PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 875/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala.
(3)
V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření.
(12)
Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(14)
Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů.
(15)
O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá.
(16)
Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie;
b)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
(19)
Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům.
(20)
Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky.
(21)
Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná.
2. Obdobný výrobek
(22)
U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(24)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat.
(25)
Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu).
(26)
Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží.
(27)
Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(29)
Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku.
(30)
Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie.
(31)
Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích.
(32)
Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(33)
Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu.
(34)
U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření.
(35)
U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk.
(37)
Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě - v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich -, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku.
(38)
U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(40)
Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(41)
Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit.
2.3 Srovnání a úpravy
(42)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(43)
V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích.
(44)
Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy - vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše - byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %.
(45)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou.
(46)
Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.
(47)
Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(48)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(49)
Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice.
(50)
Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin.
(51)
Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %.
(52)
Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný.
(53)
Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové.
(54)
Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku.
(55)
Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000- 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie.
(56)
Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku.
(57)
Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.
-
z internetových prezentací vyvážejících výrobců,
-
v souvislosti s výběrem vzorků a
-
z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
lze konstatovat, že nejméně dva velcí vyvážející výrobci, z nichž jeden spolupracoval na přezkumném šetření, ale nebyl vybrán do vzorku (a tudíž v tomto ohledu neposkytl podrobné podklady), mají dohromady kapacitu 50 000 až 100 000 tun.
(58)
A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(59)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie.
(60)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší.
(61)
Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím.
(62)
Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8-10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát.
(63)
I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu.
(64)
Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny.
(65)
Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané.
(66)
Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření.
(67)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích.
(68)
Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii.
(69)
A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy).
(70)
Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný.
(71)
Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný.
4. Závěry ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(72)
Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím.
(73)
Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření.
(74)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku.
(75)
Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(76)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(77)
Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti.
(79)
Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem
(80)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Thajska
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tržní podíl dovozu z Thajska (%)
12
11
8
6
6
Cena dovozu z Thajska (EUR/t)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Zdroj:
databáze 14.6.
b) Podíl na trhu
(81)
Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(82)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply.
ii) Cenové podbízení
(83)
U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků).
3. Situace výrobního odvětví Unie
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie.
(85)
Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má - na rozdíl od druhého kanálu - zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny.
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat - kde to bylo relevantní - mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje.
(87)
Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu.
3.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(88)
Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výroba (v tunách)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacita a využití kapacity
(89)
Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Využití kapacity (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Zdroj:
šetření.
(90)
V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity.
c) Objem prodeje
(91)
Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Zdroj:
šetření.
(92)
Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %.
d) Podíl na trhu
(93)
Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Zdroj:
šetření.
e) Růst
(94)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu.
f) Zaměstnanost
(95)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Zdroj:
šetření.
g) Produktivita
(96)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Zdroj:
šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(97)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Zdroj:
šetření.
(98)
Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(99)
Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
3.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(101)
Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Zdroj:
šetření.
b) Mzdy
(102)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Roční náklady práce (v EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Zdroj:
šetření.
c) Ziskovost a návratnost investic
(103)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Zdroj:
šetření.
(104)
Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele.
(105)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(106)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Zdroj:
šetření.
e) Investice
(107)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Zdroj:
šetření.
4. Závěr ohledně újmy
(108)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu.
(109)
Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %.
(110)
Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný).
(111)
Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu - segmentu výrobků pod vlastní značkou - nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu.
(112)
Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní.
(113)
Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení.
(114)
Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost.
(115)
Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti.
(116)
Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu.
(117)
V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i - u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) - z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá.
(118)
Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii.
(119)
Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY
(120)
Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení.
(121)
Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005.
(122)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy.
(123)
Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření.
(124)
V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá.
G. ZÁJEM UNIE
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci.
2. Zájem maloobchodníků a odběratelů
(127)
O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad.
(128)
Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje.
(129)
Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný.
(130)
S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu v Unii
(131)
Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů.
(132)
Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii.
(133)
Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(134)
Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(135)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(136)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb.
(137)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(138)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001903010) a kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005800010), pocházející z Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko
11,1
A792
Spolupracující výrobci uvedení v příloze
12,9
A793
Všechny ostatní společnosti
14,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 12,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v Thajsku poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 875/2013
tat-2 ta’ Settembru 2013
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu qamħirrum bil-qalba ppreparat jew ippreservat li joriġina fit-Tajlandja wara reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 291(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9 u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea wara li ġie kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), impona, bir-Regolament (KE) Nru 682/2007 (2), dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ċertu qamħirrum bil-qalba ppreparat jew ippreservat, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2001 90 30 u ex 2005 80 00 u li joriġinaw fit-Tajlandja (“il-miżuri antidumping definittivi”). Il-miżuri kellhom il-forma ta’ dazju ad valorem li jvarja bejn 3,1 % u 12,9 %.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 954/2008 (3) li jemenda r-Regolament (KE) Nru 682/2007 fir-rigward tar-rata ta’ dazju imposta fuq kumpanija waħda u fuq “il-kumpaniji l-oħrajn kollha”. Id-dazji emendati għalhekk ivarjaw bejn 3,1 % u 14,3 %. L-importazzjonijiet miż-żewġ produtturi esportaturi Tajlandiżi li l-impenji tagħhom kienu ntlaqgħu bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/424/KE (4) kienu eżentati mid-dazju.
(3)
Il-Kunsill, bir-Regolament (KE) Nru 847/2009 (5), qies li l-impenji ta’ prezzijiet bi prezzijiet ta’ importazzjoni minimi fissi ma baqgħux adegwati biex ipattu għall-effett ta’ ħsara tad-dumping. Konsegwentement, l-impenji aċċettati ġew irtirati u l-impenji offruti minn 10 produtturi esportaturi Tajlandiżi oħra ġew miċħuda.
