġustati għal livell ex-works, tqabblu mal-prezzijiet b’medja peżata korrispondenti tal-importazzjonijiet mill-produtturi Ċiniżi li kkooperaw lejn l-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbiliti fuq bażi CIF, b’aġġustamenti adegwati għal-kosti ta’ wara l-importazzjoni.
(475)
Il-kostijiet ta’ wara l-importazzjoni msemmija fil-premessa ta’ hawn fuq ġew ikkalkulati fuq il-bażi ta’ data verifikata mingħand żewġ importaturi mhux relatati tal-prodott ikkonċernat.
(476)
Dan it-tqabbil tal-prezzijiet sar skont it-tip għat-tranżazzjonijiet fl-istess livell ta’ kummerċ, aġġustati kif dovut fejn meħtieġ, u wara t-tnaqqis tar-rifużjonijiet u l-iskontijiet. Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PI, wera marġni ta’ twaqqigħ b’medja peżata ta’ 20,2 % mill-produtturi esportaturi Ċiniżi li kkooperaw.
(477)
Wara l-iżvelar produttur esportatur wieħed talab aktar informazzjoni fuq il-kalkolu tat-twaqqigħ tal-prezz, fejn ma kienx hemm qbil eżatt bejn it-tip ta’ prodott esportat mir-RPĊ u t-tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq tal-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni. Huma talbu wkoll għal informazzjoni dwar jekk sarx aġġustament għal differenzi fiżiċi fejn ma nstabx qbil eżatt.
(478)
Fejn ma kienx hemm qbil eżatt bejn it-tip ta’ prodott esportat u t-tip ta’ prodott mibjugħ fl-industrija tal-Unjoni, il-Kummissjoni qabblet it-tip ta’ prodott esportat mat-tip ta’ prodott li l-aktar hu simili mibjugħ mill-industrija tal-Unjoni. F’dawn il-każijiet sar tqabbil lit-tip ta’ prodott li hu l-aktar simili fejn l-unika differenza kienet il-ħxuna tas-substrat.
(479)
Fejn kien hemm iktar minn tip wieħed ta’ prodott li hu l-aktar simili, il-Kummissjoni qabblet it-tip tal-prodott esportat mal-irħas tip ta’ prodott mibjugħ fis-suq tal-Unjoni, minkejja jekk dan l-irħas tip ta’ prodott kellux substrat eħxen jew irqaq. B’hekk, l-ebda aġġustament għal differenzi fiżiċi kien meqjus neċessarju.
5. SITWAZZJONI EKONOMIKA TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
5.1. IL-KUMMENTI PRELIMINARI
(480)
Skont l-Artikolu 8(4) tar-Regolament bażiku, l-istituzzjonijiet eżaminaw il-fatturi ekonomiċi u l-indiċijiet rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(481)
Id-data ppreżentata mir-rikorrent għall-produtturi kollha tal-OCS fl-Unjoni, ivverifikata ma’ sorsi oħra disponibbli u ma’ data verifikata tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, intużat biex jiġu stabbiliti indikaturi makroekonomiċi, bħall-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, il-bejgħ ristrett, l-impjiegi u l-produttività.
(482)
Id-data ppreżentata u vverifikata mis-sitt produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun intużat sabiex jiġu stabbiliti indikaturi mikroekonomiċi, bħalma huma l-prezz tal-bejgħ tal-unità, il-kost unitarju tal-produzzjoni, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, l-abbiltà ta’ żieda tal-kapital, l-istokkijiet u l-kostijiet lavorattivi.
5.2. DATA RELATATA MAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI BĦALA ENTITÀ SĦIĦA
5.2.1. IL-PRODUZZJONI, IL-KAPAĊITÀ TAL-PRODUZZJONI U L-UTILIZZAZZJONI TAL-KAPAĊITÀ
(483)
L-informazzjoni kollha disponibbli rigward l-industrija tal-Unjoni, inkluża l-informazzjoni ppreżentata fir-rikors, id-data miġbura mill-produtturi tal-Unjoni qabel u wara l-bidu tal-investigazzjoni, u t-tweġibiet vverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, intużat sabiex tiġi stabbilita l-produzzjoni totali tal-Unjoni għall-perijodu kkunsidrat.
2008
2009
2010
PI
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indiċi (2008=100)
100
79
90
90
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indiċi (2008=100)
100
102
102
99
L-użu tal-kapaċità (%)
74
57
65
68
Indiċi (2008=100)
100
77
88
92
Sors:
Ir-rikors, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(484)
It-tabella ta’ hawn fuq turi li l-produzzjoni naqset b’10 % matul il-perijodu kkunsidrat. B’konformità ma’ tnaqqis fid-domanda, il-produzzjoni naqset sew fl-2009, u wara rkuprat parzjalment fl-2010. Għalkemm il-konsum żdied matul il-PI, il-volum tal-produzzjoni baqa’ tista’ tgħid fl-istess livell tal-2010.
(485)
Il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet stabbli matul il-perijodu kkunsidrat. L-utilizzazzjoni tal-kapaċità segwiet ix-xejra tal-produzzjoni u naqset bi 8 % matul il-perijodu kkunsidrat.
5.2.2. VOLUM TA’ BEJGĦ, SEHEM MIS-SUQ U TKABBIR
2008
2009
2010
PI
Volum tal-bejgħ (tunnellati)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indiċi (2008=100)
100
77
90
88
Sehem mis-suq (tunnellati) (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indiċi (2008=100)
100
104
102
95
Sors:
Ir-rikors, it-tweġibiet għall-kwestjonarju
(486)
Fl-2009 il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati naqas drastikament bi 23 %. Fl-2010, il-volum tal-bejgħ żdied bi 13-il punt perċentwali, iżda mbagħad naqas b’żewġ punti perċentwali fil-PI.
(487)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 2.9 punti perċentwali matul il-perijodu kkunsidrat. Wara żieda fis-sehem mis-suq fl-2009, l-industrija tal-Unjoni rat is-sehem tagħha jonqos fl-2010 u fil-PI bir-riżultat li s-sehem tagħha mis-suq kien 5 punti perċentwali anqas matul il-PI milli fl-2009. Dan ġara fl-isfond ta’ żieda ta’ aktar minn 24 % fil-konsum mill-2009 sal-aħħar tal-PI. Għaldaqstant, l-industrija ma setgħetx tibbenefika miż-żieda fil-konsum u ma setgħetx tikseb mill-ġdid il-volum tal-bejgħ li kienet tilfet qabel.
(488)
Filwaqt li l-konsum tal-Unjoni naqas b’7 % matul il-perijodu kkunsidrat u l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati naqas bi 12 %, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 2,9 punti perċentwali minn 56,8 % fl-2008 għal 53,9 % fil-PI.
5.2.3. L-IMPJIEGI U L-PRODUTTIVITÀ
2008
2009
2010
PI
Impjiegi (FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indiċi (2008=100)
100
91
86
85
Produttività (tunnellati/FTE)
627
543
655
665
Indiċi (2008=100)
100
87
104
106
Sors:
Ir-rikors, it-tweġibiet għall-kwestjonarju, Eurofer
(489)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni segwew xejra progressivament ’l isfel. Għalhekk, in-numru totali ta’ impjegati, imkejjel f’ekwivalenti ta’ full time (FTE), fl-industrija naqas bi 15 % fuq il-perijodu kkunsidrat u laħaq l-anqas livell tiegħu fil-PI. Madankollu, il-produttività żdiedet b’6 % matul il-perijodu kkunsidrat, li juri li l-industrija kienet qed tipprova tirrazzjonalizza l-kosti tal-produzzjoni tagħha.
5.2.4. UŻU RISTRETT U BEJGĦ INTERN
2008
2009
2010
PI
Użu ristrett u bejgħ ristrett (tunnellati)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indiċi (2008=100)
100
80
87
85
Sehem mis-suq (%)
22
24
22
20
Indiċi (2008=100)
100
108
99
92
Sors:
Ir-rikors u tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarju tal-produtturi fil-kampjun
(490)
Kif indikat fil-premessa (459), hemm suq sinifikanti għall-OCS fl-Unjoni li huwa ffurmat mill-użu downstream tal-OCS mill-industrija tal-Unjoni.
(491)
Instab li l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett kienu destinati għal aktar trasformazzjoni mill-kumpanniji nfushom jew mill-kumpanniji relatati tagħhom li għandhom x’jaqsmu prinċipalment ma’ negozju relatat mal-materjali tal-kostruzzjoni, jiġifieri li huma utenti finali tal-OCS.
(492)
Abbażi ta’ dak identifikat hawn fuq, ġie stabbilit li l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett tal-industrija tal-Unjoni jammonta għal 24 % tal-volum totali tal-produzzjoni fil-PI. Matul il-perijodu kkunsidrat, l-użu ristrett u l-volumi relatati tal-bejgħ naqsu bi 15 % u s-sehem mis-suq tagħha naqas bi 8 %.
(493)
L-investigazzjoni sabet li ma kienx hemm differenza materjali bejn l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett f’termini tal-użu aħħari tal-prodott. L-użu ristrett kien irrappurtat mill-kumpanniji fejn il-produzzjoni downstream kienet qed isseħħ bl-istess entità legali, madankollu, il-bejgħ ristrett kien il-bejgħ lil entitajiet legali oħra relatati ma’ fattura. Barra minn hekk, il-metodu tal-ipprezzar kemm fl-użu u kemm fil-bejgħ ristrett lil partijiet relatati kien simili, jiġifieri ntalab valur ġust (il-metodu "kost b’addenda") tal-prodott kemm lill-kumpanniji relatati kif ukoll lill-unitajiet interni ta’ produzzjoni downstream tal-kumpanniji fil-kampjun.
(494)
Il-valur medju għal kull tunnellata baqa’ stabbli matul il-perijodu kkunsidrat u kien 3 % aktar baxx mill-prezz tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati fil-PI tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Din id-differenza fil-prezzijiet ma kinitx ikkunsidrata bħala sinifikanti u x-xejra fil-prezz tal-bejgħ ristrett issegwi x-xejra fil-prezz lill-klijenti mhux relatati.
2008
2009
2010
PI
Użu ristrett u bejgħ ristrett (EUR/tunnellata)
962
802
901
965
Indiċi (2008=100)
100
83
94
100
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(495)
Meta jitqies li l-biċċa l-kbira tal-bejgħ ristrett u l-użu ristrett kienu destinati għan-negozju downstream tal-materjal tal-kostruzzjoni tal-produtturi tal-Unjoni, dak il-bejgħ u l-użu ristrett kien indirettament espost ukoll għall-kompetizzjoni minn atturi oħra fis-suq, inklużi l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ. Id-domanda interna tal-produzzjoni downstream kienet tiddependi fuq l-opportunità li jinbiegħu l-prodotti downstream fis-suq ħieles li ma kienx affettwat mill-importazzjonijiet issussidjati tal-OCS. Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li t-tnaqqis fil-volumi u fis-sehem mis-suq matul il-perijodu kkunsidrat kien minħabba l-kompetizzjoni minn importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ.
5.3. DATA RELATATA MAL-PRODUTTURI TAL-UNJONI FIL-KAMPJUN
5.3.1. IL-PREZZIJIET MEDJI TAL-BEJGĦ TAL-UNITÀ FL-UNJONI U L-KOST TAL-PRODUZZJONI
2008
2009
2010
PI
Il-prezz tal-unità fl-Unjoni għal klijenti mhux relatati (EUR/tunnellata)
1 023
805
911
994
Indiċi (2008=100)
100
79
89
97
Spiża tal-unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
925
884
893
978
Indiċi (2008=100)
100
95
97
106
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(496)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni naqas bi 3 % matul il-perijodu kkunsidrat. L-akbar tnaqqis ta’ 21 % seħħ fl-2009 bi qbil mat-tnaqqis fil-konsum. Fil-perijodu mill-2009 sal-PI, f’konformità ma’ żieda fil-konsum u fil-volum tal-bejgħ, il-prezzijiet irkupraw bi 23 % iżda ma laħqux il-livell tal-2008.
(497)
B’mod parallel, il-kostijiet medji għall-produzzjoni u l-bejgħ tal-prodott simili żdiedu b’6 % matul il-perijodu kkunsidrat minħabba żieda fil-kost tal-materja prima.
(498)
Wara l-waqgħa ta’ 21 % fil-prezz ta’ unità lil klijenti mhux relatati fl-2009, il-prezz ta’ unità beda jiżdied. Fl-2010 u matul il-PI, meta mqabbel mal-2009, l-industrija tal-Unjoni esperjenzat żieda fil-kosti u setgħet iżżid il-prezzijiet moderatament kemm tkopri dawn iż-żidiet, biżżejjed kemm iżżommhom profittabbli fuq l-istess livell baxx għall-2010 u l-PI. Madankollu, dan irriżulta f’aktar telf fis-sehem mis-suq billi l-prezzijiet Ċiniżi tal-importazzjoni kienu dejjem irħas mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
5.3.2. IL-PROFITTABBILTÀ, IL-FLUSS TA’ FLUS, L-INVESTIMENT, IR-REDDITU FUQ L-INVESTIMENTI U L-KAPAĊITÀ LI JIŻDIED IL-KAPITAL
2008
2009
2010
PI
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tal-fatturat tal-bejgħ) (%)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indiċi (2008=100)
100
- 138
41
39
Fluss ta’ flus (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indiċi (2008=100)
100
64
46
62
Investimenti (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indiċi (2008=100)
100
8
22
27
Redditu fuq l-investimenti (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indiċi (2008=100)
100
- 101
43
44
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(499)
Il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni ġiet stabbilita billi l-profitt nett qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati ġie espress bħala perċentwal tal-fatturat ta’ dan il-bejgħ. Fl-2009 il-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni naqset b’mod drammatiku u rriżultat f’telf ta’ 9,3 %. Mill-2010 din bdiet tirkupra, iżda ż-żieda fil-kostijiet tal-produzzjoni ma ħallewhiex tilħaq il-livell ikkunsidrat tajjeb u sostenibbli għall-industrija (6,7 %). Matul il-perijodu kollu kkunsidrat, il-profittabilità naqset b’61 %.
(500)
Ix-xejra fil-fluss tal-flus segwiet sa ċertu punt ix-xejra negattiva fil-profittabilità. L-anqas livell inkiseb fl-2010. Bl-istess mod, ir-redditu fuq l-investiment naqas b’56 % minn 13,8 % fl-2008 għal 6 % fil-PI.
(501)
L-evoluzzjoni tal-profittabilità, il-fluss tal-flus u r-redditu fuq l-investiment matul il-perijodu kkunsidrat illimitaw l-abbilità tal-industrija tal-Unjoni li tinvesti fl-attivitajiet tagħha u dgħajfu l-iżvilupp tagħha. L-industrija tal-Unjoni rnexxielha tagħmel investiment sostanzjali fil-bidu tal-perijodu kkunsidrat, madankollu, minn hemm ’il quddiem l-investimenti niżlu drastikament fl-2009 u b’mod ġenerali naqsu bi 73 % matul il-perijodu kkunsidrat.
(502)
Minħabba n-natura tal-industrija tal-Unjoni, li sa ċertu punt hija ffurmata minn kumpanniji kbar multinazzjonali integrati tal-azzar, l-abbiltà ta’ dawn il-kumpanniji li jżidu l-kapital ma kinitx affettwata mill-prestazzjoni finanzjarja fqira tas-settur tal-OCS.
5.3.3. IL-ĦAŻNIET
2008
2009
2010
PI
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indiċi (2008=100)
100
83
107
112
Sors:
It-tweġibiet ivverifikati tal-kwestjonarji tal-produtturi fil-kampjun
(503)
Għas-sitt produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, l-istokks kienu jirrappreżentaw 8 % tal-volum tal-produzzjoni fil-PI. Il-livell tal-istokk tal-għeluq żdied bi 12 % matul il-perijodu kkunsidrat. Għalkemm, għandu jiġi nnotat li l-istokkijiet mhumiex indikatur importanti għall-industrija billi l-produzzjoni sseħħ prinċipalment meta ssir ordni, iż-żieda ewlenija fl-istokkijiet seħħet mill-2009 sal-PI u ħabtet maż-żieda fl-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ.