2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż dwar l-iskadenza imminenti (6) tal-miżuri antidumping definittivi fis-seħħ, fid-19 ta’ Marzu 2012 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza ta’ dawk il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet mill-Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (“l-ilmentatur”) f’isem il-produtturi li jirrappreżentaw proporzjon kbir tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ qamħirrum ippreparat jew ippreżervat, f’dan il-każ ta’ aktar minn 50 %.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f’kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u ħsara lill-Industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(6)
Ladarba ddeterminat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret, fid-19 ta’ Ġunju 2012, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (7) (“in-notifika ta’ bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. Investigazzjoni
4.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(7)
L-investigazzjoni ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping kopriet il-perjodu mill-1 ta’ April 2011 sal-31 ta’ Marzu 2012 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “il-PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu meqjus”).
4.2. Il-partijiet ikkonċernati mill-proċedimenti
(8)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikanti u lil produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fit-Tajlandja, lill-importaturi mhux relatati, lill-utenti fl-Unjoni li hu magħruf li huma mħassbin, kif ukoll lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat dwar it-tnedija ta’ reviżjoni ta’ skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-notifika tal-bidu.
(9)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
(10)
Fid-dawl tal-għadd apparentament kbir ta’ produtturi esportaturi fit-Tajlandja u importaturi mhux relatati fl-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, ġie ppjanat it-teħid ta’ kampjuni għal dawn il-partijiet fin-notifika ta’ bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista’ tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta’ kampjuni u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq kienu mitluba, li jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-reviżjoni u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fin-notifika ta’ bidu lill-Kummissjoni.
(11)
Rigward l-għażla tal-kampjun tal-produtturi esportaturi fit-Tajlandja, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni kompleta minn 17-il produttur esportatur, li 9 minnhom kienu esportaw lejn l-Unjoni matul il-PIR. Ġie deċiż li jintgħażel kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi li l-esportazzjonijiet tagħhom f’daqqa kienu jirrappreżentaw 90 % tal-kwantitajiet totali esportati lejn l-Unjoni mill-produtturi esportaturi li kkooperaw matul il-PIR.
(12)
Minħabba li waslet biss tweġiba waħda minn importatur mhux relatat, it-teħid tal-kampjuni ma ġiex applikat għal importaturi mhux relatati.
(13)
Minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni involuti f’dawn il-proċedimenti, in-notifika ta’ bidu ħabbret li l-Kummissjoni kienet għażlet kampjun provviżorju ta’ produtturi tal-Unjoni għad-determinazzjoni tal-ħsara skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Dik l-għażla minn qabel kienet saret bl-użu tal-informazzjoni disponibbli għall-Kummissjoni fl-istadju tal-bidu u kienet ibbażata fuq il-volum tal-bejgħ, tal-produzzjoni u l-lok ġeografiku tal-produtturi fl-Unjoni. Il-kampjun propost jikkorrispondi għall-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni li b’mod raġonevoli jista’ jkun mistħarreġ fiż-żmien disponibbli, li jirrappreżenta 58 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-kampjun propost huwa rappreżentattiv f’termini tal-lok ġeografiku tal-kumpaniji għaliex ikopri tliet Stati Membri differenti. Il-produtturi tal-Unjoni ġew ikkonsultati dwar il-kampjun propost fid-data tal-pubblikazzjoni tan-notifika ta’ bidu. Minħabba li l-ebda produttur ieħor ma ppreżenta ruħu u ma waslu l-ebda kummenti dwar il-kampjun, il-kampjun propost ġie kkonfermat.
(14)
Żewġ partijiet interessati affermaw li l-kampjun tal-produtturi tal-Unjoni ntgħażel biss minn fost l-applikanti u li kellu jsir sforz biex fil-kampjun jintgħażlu produtturi minn barra l-grupp ta’ applikanti.
(15)
Madankollu, il-produtturi magħrufa kollha tal-Unjoni, kemm applikanti kif ukoll mhux applikanti, ġew mistiedna jikkooperaw. Għaxar produtturi tal-Unjoni, kemm applikanti kif ukoll mhux applikanti, ressqu tagħrif tat-teħid ta’ kampjuni. Kif spjegat fil-premessa 13, il-kampjun magħżul jikkorrispondi għall-akbar volum rappreżentattiv ta’ produzzjoni li b’mod raġonevoli jista’ jkun mistħarreġ fiż-żmien disponibbli, li jirrappreżenta 58 % tal-produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni tqis li l-kampjun magħżul huwa rappreżentattiv f’termini ta’ lok ġeografiku, irrispettivament minn jekk il-produtturi humiex applikanti jew le. Għalhekk, it-talba hija rifjutata.
(16)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li qieset li kienet neċessarja għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping u l-ħsara li tirriżulta minnu u l-interess tal-Unjoni. Għal dan l-għan, il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-produtturi esportaturi u lill-produtturi tal-Unjoni magħżula fil-kampjun u lill-importatur mhux relatat. Saru żjarat ta’ verifika fl-istabbilimenti tal-kumpaniji li ġejjin:
(a)
Produtturi fl-Unjoni:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franza
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franza
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, l-Ungerija
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, l-Italja;
(b)
Produtturi esportaturi fit-Tajlandja
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Il-partijiet interessati kollha, li talbu dan u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għaliex għandhom jinstemgħu, ingħataw smigħ.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(18)
Il-prodott ikkonċernat huwa qamħirrum (Zea mays var. saccharata) bil-qalba, ippreparat jew ippreżervat permezz tal-ħall jew tal-aċtu aċetiku, mhux iffriżat, li fil-preżent jaqa’ fi ħdan il-kodiċi NM ex 2001 90 30, u qamħ ħelu (Zea mays var. saccharata) bil-qalba, ippreparat jew ippreżervat mod ieħor milli bil-ħall jew bl-aċtu aċetiku, mhux iffriżat, għajr prodotti oħrajn tal-intestatura 2006, li fil-preżent jaqgħu fi ħdan il-kodiċi NM ex 2005 80 00, li joriġinaw fit-Tajlandja.