5.3.4. IMPJIEGI, PAGI U PRODUTTIVITÀ
Il-kosti medji tax-xogħol għal kull impjegat (EUR, produtturi tal-Unjoni fil-kampjun)
60,959
57,892
58,637
62,347
Indiċi (2008=100)
100
95
96
102
(504)
L-ispejjeż medji tax-xogħol tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żdiedu bi 2 % biss matul il-perijodu kkunsidrat li huwa aktar baxx mir-rata tal-inflazzjoni. L-investigazzjoni wriet li l-produtturi fil-kampjun għamlu tnaqqis sinifikanti, speċjalment fil-kostijiet ġenerali u amministrattivi, u għalhekk għamlu sforzi biex ikunu aktar effiċjenti.
5.3.5. L-EFFETTI TA’ DUMPING FIL-PASSAT JEW IS-SUSSIDJAR
(505)
Billi dan huwa l-ewwel proċediment kontra s-sussidji fir-rigward tal-prodott ikkonċernat, ma hemm l-ebda data disponibbli sabiex jiġu valutati l-effetti possibbli ta’ dumping jew sussidji passati.
5.4. ID-DAQS TAL-MARĠINI TAS-SUSSIDJU ATTWALI
(506)
Il-marġini kollha stabbiliti u speċifikati hawn fuq fit-taqsima dwar is-sussidji huma konsiderevolment ogħla mil-livell de minimis. Minħabba l-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ, l-impatt fuq is-suq tal-Unjoni, tal-marġini attwali ta’ sussidju, ma jistax jitqies bħala negliġibbli.
5.5. KONKLUŻJONI DWAR ID-DANNU
(507)
L-investigazzjoni wriet li l-indikaturi kollha tad-dannu (għajr il-produttività) marru għall-agħar jew ma żviluppawx bi qbil mal-konsum matul il-perijodu kkunsidrat.
(508)
Matul il-perijodu kkunsidrat, fil-kuntest tat-tnaqqis fil-konsum, il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ żdied b’mod sinifikanti. Fl-istess ħin, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni b’mod ġenerali naqas bi 12 % u s-sehem tiegħu mis-suq niżel minn 56,8 % fl-2008 għal 53,9 % fil-PI. Għalkemm il-konsum irkupra b’24 %, mill-2009 sal-PI, wara s-sena tal-kriżi ekonomika li affettwat id-domanda, is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien qed jonqos. L-industrija tal-Unjoni ma rnexxilhiex terġa’ tikseb is-sehem mis-suq li kienet tilfet minħabba t-tkabbir sinifikanti tal-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ fis-suq tal-Unjoni. L-importazzjonijiet irħas issussidjati żdiedu matul il-perijodu kkunsidrat, waqt li waqqgħu b’mod kostanti l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni.
(509)
Barra minn hekk, l-indikaturi ta’ dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni, bħalma huma l-fluss tal-flus u l-profittabilità kienu affettwati serjament. Dan ifisser li l-abbiltà tal-industrija tal-Unjoni biex tiffinanzja l-kapital u biex tinvesti naqset ukoll.
(510)
Fid-dawl ta’ dak li ntqal aktar ’il fuq, ġie konkluż li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali fil-kuntest tal-Artikolu 8(5) tar-Regolament bażiku.
6. KAWŻALITÀ
6.1. INTRODUZZJONI
(511)
Skont l-Artikolu 8(5) u 8(6) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-importazzjonijiet issussidjati li joriġinaw mir-RPĊ ikkawżawx dannu lill-industrija tal-Unjoni f’livell li jista’ jiġi kklassifikat bħala materjali. Ġew eżaminati fatturi magħrufa minbarra l-importazzjonijiet issussidjati, li setgħu fl-istess waqt ikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni, sabiex ikun żgurat li kwalunkwe dannu kkawżat minn dawk il-fatturi l-oħra ma jiġix attribwit lill-importazzjonijiet issussidjati.
6.2. L-EFFETT TAL-IMPORTAZZJONIJIET ISSUSSIDJATI
(512)
L-investigazzjoni wriet li l-konsum tal-Unjoni naqas b’7 % matul il-perijodu kkunsidrat, filwaqt li l-volum tal-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ żdied b’madwar 49 %, is-sehem mis-suq tagħhom ukoll żdied b’60 % minn 9,1 % fl-2008 għal 14,6 % fil-PI. Fl-istess ħin, il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 12 % u s-sehem mis-suq niżel bi 2,9 % minn 56,8 % fl-2008 għal 53,9 % fil-PI.
(513)
Filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu wkoll affettwati mill-kriżi ekonomika u waqgħu bi 68 % mill-2008 sal-2009, huma rkupraw b’ritmu mgħaġġel ħafna bejn l-2009 u l-PI b’żieda ta’ 367 % sal-aħħar tal-PI, għalkemm il-konsum tal-Unjoni żdied biss b’24 % matul dan il-perijodu. Permezz tat-tnaqqis ta’ 9 % fil-prezz unitarju meta mqabbel mal-2008 u t-twaqqigħ tal-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’sa 20,2 % matul il-PI, l-importazzjonijiet Ċiniżi żiedu s-sehem tagħhom tas-suq b’60 % għal 14,6 % mill-2008 sal-PI.
(514)
Fl-istess ħin, mill-2008 sal-PI l-volumi tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni lil partijiet mhux relatati b’mod ġenerali naqas bi 12 %. Fiż-żmien tal-irkupru tas-suq, mill-2009 sal-PI, l-industrija tal-Unjoni setgħet iżżid il-volumi tal-bejgħ tagħha lil partijiet mhux relatati bi 13 % biss iżda tilfet 8 % mis-sehem tas-suq biex b’hekk ibbenefikat b’mod limitat miż-żieda fil-konsum. Kienu l-importazzjonijiet Ċiniżi li bbenefikaw l-aktar mill-irkupru fil-konsum biex ħallew parteċipanti oħra fis-suq lura ħafna.
(515)
Il-prezzijiet ta’ importazzjoni medji mir-RPĊ naqsu b’9 % matul il-perijodu kkunsidrat. Għalkemm hemm tendenza li qed jiżdiedu wara l-waqgħa drastika fl-2009, bejn l-2009 u l-PI, baqgħu kostantament taħt il-livelli mitluba mill-industrija tal-Unjoni. Il-prezz tal-unità lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni naqas bi 3 % biss, ħaġa li turi xi reżistenza għall-pressjoni tal-prezz eżerċitata mill-importazzjonijiet Ċiniżi. Madankollu, dawn il-prezzijiet kienu ovvjament sostnuti akkost ta’ volumi tal-bejgħ anqas u tnaqqis fil-profitti fuq dak il-bejgħ billi dawn niżlu b’61 % minn 6,7 % fl-2008 għal 2,6 % fil-PI.
(516)
Abbażi ta’ dan ta’ hawn fuq, huwa konkluż li ż-żieda fl-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ bi prezzijiet li kostantement waqqgħu dawk tal-industrija tal-Unjoni, kellha rwol deċiżiv fid-dannu materjali mġarrab mill-industrija tal-Unjoni, li żamm lill-industrija tal-Unjoni milli tibbenefika b’mod sħiħ mill-irkupru fil-konsum tal-Unjoni.