(19)
L-investigazzjoni wriet li, minkejja differenzi fil-preżervazzjonijiet, it-tipi differenti tal-prodott ikkonċernat kollha għandhom inkomuni l-istess karatteristiċi bażiċi bijoloġiċi u kimiċi u huma użati bażikament għall-istess għanijiet.
(20)
Żewġ partijiet interessati sostnew li l-kodiċijiet NM għall-qamħirrum ma jirrappreżentawx biss il-prodott konċernat, iżda jinkludu kwantitajiet konsiderevoli ta’ qamħirrum żgħir fil-laned li mhuwiex prodott fl-Unjoni u li mhuwiex prodott simili. Huma ssuġġerixxu li l-Kummissjoni inkludiet qamħirrum żgħir fid-dejta tagħha.
(21)
Madankollu, l-investigazzjoni ffukat esklussivament fuq il-prodott taħt il-miżuri, li jeskludi l-qamħirrum żgħir, billi użat il-kodiċijiet TARIC korrispondenti bħala bażi għall-analiżi. Għalhekk, it-talba qiegħda tiġi rrifjutata bħala fattwalment skorretta.
2. Il-prodott simili
(22)
Il-qamħirrum prodott u mibjugħ fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-qamħirrum prodott u mibjugħ fit-Tajlandja nstabu li kellhom essenzjalment l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-istess użi bażiċi tal-qamħirrum prodott fit-Tajlandja u mibjugħ għall-esportazzjoni lill-Unjoni. Għalhekk huma meqjusa simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA’ DUMPING
(23)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti x’aktarx li twassal għall-kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza tad-dumping.
1. Kummenti preliminari
(24)
Kif jissemma fil-premessa 10, minħabba l-għadd potenzjalment kbir ta’ produtturi esportaturi li wrew ix-xewqa li jikkooperaw, it-teħid ta’ kampjuni kien stipulat fin-notifika ta’ bidu. Sabiex tiġi ddeterminata l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew rikorrenza ta’ dumping intagħżel kampjun ta’ tliet produtturi esportaturi, li jirrappreżenta madwar 90 % tal-esportazzjonijiet totali, minn fost il-produtturi esportaturi li esprimew ix-xewqa li jikkooperaw.
(25)
Ladarba l-kwantitajiet ikkombinati ta’ esportazzjoni tat-tliet produtturi li ntgħażlu għall-kampjun kienu jgħoddu għal madwar 25 % tal-esportazzjonijiet kollha mit-Tajlandja lejn l-Unjoni matul il-PIR, kellha tintuża informazzjoni minn sorsi oħra, bħal pereżempju t-talba għar-reviżjoni u l-istatistiki tal-kummerċ disponibbli fuq l-esportazzjonijiet (mid-dwana Tajlandiża) u fuq l-importazzjonijiet (mill-Eurostat), sabiex tiġi vvalutata l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew ir-rikorrenza ta’ dumping
(26)
Il-bejgħ lil negozjanti fit-Tajlandja, fejn l-oġġetti kienu destinati għal destinazzjonijiet mhux magħrufa ta’ esportazzjoni, ma ġiex inkluż fil-kalkolu tal-marġni tad-dumping.
(27)
Bħal fl-investigazzjoni oriġinali, instab li ċerti produtturi esportaturi jissorsjaw partijiet mill-bejgħ tagħhom tal-prodott ikkonċernat minn fornituri esterni. Għall-iskop tal-investigazzjoni, il-bejgħ tal-prodott ikkonċernat li ma jkunx ġie manifatturat mill-produtturi esportaturi nfushom ma tqisux fid-determinazzjoni tal-marġni tad-dumping rispettiv tagħhom.
2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Id-determinazzjoni tal-Valur Normali
(28)
Skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, għad-determinazzjoni tal-valur normali, l-ewwel ġie stabbilit, għal kull wieħed mit-tliet produtturi esportaturi, jekk il-bejgħ domestiku totali tagħhom tal-prodott simili matul il-PIR kienx rappreżentattiv meta mqabbel mat-total tal-bejgħ tal-esportazzjoni tagħhom lejn l-Unjoni, jiġifieri jekk il-volumi tal-bejgħ tal-prodott simili maħsub għall-konsum domestiku rrappreżentax 5 % jew aktar tal-esportazzjonijiet tagħhom tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(29)
Il-bejgħ domestiku tal-prodott simili nstab li kien rappreżentattiv għal wieħed mit-tliet kumpaniji fil-kampjun.
(30)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk it-tipi tal-prodott simili mibjugħa minn din il-kumpanija u maħsuba għall-konsum domestiku kinux identiċi jew direttament komparabbli mat-tipi għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Għal kull wieħed minn dawn it-tipi, ġie stabbilit jekk il-bejgħ tal-prodott simili maħsub għall-bejgħ domestiku kienx rappreżentattiv biżżejjed għall-għanijiet tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ intenzjonat għall-konsum domestiku kien rappreżentattiv biżżejjed meta kienu jirrapreżentaw 5 % jew iktar tal-volum totali ta’ bejgћ tat-tip komparabbli esportat lejn l-Unjoni.
(31)
Instab li, għal din il-kumpanija, tip wieħed biss tal-prodott simili kien direttament komparabbli mat-tip esportat lejn l-Unjoni. Barra minn hekk, dan it-tip partikolari kien mibjugħ ukoll f’biżżejjed kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku.
(32)
Sussegwentement ġie eżaminat jekk it-tip ta’ prodott għall-kumpanija msemmija fil-premessa 31 kienx jinbiegħ fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta’ bejgћ domestiku bi qligħ lill-klijenti indipendenti għat-tip ta’ prodott ikkonċernat.
(33)
Instab li aktar minn 80 % tal-volum tal-bejgħ maħsub għall-konsum domestiku kien qed jagħmel qligħ u, f’konformità mal-Artikolu 2(4), it-tranżazzjonijiet kollha għal dan it-tip partikolari kienu użati għad-determinazzjoni tal-valur normali.
(34)
Għat-tip tal-prodott ikkonċernat fejn il-bejgħ domestiku kien rappreżentattiv u kien sar fl-andament normali tal-kummerċ, il-valur normali ġie stabbilit abbażi tal-prezz domestiku attwali, ikkalkulat bħala medja ppeżata tal-bejgħ domestiku kollu ta’ dak it-tip matul il-PIR.
(35)
Għaż-żewġ produtturi esportaturi li jifdal li l-bejgħ tagħhom fis-suq domestiku ma ġiex ikkunsidrat li hu rappreżentattiv (wieħed minnhom ma biegħx il-prodott simili għall-konsum domestiku għalkollox) u għat-tielet produttur esportatur li l-bejgħ globali tiegħu tqies bħala rappreżentattiv iżda fejn in-numru ta’ tipi tal-prodott simili, il-kwantitajiet mibjugħa fis-suq domestiku ma ġewx ikkunsidrati bħala rappreżentattivi, il-valur normali kellu jinħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(36)
Il-valur normali nħadem billi ġiet miżjuda l-ispiża tal-manifattura għal kull tip ta’ prodott esportat lejn l-Unjoni u ammont raġonevoli għall-ispejjeż ta’ bejgħ, spejjeż ġenerali u spejjeż amministrattivi (spejjeż BĠ & A) u għall-profitt.
(37)
Skont l-Artikolu 2(6) tar-Regolament bażiku, għaż-żewġ produtturi esportaturi li kellhom bejgħ intenzjonat għall-konsum domestiku - fi kwantitajiet inqas jew aktar minn 5 % tal-kwantitajiet tal-bejgħ rispettiv tagħhom lill-Unjoni - l-ispejjeż BĠ & A u l-marġni ta’ profitt ittieħdu mill-bejgħ tal-kumpanija rispettiva skont l-andament ordinarju tal-kummerċ fis-suq domestiku.
(38)
Għat-tielet produttur esportatur li ma biegħx il-prodott simili għall-konsum domestiku, skont l-Artikolu 2(6)(a) tar-Regolament bażiku, l-ispejjeż BĠ & A u l-qligħ użati għal dan it-tielet produttur esportatur ikkostitwixxew il-medja ppeżata tal-ispejjeż BĠ & A u l-qligħ fir-rigward taż-żewġ produtturi esportaturi oħra msemmija fil-premessa 37.
(39)
Żewġ partijiet interessati kkontestaw il-metodoloġija użata, kif imsemmija fil-premessa 37, jiġifieri l-użu tal-profitt sabiex jiġi stabbilit valur normali meta dan il-profitt ikun ibbażat fuq tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku f’volumi taħt il-5 % ta’ kwantitajiet tal-bejgħ lill-Unjoni. Din tqis li, meta t-tranżazzjonijiet tal-bejgħ domestiku ma jkunux meqjusa bħala fi kwantitajiet suffiċjenti biex ikunu rappreżentattivi, konsegwentement il-profitt minn dawk it-tranżazzjonijiet m’għandux jintuża.
(40)
Madankollu, l-istess metodoloġija ntużat fl-investigazzjoni oriġinali, u fin-nuqqas ta’ ċirkustanzi mibdula, il-Kummissjoni tqis li din il-metodoloġija tkun għadha valida għall-iskop ta’ dawn il-proċedimenti.
2.2. Id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni
(41)
Il-bejgħ kollu tal-produtturi esportaturi fil-kampjun sar direttament lil konsumaturi mhux relatati fl-Unjoni. Il-prezz tal-bejgħ kien għaldaqstant stabbilit skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku, abbażi tal-prezzijiet imħallsa jew li huma pagabbli minn dawn il-klijenti indipendenti fl-Unjoni.
2.3. Tqabbil u aġġustamenti
(42)
It-tqabbil bejn il-valur normali maħdum u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi tal-prezz mill-fabbrika Sabiex jiġi żgurat tqabbil ġust tqiesu d-differenzi li jaffettwaw il-komparabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku.
(43)
Konċessjonijiet għad-differenzi fl-ispejjeż tat-trasport, l-ispejjeż tal-assigurazzjoni, l-ispejjeż tal-immaniġġjar u t-tagħbija, kummissjonijiet u ħlasijiet tal-bank ġew mogħtija meta applikabbli u ġustifikati.
(44)
Barra minn hekk, skont l-Artikolu 2(10)(d) tar-Regolament bażiku u skont il-metodoloġija applikata fl-investigazzjoni oriġinali, saru konċessjonijiet għad-differenzi fil-livell tal-kummerċ għal dawk il-produtturi esportaturi li l-bejgħ tagħhom fis-suq domestiku jġorr il-marka tiegħu stess, iżda li l-bejgħ tiegħu lejn l-Unjoni jsir taħt il-marka ta’ bejjiegħ bl-imnut. Il-livell ta’ aġġustament - ikkalkulat fil-forma ta’ tnaqqis tal-marġni tal-profitt użat matul il-bini tal-valur normali kif imsemmi fil-premessa 33 - ġie stmat fuq il-bażi tar-relazzjoni tal-marġni tal-profitt miksuba mill-industrija tal-Unjoni fuq il-prodotti bil-marka tagħhom stess u fuq il-prodotti kollha. Għalhekk, il-marġini tal-profitt tnaqqas b’bejn 20 % u 50 %.
(45)
Żewġ partijiet interessati qiesu li s-suq domestiku fit-Tajlandja u s-suq tal-Unjoni ma jistgħux jitqabblu, billi d-daqs tas-swieq ivarjaw u l-fatt li l-produtturi Tajlandiżi jbiegħu skont il-marka kummerċjali tagħhom fis-suq domestiku.
(46)
Jiġi l-ewwel mfakkar li fil-premessa 22, ġie stabbilit li l-qamħirrum mibjugħ fis-suq domestiku Tajlandiż u l-qamħirrum mibjugħ għall-esportazzjonijiet lejn is-suq tal-Unjoni huma simili fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
(47)
It-tieni, minħabba d-differenzi fil-livell tal-kummerċ, sar aġġustament għal marġini ta’ profitt - aġġustament ‘l isfel b’bejn 20 % u 50 % punti perċentwali tal-marġni ta’ profitt iġġenerat minn bejgħ domestiku, bil-marka proprja. Dan isegwi wkoll il-metodoloġija użata fl-investigazzjoni oriġinali.