6.3. L-EFFETT TA’ FATTURI OĦRA
6.3.1. L-IMPORTAZZJONIJIET MINN PAJJIŻI TERZI
Pajjiż
2008
2009
2010
PI
Il-Korea t’Isfel
Volum (tunnellati)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indiċi (2008=100)
100
99
76
104
Sehem mis-suq (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indiċi (2008=100)
100
133
87
112
Prezz medju
901
727
846
903
Indiċi (2008=100)
100
81
94
100
l-Indja
Volum (tunnellati)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indiċi (2008=100)
100
93
97
88
Sehem mis-suq (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indiċi (2008=100)
100
125
111
95
Prezz medju
932
667
773
824
Indiċi (2008=100)
100
72
83
88
Pajjiżi Oħra
Volum (tunnellati)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indiċi (2008=100)
100
64
50
67
Sehem mis-suq (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indiċi (2008=100)
100
85
57
72
Prezz medju
951
809
924
955
Indiċi (2008=100)
100
85
97
100
Total tal-pajjiżi terzi kollha għajr ir-RPĊ
Volum (tunnellati)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indiċi (2008=100)
100
84
71
86
Sehem mis-suq (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indiċi (2008=100)
100
112
81
92
Prezz medju
929
735
842
898
Indiċi (2008=100)
100
79
91
97
Sors:
Il-Eurostat
(517)
Filwaqt li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu jikkostitwixxu 56 % tal-importazzjonijiet kollha fl-Unjoni matul il-PI, sorsi importanti oħra tal-importazzjonijiet kienu mir-Repubblika tal-Indja ("l-Indja") (11 %) u l-Korea t’Isfel (19 %). Għall-kuntrarju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-importazzjonijiet mill-Indja, għalkemm il-prezz medju tagħhom naqas b’mod drastiku bi 12 %, b’mod ġenerali naqsu bi 12 % matul il-perijodu kkunsidrat u tilef 5 % tas-sehem tas-suq. L-importazzjonijiet mill-Korea t’Isfel żdiedu b’4 % biss bil-prezz medju jibqa’ fuq l-istess livell bħal dak tal-2008. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja kien 2,9 % fil-PI, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Korea t’Isfel kellhom sehem ta’ 4,9 %.
(518)
Importazzjonijiet oħra, li jirrappreżentaw 14 % tal-importazzjonijiet totali, naqsu bi 33 % u l-prezz medju tagħhom baqa’ fl-istess livell bħal dak tal-2008.
(519)
Għalkemm il-prezz medju tal-importazzjoni l-oħra kollha kien taħt il-livell tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni, l-effett ta’ dawn l-importazzjonijiet, jekk kien hemm, jista’ possibbilment ikun biss marġinali. L-ewwel nett, il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda evidenza li l-importazzjonijiet minn sorsi oħra kienu kkummerċjalizzati inġustament. It-tieni, b’kuntrast mal-importazzjonijiet Ċiniżi, il-livell ġenerali tal-prezz ta’ sorsi ewlenin ta’ importazzjonijiet oħra kien aktar stabbli matul il-perijodu kkunsidrat kollu, u għalhekk juri li l-industrija tal-Unjoni tista’ tikkompeti b’suċċess ma’ dawk l-importazzjonijiet fis-segmenti tas-suq. It-tielet nett, l-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra ġeneralment naqsu matul il-perijodu kkunsidrat u għadhom f’livell baxx, kemm b’mod ġenerali kif ukoll għall-pajjiżi esportaturi ewlenin individwalment. Barra minn hekk, it-tnaqqis tas-sehem mis-suq ta’ importazzjonijiet oħra jikkonferma li dawk l-importazzjonijiet ma setgħux ikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni.
6.3.2. IL-PRESTAZZJONI TAL-ESPORTAZZJONIJIET TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
2008
2009
2010
PI
Esportazzjonijiet, Eurostat (tunnellati)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indiċi (2008=100)
100
91
87
90
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 068
937
995
1 092
Indiċi (2008=100)
100
88
93
102
Esportazzjonijiet minn produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
53 542
46 516
48 102
46 228
Indiċi (2008=100)
100
87
90
86
Medja tal-prezz tal-bejgħ (EUR/tunnellata)
1 086
826
984
1 132
Indiċi (2008=100)
100
76
91
104
Sors:
Il-Eurostat u t-tweġibiet għall-kwestjonarji
(520)
It-total tal-esportazzjonijiet tal-OCS mill-industrija tal-Unjoni lil pajjiżi terzi skont l-Eurostat naqas b’10 % matul il-perijodu kkunsidrat. Madankollu, il-prezz medju kien relattivament għoli u żdied bi 2 % matul il-perijodu kkunsidrat. L-esportazzjonijiet kienu jirrappreżentaw 15 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni u għalhekk għenu lill-industrija tal-Unjoni biex tikseb ekonomiji ta’ skali u tnaqqas l-ispejjeż globali tal-produzzjoni. Għaldaqstant, jista’ jiġi konkluż li l-attività tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setgħetx tkun il-kawża potenzjali ta’ dannu materjali.
(521)
Din l-istampa ġenerali hija riflessa mis-sitwazzjoni fl-esportazzjonijiet mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun lejn klijenti mhux relatati f’pajjiżi terzi. Dawn naqsu b’14 % matul il-perijodu kkunsidrat, madankollu, il-prezz tal-esportazzjoni għal kull unità kien kontinwament ogħla (b’medja ta’ minn 2 sa 14 % skont is-sena) mill-prezz tal-Unjoni.
6.3.3. IMPORTAZZJONIJIET MIR-RPĊ MIR-RIKORRENTI
(522)
Matul l-investigazzjoni u wara l-iżvelar finali, ġie sostnut li r-rikorrenti (permezz tal-kumpanniji relatati tagħhom) kienu involuti huma nfushom fl-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ u li dawk l-importazzjonijiet allegatement kienu jikkostitwixxu bejn 20 % u 40 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ. Madankollu, ma ngħatat l-ebda evidenza biex issostni din l-allegazzjoni. Wara investigazzjoni ta’ dawn l-allegazzjonijiet, billi ġiet eżaminata d-data vverifikata mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, instab li dawn impurtaw biss madwar 10 000 tunnellata matul il-PI, li b’mod ġenerali kien jaqbel mad-data fir-rikors. Volum pjuttost simili, li ma ġiex żvelat skont l-Artikolu 29 tar-Regolament bażiku, instab li ġie importat minn kumpanniji relatati tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Dawn l-importazzjonijiet flimkien ammontaw għal madwar 2-3 % tat-total tal-importazzjonijiet mir-RPĊ. Għalhekk, ma jistax jiġi konkluż li l-importaturi kienu qegħdin jimpurtaw kwantitajiet bħal dawn u b’dan il-mod mir-RPĊ sabiex iqumu dubji dwar l-istatus tagħhom bħala produtturi tal-Unjoni skont l-Artikolu 9(1)(a) tar-Regolament bażiku, jew biex jikkawżaw dannu għalihom infushom. Għaldaqstant l-argument huwa miċħud.
6.3.4. UŻU RISTRETT U BEJGĦ INTERN
(523)
Ġie allegat minn ċerti partijiet interessati li d-dannu lill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-ingaġġ tagħha stess fin-negozju downstream tal-produzzjoni ta’ materjali tal-kostruzzjoni (eż. pannelli sandwich, folji trapezojdi eċċ.) jew direttament jew permezz tal-kumpanniji relatati fi ħdan il-gruppi. Kien allegat speċifikament li l-industrija tal-Unjoni għamlet l-OCS disponibbli għan-negozji downstream tagħha stess bi prezzijiet orħos minn dawk għal kumpanniji mhux relatati, b’hekk kienet qed "tissussidjahom" fi ħdan il-grupp u tippermettilhom li jwaqqgħu l-prezzijiet għad-deterrent tal-kompetituri tagħhom fis-segment downstream.
(524)
Kif jidher hawn fuq, il-valur medju ta’ użu ristrett u bejgħ ristrett għal kull tunnellata kien ta’ 3 % biss anqas mill-prezz tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati fil-PI. L-investigazzjoni wriet li l-użu ristrett u l-bejgħ ristrett probabbilment kienu affettwati indirettament minn kompetizzjoni inġusta minħabba importazzjonijiet issussidjati. Kieku kien hemm xi vantaġġ għan-negozju downstream kif allegat, dan kien jidher fit-tqabbil bejn il-prezzijiet tal-bejgħ ristrett u l-prezzijiet tal-bejgħ mhux relatat. Għaldaqstant dan l-argument ġie miċħud.
(525)
Wara l-iżvelar finali CISA reġa stqarr li l-industrija tal-Unjoni kienet qed tagħmel OCS disponibbli għan-negozji downstream relatat bi prezz "sussidjat", b’hekk iwaqqgħu l-prezz tal-kompetituri tagħhom fis-segment downstream. Madankollu, ma ġiet provduta l-ebda evidenza biex tbiddel il-konklużjoni tal-Kummissjoni fil-premessa (524), jiġifieri li d-differenza fil-prezz bejn bejgħ relatat u mhux relatat kien żgħir (2 %) u dan ma kienx każ ta’ dannu li wettaq lilu nnifsu.