2.4. Dumping matul il-PIR
(48)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, il-marġnijiet ta’ dumping espressi bħala perċentwali tal-prezz ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, instabu li kienu bejn 8 % u 44 %.
3. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet jekk jiġu revokati l-miżuri
3.1. Il-kapaċità tal-produzzjoni tal-produtturi esportaturi
(49)
Il-produzzjoni ta’ qamħirrum tiddependi fuq l-aċċess ta’ qamħ li jiġi kkunsinnat lill-fabbrika tal-priserv direttament wara l-ħsad. Qamħ maħsud frisk għandu jitpoġġa f’laned fi żmien 24 siegħa wara l-ħsad u għalhekk il-kapaċità li tipproduċi l-prodott ikkonċernat hija direttament marbuta mad-disponibbiltà ta’ qamħ li jkun għadu kemm ġie maħsud.
(50)
Fit-Tajlandja, l-istaġun tal-ħsad idum madwar 9-10 xhur fis-sena, u jinkludi 2 ħsad fis-sena. Fl-evalwazzjoni tal-kapaċità teknika disponibbli għall-manifattura jridu jiġu inklużi fl-analiżi restrizzjonijiet tal-materja prima marbuta mal-istaġun.
(51)
It-tliet produtturi esportaturi li kienu inklużi fil-kampjun kellhom kapaċità teknika kombinata ta’ bejn 130 000 u 150 000 tunnellata. Ir-rata ta’ utilizzazzjoni attwali tal-kapaċità teknika disponibbli varjat bejn 50 % - 80 %.
(52)
Bosta partijiet interessati argumentaw li, filwaqt li jirrikonoxxu l-metodoloġija użata fit-trażżin tal-kapaċità teknika bl-aċċessibilità tal-materja prima, il-kapaċità żejda disponibbli kienet esaġerata.
(53)
Kif diġà ġie enfasizzat fil-premessa 50, il-kapaċità teknika ma tistax tiġi użata bis-sħiħ minħabba n-nuqqas ta’ disponibbiltà staġjonali ta’ qamħirrum maħsud frisk. Minkejja dan, l-investigazzjoni wriet li xi produtturi fil-kampjun kisbu figuri ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità ta’ 80 % jew aktar, filwaqt li għal xi produtturi fil-kampjun oħrajn l-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet ħafna inqas. Billi l-produtturi kollha għandhom aċċess paragunabbli għall-materja prima, din l-utilizzazzjoni tal-kapaċità aktar baxxa ma tistax tiġi spjegata biss bin-nuqqas ta’ disponibbiltà staġjonali ta’ qamħirrum maħsud frisk.
(54)
Skont l-informazzjoni pprovduta mit-Thai Food Processors Association, il-kwantità totali tal-esportazzjonijiet mit-Tajlandja lejn il-bqija tad-dinja żdiedet b’mod sostnut b’madwar 20 % matul il-perjodu kkunsidrat, u laħqet volum ta’ 150 000 - 200 000 tunnellata matul il-PIR. Dan juri li l-kwantitajiet disponibbli ta’ qamħirrum jistgħu jiżdiedu u fil-fatt jiżdiedu effettivament u b’mod stabbli meta l-produtturi esportaturi jkunu jeħtieġu kwantitajiet addizzjonali. F’dan ir-rigward, ta’ min jinnota li l-produzzjoni totali ta’ qamħirrum isfar varjat minn 4,1 miljun - 4,5 miljun tunnellata mit-Tajlandja matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li huwa rikonoxxut li l-produzzjoni ma tistax tiġi trasferita minn qamħirrum għal qamħirrum isfar fuq bażi 1:1, id-daqs enormi tad-differenza fil-volumi tal-produzzjoni jagħmilha ċara li anke bidla żgħira fil-kwantitajiet tal-produzzjoni minn qamħirrum isfar għal qamħirrum jista’ jkollha impatt sostanzjali fuq it-total tal-produzzjoni ta’ qamħirrum fit-Tajlandja.
(55)
Fuq din il-bażi, ġie stabbilit li t-tliet produtturi fil-kampjun jistgħu jipproduċu kwantità addizzjonali ta’ madwar 40 000 - 60 000 tunnellata fis-sena (“kapaċità żejda effettiva”), li hija bejn darbtejn jew tliet darbiet aktar mill-esportazzjonijiet totali mit-Tajlandja tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(56)
Il-kapaċità żejda effettiva tal-produtturi inklużi fil-kampjun biss tista’ għalhekk tiġi kkunsidrata bħala sinifikanti. Barra minn hekk, hemm 15-il produttur magħruf ieħor tal-prodott ikkonċernat fit-Tajlandja, li bl-istess mod ikollhom aċċess għal produzzjoni kbira ta’ qamħirrum fit-Tajlandja.
(57)
Minn informazzjoni miġbura minn sorsi oħra, jiġifieri
-
informazzjoni miġbura mill-preżentazzjonijiet fuq l-Internet tal-produtturi esportaturi,
-
l-informazzjoni miġbura b’rabta mal-eżerċizzju ta’ teħid ta’ kampjuni, u
-
informazzjoni miġbura taħt il-bażi ta’ dejta stabbilita skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku,
jista’ jiġi konkluż li tal-inqas żewġ produtturi esportaturi, li wieħed minnhom ikkoopera fl-investigazzjoni ta’ reviżjoni iżda li ma ntgħażilx għall-kampjun (u b’hekk ma pprovdiex informazzjoni dettaljata f’dan ir-rigward), għandhom kapaċità kombinata ta’ bejn 50 000 u 100 000 tunnellata.
(58)
Barra minn hekk, ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li l-livell ta’ konsum fis-suq domestiku Tajlandiż jew fis-swieq ta’ pajjiżi terzi jiżdied u b’hekk jassorbi ż-żieda fil-produzzjoni jekk tiġi użata l-kapaċità żejda tal-produtturi Tajlandiżi. B’mod partikolari, is-suq domestiku Tajlandiż hu żgħir ħafna, u bħala medja kienu jammontaw biss għal 1 % -2 % tal-bejgħ totali tal-produtturi Tajlandiżi kollha fil-kampjun. Dan jikkonferma li kwalunkwe produzzjoni addizzjonali ta’ qamħirrum se tiġi esportata barra mit-Tajlandja.
3.2. L-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni
(59)
Meta l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni tqabblu mal-prezzijiet imposti għall-prodott simili fuq is-suq domestiku, tfaċċaw żewġ fatti: fis-suq domestiku l-prezzijiet huma relattivament għolja (minħabba bejgħ bil-marka tiegħu) u l-volumi huma relattivament żgħar meta mqabbla mal-bejgħ għall-esportazzjoni. Fuq din il-bażi, jidher li m’hemm l-ebda riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ minn bejgħ fis-suq domestiku għal bejgħ lejn l-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati.
(60)
Meta l-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni tqabblu mal-prezzijiet imposti għall-prodott simili fis-swieq ta’ pajjiżi terzi, ħareġ li għat-3 produtturi esportaturi fil-kampjun il-prezzijiet lejn l-Unjoni huma - fuq medja - 14 % ogħla.
(61)
Statistika dwar il-Kummerċ mid-Dwana Tajlandiża wkoll tikkonferma din is-sejba. Wara l-konverżjoni tal-piż loġistiku (landa + qamħ + likwidu) rrapportat f’piż nett f’landa (qamħ + likwidu) skont il-metodoloġija fl-applikazzjoni għar-reviżjoni, il-prezzijiet għal kull kilo imposti fuq l-Unjoni huma - fuq medja - 5 % ogħla mill-esportazzjonijiet lejn pajjiżi terzi.
(62)
Filwaqt li bosta partijiet esprimew dubji li differenza fil-prezz ta’ 5 % jew 14 % tista’ tkun sinifikanti biżżejjed biex tirriżulta f’devjazzjoni tal-kummerċ lejn l-Unjoni, l-investigazzjoni wriet li dan huwa tassew probabbli fis-suq tal-qamħirrum. F’dawn il-proċedimenti, kumpanija waħda Tajlandiża (Karn Corn) preċedentement kisbet rata ta’ dazju li hija 8 % -10 % inqas minn dik ta’ ħafna mill-esportaturi Tajlandiżi l-oħrajn. Dan il-vantaġġ ta’ 8 % -10 % kien, madankollu, biżżejjed biex is-sehem tagħhom fl-esportazzjonijiet Tajlandiżi lejn l-Unjoni jiżdied b’seba’ darbiet bejn il-PI tal-investigazzjoni oriġinali u l-PIR tal-investigazzjoni attwali.
(63)
Barra minn hekk, minkejja d-dazju anti-dumping ta’ 3,1 % fis-seħħ, il-kwantitajiet tal-esportazzjoni ta’ Karn Corn lejn l-Unjoni aktar milli rduppjaw minn mindu ġew imposti d-dazji anti-dumping. Dan juri l-attraenza tas-suq tal-Unjoni meta mqabbel ma’ swieq oħra anki fil-każ ta’ differenzjali żgħir fil-prezz.
(64)
Bħala konklużjoni, filwaqt li r-riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ mis-suq domestiku lejn is-suq tal-Unjoni huwa pjuttost limitat minħabba l-eżistenza ta’ bejgħ bil-marka tiegħu stess fuq l-ewwel suq, hemm riskju sinifikanti ta’ devjazzjoni tal-kummerċ minn bejgħ lil pajjiżi terzi lejn is-suq tal-Unjoni minħabba l-prezzijiet ogħla prevalenti f’dan tal-aħħar.
(65)
Bosta partijiet interessati argumentaw li l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni huma komparattivament inqas attraenti meta mqabbla mal-prezzijiet f’pajjiżi oħra bħall-Ġappun. Għalhekk, ir-riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ jekk il-miżuri jitneħħew se jkun esaġerat.
(66)
Huwa mfakkar li l-bejgħ lejn pajjiżi terzi huwa trattat bħala grupp u l-konklużjoni fil-premessa 63 hija bbażata fuq il-prezzijiet lejn il-pajjiżi terzi kollha bħala medja. Huwa rikonoxxut bis-sħiħ li, fost dan il-grupp ta’ pajjiżi terzi, hemm pajjiżi fejn il-prezzijiet tal-esportazzjoni huma ogħla, u hemm pajjiżi terzi oħra li jġorru prezzijiet ta’ esportazzjoni aktar baxxi. Ovvjament, aktar ma jkun baxx il-prezz tal-esportazzjoni, ogħla jkun r-riskju ta’ devjazzjoni tal-kummerċ jekk il-miżuri jiskadu.
(67)
Barra minn hekk, parti interessata waħda argumentat li r-rabtiet kuntrattwali ma’ importaturi f’pajjiżi terzi mhux se jagħmluha faċli li jaqilbu bejn konsumaturi f’pajjiżi differenti.
(68)
Filwaqt li rabtiet kuntrattwali bejn il-produtturi esportaturi fit-Tajlandja u l-importaturi f’diversi pajjiżi terzi jistgħu jeżistu u jkunu sostnuti fuq perjodu qasir ta’ żmien, ma hemm l-ebda evidenza li tissuġġerixxi li dawn l-obbligi kuntrattwali ma setgħux jiġu eliminati gradwalment sabiex jippermettu l-bejgħ lejn swieq bi prezzijiet ogħla bħas-suq tal-Unjoni.