(526)
CISA sfida wkoll id-data fuq il-kost ta’ produzzjoni ta’ OCS u, b’estensjoni, il-prezz ta’ OCS lil partijiet relatati. Minħabba l-prezz ta’ bejgħ ta’ kojls iggalvanizzati imniżżel fil-jaħraq, materja prima fil-manifatturar ta’ OCS, huma jallegaw li l-kost ta’ produzzjoni ta’ OCS fil-perijodu ta’ investigazzjoni ma jistax jaqbeż EUR 900/it-tunnellata.
(527)
L-ewwel nett, ma kienx ċar sa liema punt il-kostijiet bħal SG&A u l-kostijiet finanzjarji kienu inklużi fil-kost totali li CISA qed jagħmel referenza għalihom. It-tieni nett, il-Kummissjoni vverifikat il-kost ta’ prodizzjoni ta’ OCS fil-produtturi kollha tal-kampjun tal-Unjoni u hija sodisfatta li l-kost kollu tal-produzzjoni inkluż fil-materja prima, l-ipproċessar, il-kisi, SG&A, il-kostijiet ta’ finanzjament eċċ.
(528)
Is-CISA mbagħad stqarr li l-bejgħ ta’ OCS lil partijiet relatati qed isir b’telf u b’hekk qed jikkawża dannu lill-industrija tal-Unjoni. Dan huwa bbażat fuq tqabbil tal-kost totali ta’ produzzjoni (EUR 978/tunnellata) meta mqabbel mal-prezz medju ta’ bejgħ relatat (EUR 965/tunnellata).
(529)
Filwaqt li huwa korrett li tqabbil matematiku sempliċi jista’ jissuġġerixxi li bejgħ relatat qed isir b’telf, dawn iwassal għas-suppożizzjoni li l-industrija tal-Unjoni jkollha l-istess livell ta’ SG&A u spejjeż ġenerali oħrajn ta’ bejgħ u bejgħ ristrett hekk kif ukoll fuq dawk relatati tagħhom. Kif mistqarr fil-premessa (493), bejgħ lil partijiet sar fuq bażi ta’ “kost u żieda” u b’hekk l-Industrija tal-Unjoni kienet qed tirkupra l-kostijiet tagħha fuq dak il-bejgħ.
6.3.5. IL-KRIŻI EKONOMIKA
(530)
Il-kriżi ekonomika u l-effett tagħha fuq in-negozju tal-kostruzzjoni tal-anqas jispjegaw parzjalment it-tnaqqis fid-domanda u l-pressjoni tal-prezzijiet matul il-perijodu kkunsidrat. Kif imsemmi hawn fuq, fl-2009 il-konsum naqas b’25 %. Madankollu, mill-2010 ’l quddiem, is-suq beda jirkupra u, bejn l-2009 u t-tmiem tal-PI, il-konsum żdied b’24 %.
(531)
Madankollu, l-analiżi tad-danni u l-kawżalità sseparat l-analiżi tas-suq tal-2009 minn mal-irkupru ta’ wara mill-2009 sal-PI. Fl-analiżi tad-danni u l-kawżalità intwera b’mod ċar li l-importazzjonijiet mir-RPĊ ħadu vantaġġ kbir mill-konsum li kien qed jirkupra u barra minn hekk waqqa’ l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni, biex b’hekk dawru l-possibilità ta’ opportunitajiet ugwali biex l-atturi kollha jirkupraw mill-waqgħa f’battalja kontinwa għall-għajxien.
(532)
Wara l-iskadenza għal kummenti għall-iżvelar finali parti interessat nnotat li l-għeluq imħabbar ta’ impjant fil-Belġju, u li force majeure kien qed jikkawża diffikultajiet għall-produzzjoni u l-konsenja normali minn faċilitajiet oħrajn fil-Belġju. Il-parti interessata allegat li dan juri n-nuqqas ta’ sigurtà fil-provvista ta’ OCS mill-Unjoni u kienet raġuni li tippermetti lil importaturi u utenti biex jġibu b’mod liberu l-OCS tagħhom mill-Unjoni u ċ-Ċina.
(533)
Dawn l-argumenti ġew rifjutati. Minħabba li l-użu tal-kapaċità fl-Unjoni huwa baxx, il-kwistjoni mhijiex waħda ta’ problema ta’ provvista hekk kif l-industrija tal-Unjoni għandha kapaċità adegwata disponibbli. F’kwalunkwe każ il-faċilitajiet li qed jingħalqu fil-Belġju ma manifatturawx OCS. Is-sigurtà tal-provvista hija ovvjament importanti, imma d-dazji proposti f’dan il-każ mhumiex imfassla biex iwaqqfu l-provvista ta’ OCS miċ-Ċina, biss biex jipprevjenu li l-provvista titgħabba fis-suq tal-Unjoni.
6.3.6. L-EĊĊESS TA’ KAPAĊITÀ STRUTTURALI
(534)
Ġie ddikjarat minn ċerti partijiet interessati li l-kawża tad-dannu għall-industrija tal-Unjoni, li ħafna drabi hija produtturi tal-azzar integrati vertikalment, ma kinitx l-importazzjonijiet mir-RPĊ iżda li kien minħabba problemi strutturali fl-industrija tal-azzar tal-Unjoni bħal pereżempju l-kapaċità żejda. Kien hemm ukoll l-argument li l-konsolidazzjoni tal-industrija tal-azzar li saret qabel il-perijodu kkunsidrat kienet wasslet għal kapaċità żejda u li kull dannu mġarrab kien konsegwenza ta’ wisq faċilitajiet ta’ produzzjoni.
(535)
Huwa l-każ li l-produzzjoni tal-OCS hija bbażata fuq il-kapital u l-industrija għandha spejjeż fissi relattivament għoljin. Madankollu, il-konsolidazzjoni tal-industrija tal-azzar - li saret qabel il-bidu tal-perijodu - ma wasslitx għal kapaċità żejda. Wara żieda żgħira fil-kapaċità installata fl-2009, l-industrija naqqset bi ftit il-kapaċità fl-2010 u għal darb oħra fil-PI. Il-kapaċità installata matul l-IP kienet inqas mill-konsum totali tal-PI u jekk id-domanda fil-PI irkuprat sal-livell tal-2008 u l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tieħu vantaġġ tad-domanda miżjuda, l-użu tal-kapaċità kienet tkun madwar 74 %.
(536)
L-effett negattiv tal-kapaċità żejda jista’ jiġi attribwit biss minimament lill-produtturi tal-OCS tal-Unjoni. L-ewwel nett, l-investigazzjoni wriet li l-industrija tal-Unjoni ovvjament kienet qed tieħu passi biex issostni l-effiċjenza tagħha u l-produttività żdiedet b’6 % għall-industrija kollha. It-tieni, l-investiment kontinwu fil-linji tal-produzzjoni u l-flessibbiltà fl-użu tagħhom għall-produzzjoni ta’ prodotti oħra għenu biex jinkisbu ekonomiji ta’ skala u naqqsu l-ispejjeż fissi. Għalhekk, billi l-użu tal-kapaċità tal-kumpanniji fil-kampjun naqas bi 18 % matul il-perijodu kkunsidrat, il-kostijiet medji tal-produzzjoni żdiedu biss b’6 %, u dan jinkludi ż-żieda fil-kostijiet tal-materja prima. Għalhekk, ma jistax jiġi konkluż li l-kapaċità żejda tista’ tikser ir-rabta kawżali. Dan l-argument huwa għalhekk miċħud.
6.4. IL-KONKLUŻJONI DWAR IL-KAWŻALITÀ
(537)
Intwera li kien hemm żieda sostanzjali fil-volum u fis-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet issussidjati li joriġinaw mir-RPĊ fil-perijodu kkunsidrat, speċjalment mill-2009 sal-PI. Instab ukoll li dawn l-importazzjonijiet, b’mod kostanti, kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni u b’mod partikolari matul il-PI.