(69)
Fl-aħħar nett, il-partijiet interessati ddikjaraw li l-esportazzjonijiet lejn xi pajjiżi terzi bħal pereżempju l-Korea t’Isfel ma jistgħux jitqabblu, minħabba li t-taħlita tal-prodott (eż. id-daqs ta’ bott) u l-kundizzjonijiet tal-bejgħ (eż. it-termini tat-trasport bil-baħar) jistgħu jkunu differenti.
(70)
Huwa mfakkar li l-eżitu tal-paraguni fil-premessi 58, 59 u 60 huma indikaturi tad-differenzi fil-prezzijiet tal-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi kollha. L-impatt ta’ kwalunkwe kwistjoni rigward l-esportazzjonijiet Tajlandiżi lejn għadd żgħir ta’ swieq fuq il-paragun ġenerali huwa għalhekk limitat fih innifisu. Barra minn hekk, peress li d-dejta tal-esportazzjonijiet Tajlandiżi hija rreġistrata fuq bażi FOB, l-impatt ta’ kwalunkwe differenza fit-termini tat-trasport bil-baħar jew l-ispiża tat-trasport bil-baħar hija limitata għall-ispiża tal-merkanzija domestika fit-Tajlandja u għaldaqstant tista’ tkun biss insinifikanti.
(71)
Fin-nuqqas ta’ kwalunkwe evidenza li tissuġġerixxi li l-prezz medju għall-pajjiżi terzi kollha ma jistax jitqabbel mal-prezz tal-esportazzjoni lejn l-Unjoni, il-konklużjonijiet imsemmija fil-premessa 63 hija valida.
4. Konklużjoni dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni jew ta’ rikorrenza tad-dumping
(72)
Jidher probabbli li jekk il-miżura titħassar il-livell ta’ prezz relattivament ogħla fis-suq tal-Unjoni se jattira volumi sinifikanti tal-prodott ikkonċernat li attwalment qed jinbiegħu bi prezzijiet aktar baxxi lil pajjiżi terzi.
(73)
Il-produtturi esportaturi fit-Tajlandja tad-dumping komplew bid-dumping tagħhom ipprattikat matul il-PIR.
(74)
Barra minn hekk, il-kapaċità żejda disponibbli fit-Tajlandja u l-fatt li l-prezzijiet tas-suq tal-Unjoni huma konsiderevolment ogħla milli fi swieq ta’ pajjiżi terzi twassal għall-konklużjoni li hemm riskju ta’ żieda fl-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat jekk il-miżuri jiġu revokati.
(75)
Bħala konklużjoni, hemm probabbiltà qawwija ta’ kontinwazzjoni tad-dumping jekk il-miżuri jiġu revokati.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(76)
Matul il-PIR, il-prodott simili kien manifatturat minn 20 produttur fl-Unjoni. Għaldaqstant it-total prodott minn dawk il-produtturi (stabbilit abbażi tal-informazzjoni miġbura mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni mid-dejta inkluża fit-talba għal reviżjoni) jitqies għalhekk li jikkostitwixxi l-produzzjoi tal-Unjoni fl-ambitu tat-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(77)
Kif spjegat fil-premessa 13, minħabba l-għadd kbir ta’ produtturi tal-Unjoni, intgħażel kampjun. Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
l-elementi makroekonomiċi (il-produzzjoni, il-kapaċità, il-volum ta’ bejgħ, is-sehem mis-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-prezzijiet medji tal-unità u d-daqs tal-marġnijiet tad-dumping u l-irkupru mill-effetti ta’ dumping fl-imgħoddi) ġew eżaminati fil-livell tal-produzzjoni tal-Unjoni kollha kemm hi, u dan abbażi tat-tagħrif miġbur mill-produtturi li kkooperaw u għall-produtturi l-oħra tal-Unjoni ntużat stima bbażata fuq id-dejta inkluż fir-reviżjoni.
-
l-analiżi tal-elementi mikroekonomiċi (stokkijiet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, l-abbiltà li żżid il-kapital u l-investimenti) saret għall-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun abbażi tal-informazzjoni tagħhom.
E. IS-SITWAZZJONI FIS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-konsum fl-Unjoni
(78)
Il-konsum fl-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi tal-bejgħ tal-produzzjoni nfisha tal-industrija tal-Unjoni ddestinata għas-suq tal-Unjoni, id-dejta tal-volumi ta’ importazzjoni dwar is-suq tal-Unjoni miksuba mill-bażi ta’ dejta 14.6 u, fir-rigward tal-produtturi l-oħra tal-Unjoni, mill-informazzjoni disponibbli mit-talba.
(79)
Tul il-perjodu kollu kkunsidrat, il-konsum fl-Unjoni żdied b’9 %. Filwaqt li mill-2008 sal-2009 naqas b’5 %, fl-2010 u fl-2011 żdied rispettivament b’6 u 9 punti perċentwali (jiġifieri meta mqabbla mas-sena ta’ qabel). Imbagħad stabbilizzat ruħha xi ftit jew wisq matul il-PIR f’livell ta’ madwar 350 000 tunnellata.
2008
2009
2010
2011
PIR
Konsum totali fl-Unjoni (f’tunnellati)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indiċi (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat
(a) Volum
(80)
Il-volum ta’ importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni naqas bi 43 %, minn madwar 38 000 tunnellata fl-2008 għal madwar 22 000 tunnellata fil-PIR. Naqas bi 15 % fl-2009, b’aktar minn 20 punt perċentwali fl-2010 u 11-il punt perċentwali ieħor fl-2011, qabel ma reġa’ żdied kemxejn bi 3 punti perċentwali fil-PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volum ta’ importazzjonijiet mit-Tajlandja
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indiċi (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Sehem fis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajlandja (%)
12
11
8
6
6
Prezz tal-importazzjonijiet mit-Tajlandja (EUR/tunnellata)
835
887
806
775
807
Indiċi (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Sors:
Bażi ta’ dejta 14.6
(b) Sehem mis-suq tal-Unjoni
(81)
Is-sehem mis-suq korrispondenti tal-esportaturi Tajlandiżi fis-suq tal-Unjoni fil-pajjiż ikkonċernat naqas gradwalment b’madwar 50 % jew 6 punti perċentwali matul il-perjodu meqjus, minn 12 % fl-2008 għal 6 % fil-PIR. Fid-dettall, is-sehem tas-suq Tajlandiż naqas minn 12 % fl-2008 għal 11 % fl-2009 għal 8 % fl-2010 u għal 6 % fl-2011/PIR.