(538)
Din iż-żieda fil-volum u fis-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet issussidjati bi prezzijiet baxxi mir-RPĊ, seħħet fl-istess żmien meta kien hemm żvilupp negattiv fis-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni. Din is-sitwazzjoni marret għall-agħar fil-PI, meta, minkejja l-irkupru tal-konsum, l-industrija tal-Unjoni ma setgħetx terġa’ tikseb is-sehem tagħha mis-suq li kienet tilfet u l-profittabilità. Indikaturi finanzjarji oħra bħar-redditu fuq l-investimenti staġnaw fil-livell tal-2010, u l-impjiegi laħqu l-aktar livell baxx tagħhom.
(539)
L-eżaminazzjoni tal-fatturi l-oħra magħrufa li setgħu kkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni żvelat li dawn il-fatturi mhumiex tali li jkissru r-rabta kawżali stabbilita bejn l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ u d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(540)
Abbażi tal-analiżi ta’ hawn fuq, li ddistingwiet u sseparat b’mod xieraq l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-esportazzjonijiet issussidjati, ġie konkluż li l-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ ikkawżaw dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 8(6) tar-Regolament bażiku.
7. L-INTERESS TAL-UNJONI
7.1. IL-KUMMENTI PRELIMINARI
(541)
Skont l-Artikolu 31 tar-Regolament bażiku, l-istituzzjonijiet eżaminaw jekk, minkejja s-sejbiet ta’ hawn fuq, kinux jeżistu raġunijiet sodi sabiex jiġi konkluż jekk mhuwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri kumpensatorji. L-analiżi tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq evalwazzjoni tad-diversi interessi involuti kollha, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, l-importaturi u l-utenti tal-prodott ikkonċernat.
7.2. L-INTERESS TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(542)
L-industrija tal-Unjoni bħala entità sħiħa hija magħmula minn 22 produttur magħruf li jirrappreżentaw il-produzzjoni kollha tal-OCS fl-Unjoni. Il-produtturi jinsabu fi Stati Membri differenti tal-Unjoni, u jimpjegaw direttament ’il fuq minn 5 400 persuna b’rabta mal-prodott simili.
(543)
Ħadd mill-produtturi ma oppona l-bidu tal-investigazzjoni. Kif intwera aktar ’il fuq fl-indikaturi makroekonomiċi, l-industrija kollha tal-Unjoni esperjenzat deterjorament tas-sitwazzjoni tagħha u ntlaqtet negattivament mill-importazzjonijiet issussidjati.
(544)
L-industrija tal-Unjoni ġarbet dannu materjali kkawżata mill-importazzjonijiet issussidjati mir-RPĊ. L-indikaturi kollha tad-dannu wrew xejra negattiva matul il-perijodu kkunsidrat. B’mod partikolari, l-indikaturi tad-dannu relatati mal-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni, bħall-profittabilità u r-redditu fuq l-investimenti, kienu affettwati serjament. Fin-nuqqas ta’ miżuri, hemm possibbiltà kbira li l-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni se tkompli tmur għall-agħar.
(545)
Huwa mistenni li l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji se terġa’ tistabbilixxi kundizzjonijiet ġusti ta’ kummerċ fis-suq tal-Unjoni, li jippermettu lill-industrija tal-Unjoni li tallinja l-prezzijiet tal-OCS b’mod li jirriflettu l-kostijiet tad-diversi komponenti u l-kundizzjonijiet tas-suq. Jista’ jkun mistenni wkoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri kumpensatorji tippermetti lill-industrija tal-Unjoni li tirkupra tal-anqas parti mis-sehem tas-suq mitluf matul il-perijodu kkunsidrat, b’impatt pożittiv fuq il-profittabilità tagħha u l-qagħda finanzjarja ġenerali tagħha.
(546)
Jekk il-miżuri ma jiġux imposti, huwa mistenni aktar telf fis-sehem mis-suq u l-profittabilità tal-industrija tal-Unjoni tibqa’ sejra lura. Dan ma jkunx sostenibbli fuq medda medja sa medda twila ta’ żmien. Huwa probabbli wkoll li xi produtturi individwali jkollhom jagħlqu l-faċilitajiet tal-produzzjoni tagħhom, billi jkunu qed jagħmlu t-telf matul il-perijodu kkunsidrat. Minħabba t-telf imġarrab u l-livell għoli ta’ investiment fil-produzzjoni fil-bidu tal-perijodu kkunsidrat, għandu jkun mistenni li l-parti l-kbira tal-produtturi tal-Unjoni mhux se jirnexxielhom jirkupraw l-investimenti tagħhom, jekk ma jiġux imposti l-miżuri.
(547)
Għaldaqstant, ġie konkluż li l-impożizzjoni ta’ dazji kumpensatorji tkun fl-interess tal-industrija tal-Unjoni.
7.3. L-INTERESS TAL-UTENTI U L-IMPORTATURI
(548)
Kif imsemmi hawn fuq fil-premessa (14), ħames importaturi ppreżentaw ruħhom iżda tnejn biss wieġbu għall-kwestjonarju. Minn madwar 100 utent elenkati fir-rikors, 19 ippreżentaw ruħhom u esprimew interess fil-proċediment. Sussegwentement, għaxar kumpanniji ppreżentaw tweġibiet għall-kwestjonarju.
(549)
L-aktar utenti u importaturi attivi għamlu sottomissjonijiet bil-miktub konġunti u saru diversi seduti fil-kors tal-investigazzjoni. L-argumenti ewlenin tagħhom rigward l-impożizzjoni ta’ miżuri huma analizzati hawn taħt.
(550)
Wara l-iżvelar finali, waslu kummenti minn importaturi u partijiet interessati oħrajn. Madankollu l-ebda elementi ġodda għajr dawk hawn taħt ma ġew ipprovduti.
7.3.1. IL-KOMPETIZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
(551)
L-utenti u l-importaturi allegaw li s-suq tal-OCS tal-Unjoni ma kienx kompetittiv biżżejjed u li l-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu meħtieġa biex jagħtu aktar saħħa ta’ negozjar lill-kumpanniji li jimportaw u li jużaw l-OCS. Huma ssuġġerew ukoll li l-industrija tal-Unjoni kienet involuta f’arranġamenti oligopolistiċi biex tikkontrolla s-suq. L-investigazzjoni fl-istadju provviżorju ma kkonfermatx dawn l-allegazzjonijiet. Il-produtturi tal-Unjoni kienu qed jikkompetu fl-istess swieq u spiss kienu qed ibigħu lill-istess konsumaturi, jew lill-kumpanniji tal-kostruzzjoni ta’ xulxin. Minħabba li ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza għajr rikorsi aneddotali dwar id-diffikultajiet waqt in-negozjar tal-prezzijiet u li minbarra l-ħames gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni li lmentaw, joperaw 11-il produttur ieħor tal-OCS fl-Unjoni, li xi wħud minnhom huma kbar ħafna, u l-varjetà ta’ sorsi oħra ta’ importazzjonijiet, dawn it-talbiet ġew miċħudin.
7.3.2. NUQQAS TA’ PROVVISTI
(552)
L-utenti u l-importaturi allegaw ukoll li l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq l-importazzjonijiet Ċiniżi kienet se toħloq nuqqas ta’ OCS fis-suq tal-Unjoni. Madankollu, fid-dawl tal-varjetà wiesgħa ta’ sorsi ta’ provvista deskritti hawn fuq, kif ukoll il-kapaċità ta’ produzzjoni libera fl-industrija tal-Unjoni, mhuwiex meqjus probabbli li tali nuqqas jista’ jseħħ. Għaldaqstant l-argument huwa miċħud.
7.3.3. KONKLUŻJONI DWAR L-INTERESSI TAL-UTENTI U L-IMPORTATURI
(553)
L-10 utenti li kkooperaw irrappreżentaw 7 % tat-total tal-importazzjonijiet mir-RPĊ matul il-PI. L-investigazzjoni turi li l-utenti kollha għandhom sorsi differenti ta’ provvista. Bħala medja, ix-xiri mir-RPĊ kien jikkostitwixxi madwar 15 % tax-xiri totali tagħhom ta’ prodotti tal-OCS; barra minn hekk, l-akbar volumi kienu misjuba li oriġinaw minn produtturi tal-Unjoni (73 %) u 12 % ġew importati minn pajjiżi terzi oħra. Billi l-prodott ikkonċernat huwa standardizzat ħafna, l-importanza tar-rabta tal-konsumatur hija pjuttost relattiva, u kemm l-utenti kif ukoll l-importaturi jistgħu pjuttost faċilment ibidlu s-sorsi tal-provvista fejn hija kkonċernata l-kwalità tal-prodott.
(554)
L-investigazzjoni wriet li l-utenti kollha li kkooperaw minbarra wieħed, għamlu l-profitt fis-settur li juża l-prodott ikkonċernat u l-profittabilità tagħhom matul il-PI kienet tvarja minn 1 % sa 13 %, skont il-kumpannija. Il-profittabilità ta’ dawk il-kumpanniji ma kinitx tiddependi b’mod sinifikanti fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ.
(555)
Abbażi tar-risposti għall-kwestjonarju tal-utenti, saret stima tal-effett probabbli tal-miżuri proposti. Għalhekk, anki jekk wieħed jassumi l-agħar xenarju improbabbli għall-utenti li kkooperaw, jiġifieri li ma tista’ tingħadda l-ebda żieda fil-prezz u li jkunu marbuta li jimportaw mir-RPĊ bl-istess volumi bħal fil-PI, l-impatt tal-livell tad-dazju fuq il-kost tagħhom tal-produzzjoni jkun żieda ta’ bejn 1 % sa 5 % u tnaqqis ta’ bejn 1 sa 2,8 punti perċentwali fil-profittabbiltà għall-maġġoranza tal-importazzjonijiet u ta’ madwar 4 punti perċentwali għall-importazzjoni b’dazju residwu. Madankollu, ix-xenarju l-aktar probabbli huwa impatt konsiderevolment anqas minn dan. Importazzjonijiet mir-RPĊ jirrappreżentaw parti żgħira tan-negozju tal-utenti u jista’ jkun mistenni li l-kost se jiżdied mill-miżuri ta’ kompensatorji li jingħataw faċilment. Barra hekk, minħabba li minbarra l-ħafna sorsi sinifikanti alternattivi tal-produtturi tal-Unjoni, mhux soġġetti għal miżuri, huma disponibbli eż. l-Indja u l-Korea t’Isfel, huwa mistenni li l-prezzijiet fis-suq, wara l-impożizzjoni ta’ miżuri se jikkunsidraw dawn il-fatturi wkoll.
(556)
Iż-żewġ importaturi li kkooperaw kienu jirrappreżentaw madwar 6 % tal-importazzjonijiet totali mir-RPĊ matul il-PI, l-ammont eżatt ma setax jiġi żvelat skont l-Artikolu 29 tar-Regolament bażiku. Bl-istess mod bħalma huwa għall-utenti, l-importaturi ukoll żammu sorsi differenti ta’ forniment barra mir-RPĊ. Barra minn hekk, kien stabbilit li hemm ċans li l-profittabilità tal-importaturi tkun aktar affettwata mill-miżuri minn dik tal-utenti, li kieku kellhom iżommu l-mudell ta’ importazzjoni pprattikat matul il-PI. Madankollu, fil-prattika l-importaturi bħala negozjanti għandhom it-tendenza li jkunu aktar flessibbli mill-utenti, u probabbilment ikunu minn tal-ewwel li jduru għal sorsi alternattiva ta’ forniment.
(557)
Parti mill-benefiċċju tal-importazzjonijiet Ċiniżi għall-utent u l-importatur effettivament toħroġ u hija possibbli minħabba d-diskriminazzjoni inġusta fil-prezzijiet ipprattikata mill-esportaturi Ċiniżi, u mhux minn vantaġġ kompetittiv naturali. Għalhekk, l-istabbiliment mill-ġdid ta’ kundizzjonijiet ekwi fis-suq tal-Unjoni permezz tal-korrezzjoni tad-distorsjoni tal-kummerċ li tirriżulta minn importazzjonijiet issussidjati, se jippermetti lis-suq tal-OCS li jerġa’ jsir suq sod, b’dinamika mmexxija mill-ekonomija tas-suq u l-iżvilupp tal-prezzijiet, filwaqt li fl-istess ħin ma jiġux żvantaġġati atturi oħra (utenti, produtturi, klijenti finali) li ma jistgħux jibbenefikaw immedjatament minn importazzjonijiet issussidjati.
7.4. KONKLUŻJONI DWAR L-INTERESS TAL-UNJONI
(558)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, ġie konkluż li fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli fir-rigward tal-interess tal-Unjoni, ma hemmx raġunijiet konvinċenti kontra l-impożizzjoni ta’ miżuri fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-RPĊ.
8. MIŻURI KOMPENSATORJI DEFINITTIVI
8.1. LIVELL TA’ TNEĦĦIJA TAD-DANNU
(559)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa dwar is-sussidju, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, gћandhom jiġu imposti miżuri kumpensatorji sabiex jiġi evitat dannu ulterjuri lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet issussidjati.
(560)
Sabiex jiġi determinat il-livell ta’ dawn il-miżuri, kienu kkunsidrati l-marġini ta’ sussidju li nstabu u l-ammont ta’ dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(561)
Meta kien qed jiġi kkalkulat l-ammont ta’ dazju meħtieġ biex jitneħħew l-effetti tas-sussidju ta’ dannu, tqies li kwalunkwe miżura li tittieħed għandha tippermetti lill-industrija tal-Unjoni tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tikseb profitt qabel it-taxxa li jista’ jinkiseb b’mod raġonevoli minn industrija ta’ dan it-tip fis-settur f’kundizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, jiġifieri fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet issussidjati, fuq il-bejgħ tal-prodott simili fl-Unjoni. Huwa meqjus li l-profitt li jista’ jinkiseb fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet issussidjati għandu jkun ibbażat fuq is-sena 2008 meta l-importazzjonijiet Ċiniżi kienu inqas preżenti fis-suq tal-Unjoni. Huwa għalhekk ikkunsidrat li marġini ta’ profitt ta’ 6,7 % tal-fatturat jista’ jkun ikkunsidrat bħala minimu xieraq li l-industrija tal-Unjoni setgħet tistenna li takkwista fin-nuqqas ta’ sussidju ta’ dannu.
(562)
Fuq din il-bażi, ġie kkalkulat prezz li ma jikkawża l-ebda dannu għall-prodott simili gћall-industrija tal-Unjoni. Il-prezz mhux dannuż inkiseb permezz taż-żieda tal-marġni ta’ profitt ta’ 6,7 % imsemmi mal-ispiża tal-produzzjoni.
(563)
Iż-żieda neċessarja fil-prezz ġiet imbagħad maħduma fuq il-bażi ta’ tqabbil tal-medja peżata tal-prezz tal-importazzjoni tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fir-RPĊ, aġġustata b’mod xieraq għall-ispejjeż tal-importazzjoni u d-dazji tad-dwana mal-prezz mhux ta’ dannu tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni matul il-PI. Kwalunkwe differenza li rriżultat minn dan it-tqabbil imbagħad ġiet espressa bħala perċentwal tal-valur medju tal-importazzjoni CIF tat-tipi mqabbla.
(564)
Wara l-iżvelar finali l-partijiet interessati sfidaw l-użu ta’ 6,7 % bħala l-mira ta’ profitt tal-industrija tal-Unjoni u d-deskrizzjoni tal-2008 bħala sena rappreżentattiva għall-profittabilità. Madankollu l-argument tagħhom li l-profitt li sar mill-industrija tal-Unjoni fl-2008 kien affettwat mill-kriżi finanzjarja, li tagħmel l-2008 sena eċċezzjonali, jidher li jipponta lejn argument li l-profitt li sar fl-2008 huwa inqas milli l-industrija tantiċipa f’sena normali. Dan l-argument hu mwarrab hekk kif ma ġiet ippreżentata l-ebda evidenza ta’ x’seta’ kien il-profitt tal-industrija tal-Unjoni fl-2008 fin-nuqqas tal-kriżi finanzjarja.
(565)
Partijiet interessati saħħqu wkoll fuq il-fatt li volumi ta’ importazzjonijiet mir-RPĊ kienu fl-iktar livell baxx fl-2009 aktar milli fl-2008. Madankollu, minħabba li l-industrija tal-Unjoni ma kinetx profitabbli fl-2009, huwa impossibbli li tiġi użata d-data tal-2009 biex jitwaqqaf mira ta’ profitt għall-industrija tal-Unjoni.
(566)
CISA allegaw ulterjorment li l-profitt għal klijenti mhux relatati fl-2008 ma jistax jintuża bħala l-mira tal-profitt minħabba li dik is-sena turi l-akbar differenza fil-prezz bejn bejgħ relatat u mhux relatat. Dan l-argument kien imwarrab, hekk kif id-differenza fil-prezz ma kinetx rilevanti għall-kalkolu tal-profitt tal-bejgħ lil klijenti mhux relatati.
(567)
CISA mbagħad ippropona li l-mira tal-profitt għal bejgħ ta’ OCS lil partijiet mhux relatati fl-Unjoni kien ibbażat fuq il-medja tal-profitt ġenerali għall-korporazzjoni multinazzjonali ArcelorMittal għas-snin 2010 u 2011. Dan kien imwarrab bħala sors kredibbli għall-profitt fuq l-OCS fl-Unjoni fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet dumped, minħabba li jekk jiġi kkunsidrat il-profitt tal-grupp kollu dinji tal-ArcelorMittal b’mod ċar mhuwiex rappreżentattiv tal-profitt fuq bejgħ ta’ OCS fl-Unjoni.
(568)
Parti waħda interessata sfidat il-metodoloġija tal-Kummissjoni għall-kalkolu tal-marġini tal-bejgħ taħt il-prezz. Madankollu din l-isfida kienet ibbażata fuq is-suppożizzjoni żbaljata li l-Kummissjoni kienet ikkalkulat l-marġni tal-bejgħ taħt il-prezz bit-tneħħija tal-profitt medju tal-industrija tal-Unjoni fil-PI (2,6 %) mill-prezz tas-suq biex tasal għall-“punt ta’ ekwilibriju” (jiġifieri prezz li ma jirriżultax fl-ebda profitt) u wara biż-żieda tal-mira ta’ profitt f’dan il-"punt ta’ ekwilibriju".
(569)
Il-Kummissjoni kkalkulat l-marġni tal-bejgħ taħt il-prezz biż-żieda tal-mira ta’ profitt lill-kost ta’ produzzjoni ta’ kull tip ta’ prodott. Il-metodoloġija ssuġġerita minn din il-parti interessata hija żbaljata, minħabba li l-profitt medju ta’ 2,6 % ma nkisibx awtomatikament fuq kull bejgħ ta’ kull mudell mill-kumpanniji kollha fejn intużat id-data.
(570)
Parti interessata sfidat wkoll il-kalkoli tal-Kummissjoni ta’ dannu. Minħabba li l-parti ma kellhiex aċċess sħiħ għad-data użata mill-Kummissjoni għall-kalkolu tal-marġni ta’ dannu, ippruvat tikkalkulha waħedha, billi bbażat il-fehim tagħha fuq id-differenza tal-prezz fuq is-suq bejn aluminju żingu miksi u substrat żingu miksi, li kienet ikkalkulat għal USD 50 għal kull MT. Dan il-"kalkolu l-ġdid", ibbażat fuq data inkompleta, irriżulta f’marġni inqas ta’ dannu minn dak li l-Kummissjoni kienet ikkalkulat.
(571)
L-argumenti tagħhom kienu mwarrba minħabba li l-analiżi tad-data sħiħa miż-żewġ produtturi esportaturi u l-industrija tal-Unjoni, id-differenza allegata tal-prezz ma setgħetx tinstab. Konsegwentement, għandu jkun enfasizzat li d-data li l-parti interessata kienet qed tuża kienet inkompleta u b’hekk wieħed ma setax jiddependi fuqha biex jipproduċi mill-ġdid il-kalkoli ta’ dannu tal-Kummissjoni.
8.2. IL-MIŻURI DEFINITTIVI
(572)
Fid-dawl tal-konklużjonijiet milħuqa rigward is-sussidju, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, u skont l-Artikolu 15 tar-Regolament bażiku, għandu jiġi imponut dazju kumpensatorju definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-OCS li joriġinaw mir-RPĊ fil-livell tal-inqas marġini ta’ sussidju jew dannu misjub, skont ir-regola tad-dazju aktar baxx. F’dan il-każ, ir-rata tad-dazju għandha tiġi stabbilita kif xieraq fil-livell tal-marġnijiet ta’ sussidju li nstabu. Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, ir-rati li bihom se jiġu imposti dawn id-dazji huma stabbiliti kif ġej:
Isem il-Kumpannija
Marġini ta’ sussidju (%)
Il-marġini tad-dannu (%)
Taxxa kompensatorja (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Kumpanniji oħra li kkooperaw
26,8
43,0
26,8
Dazju residwu
44,7
58,3
44,7
(573)
Ir-rati ta’ dazju kompensatorju ta’ kumpannija individwali speċifikati f’dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni. Għalhekk, dawn jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba matul dik l-investigazzjoni fir-rigward ta’ dawn il-kumpanniji. Dawn ir-rati tad-dazju (f’kuntrast mad-dazju applikabbli għall-pajjiż kollu għall-“kumpanniji l-oħra kollha”) b’hekk huma applikabbli biss għall-importazzjonijiet ta’ prodotti li joriġinaw mill-pajjiż ikkonċernat u prodotti minn kumpanniji u b’hekk mill-entitajiet legali speċifiċi msemmija. Il-prodotti impurtati prodotti minn kwalunkwe kumpannija oħra mhux imsemmija speċifikament fl-Artikolu 1 bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux igawdu minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpanniji l-oħra kollha”.
(574)
Kwalunkwe klejm li titlob l-applikazzjoni ta’ rata tad-dazju kumpensatorju ta’ kumpannija individwali (pereżempju wara bdil f’isem l-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew tal-bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (104) minnufih bit-tagħrif kollu rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bdil fl-attivitajiet tal-kumpannija marbuta mal-produzzjoni, il-bejgħ domestiku u tal-esportazzjoni assoċjat ma’, pereżempju, il-bdil tal-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni u l-bejgħ. Jekk ikun il-lok, ir-Regolament għandu wara jiġi emendat kif dovut bl-aġġornament tal-lista ta’ kumpanniji li jkunu qegħdin jibbenefikaw minn rati tad-dazju individwali.
(575)
Sabiex jiġi żgurat infurzar xieraq tad-dazju kumpensatorju, il-livell ta’ dazju residwu ma għandux japplika biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx, iżda wkoll għal dawk il-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-PI,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan qed jiġi impost dazju kumpensatorju definittiv ’fuq l-importazzjonijiet ta’ ċerti prodotti tal-azzar miksija b’materjal organiku (“OCS”), jiġifieri prodotti ċatti rrumblati tal-azzar liga jew mhux liga (ma jinkludix l-azzar li ma jissaddadx) li huma miżbugħa, mogħtija l-verniċ jew miksija bil-plastik fuq mill-anqas naħa waħda, bl-esklużjoni ta’ dawk imsejħa "pannelli sandwich" tat-tip użat għall-applikazzjonijiet fil-bini u li jikkonsistu minn żewġ folji tal-metall fuq barra u b’qalba ta’ stabbilizzazzjoni ta’ materjal għall-insulazzjoni marsus bejniethom, bl-esklużjoni ta’ dawk il-prodotti b’kisja finali ta’ trab taż-żingu (żebgħa rikka fiż-żingu, li fiha piż ta’ 70 % jew aktar ta’ żingu), u bl-esklużjoni ta’ dawk il-prodotti b’substrat miksi b’kisja metallika tal-kromju jew tal-landa, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (il-kodiċijiet TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 u 7226997091), u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju kumpensatorju definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpanniji elenkati hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpannija
Dazju
Kodiċi addizzjonali TARIC
Union Steel China
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Ltd.
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron and Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Il-kumpanniji l-oħrajn kollha
44,7
B999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Marzu 2013.