(c) Prezzijiet
(i) Evoluzzjoni tal-prezz
(82)
Bejn l-2008 u l-PIR, il-prezz medju tal-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fil-pajjiż ikkonċernat niżel bi 3 %, minn 835 EUR/tunnellata fl-2008 għal 807 EUR/tunnellata fil-PIR. Speċifikatament, il-prezzijiet żdiedu b’6 % fl-2008, qabel ma naqsu b’10 punti perċentwali fl-2010 u bi 3 punti perċentwali oћra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR, dawk il-prezzijiet reġgħu żdiedu b’4 punti perċentwali.
(ii) Twaqqigħ tal-prezz
(83)
Sar tqabbil tal-prezz għal tipi simili tal-prodott bejn il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi esportaturi u l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fl-Unjoni. Għal dan l-għan, il-prezzijiet mill-fabbrika tal-industrija tal-Unjoni netti mir-ribassi u t-taxxi kollha tqabblu mal-Prezzijiet Konfinali tal-Komunità CIF ta’ produtturi esportaturi tal-pajjiż ikkonċernat, aġġustati kif suppost għad-dazji konvenzjonali, l-ispejjez ta’ ħatt u l-ispejjeż għall-ħruġ mid-dwana. It-tqabbil wera li matul il-PIR il-prezzijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fil-pajjiż ikkonċernat mibjugħ fl-Unjoni kien globalment ogħla mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni. Ukoll, abbażi tal-istatistika tal-importazzjoni (bażi ta’ dejta 14.6), ma kien hemm l-ebda marġini tat-twaqqigħ ta’ prezzijiet għal kwalunkwe importazzjoni Tajlandiża fl-Unjoni (għaż-żewġ esportaturi li kkooperaw kif ukoll dawk li ma kkooperawx, irrispettivament mit-taħlita ta’ prodotti).
3. Is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(84)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi ekonomiċi u l-indiċi rilevanti kollha li jaffettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(85)
Dan is-suq huwa inter alia kkaratterizzat minn żewġ rotot ta’ bejgħ, jiġifieri bejgħ bil-marka tal-produttur innifsu u bejgħ bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Il-bejgħ fl-ewwel rotta, għall-kuntrarju tat-tieni rotta, is-soltu jiġġenera spejjeż ogħla ta’ bejgħ diretti partikolarment lejn kummerċjalizzazzjoni u riklamar, u jeżiġi prezzijiet ogħla tal-bejgħ.
(86)
L-investigazzjoni uriet abbażi tal-evidenza li l-importazzjonijiet kollha mill-esportaturi Tajlandiżi li kkooperaw kienu rilevanti għat-tieni rotta, jiġifieri r-rotta tal-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Għalhekk, tqies bħala xieraq li ssir distinzjoni, fl-analiżi tal-ħsara, bejn il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni li jaqa’ taħt il-marka tagħha nnfisha u dak li jaqa’ taħt il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut fejn rilevanti, minħabba li l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping jikkompetu l-ewwel u qabel kollox mal-prodotti simili tal-Unjoni mibjugħ taħt il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Din id-distinzjoni saret b’mod partikolari għad-determinazzjoni tal-volum tal-bejgħ, il-prezzijiet tal-bejgħ u l-profittabilità. Minkejja dan, f’ġieħ il-kompletezza, it-totali (inklużi kemm bil-marka tal-industrija Komunitarja nnifisha kif ukoll b’dik tal-bejjiegħ bl-imnut) qegħdin jintwerew u jiġu kkumentati fit-tabelli t’hawn taħt. Matul il-PIR, il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut kien jirrappreżenta madwar 70 % tal-volum totali ta’ bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u madwar 60 % tal-valur tal-bejgħ tagħhom.
(87)
Ladarba fl-Unjoni l-qamħirrum jiġi pproċessat biss matul ix-xhur tas-sajf, għadd ta’ indikaturi ta’ ħsara huma prattikament identiċi għall-2011 u l-PIR (mill-1 ta’ April 2011 sat-30 ta’ Marzu 2012). Dan japplika b’mod partikolari għall-produzzjoni u għall-kapaċità tal-produzzjoni.
3.1. Elementi makroekonomiċi
(a) Produzzjoni
(88)
Minn livell ta’ madwar 372 000 tunellata fl-2008, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni naqset bi 8 % matul il-perjodu meqjus. B’mod speċifiku, naqset b’25 % fl-2009, u bi 13-il punt perċentwali fl-2010, qabel ma reġgħet żdiedet b’mod drastiku b’31 punt perċentwali fl-2011/PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Produzzjoni (f’tunnellati)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indiċi (2008 = 100)
100
75
62
93
92
(b) Kapaċità u rati tal-utilizzazzjoni tal-kapaċità
(89)
Il-kapaċità tal-produzzjoni kienet madwar 488 000 tunnellata fl-2008, 2009 u 2010 u naqset b’9 % fl-2011/PIR. It-tnaqqis kien dovut għall-fatt li wieħed mill-prodotturi tal-Unjoni fil-kampjun għalaq wieħed mill-impjanti tiegħu.
2008
2009
2010
2011
PIR
Kapaċità ta’ produzzjoni (f’tunnellati)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indiċi (2008 = 100)
100
100
100
91
91
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
76
57
47
77
77
Indiċi (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Sors:
Investigazzjoni
(90)
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet 76 % fl-2008. Niżlet għal 57 % fl-2009 u mbagħad għal 47 % fl-2010, qabel ma rpiljat għal 77 % fl-2011/PIR. Matul il-perjodu kollu kkunsidrat, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet stabbli minħabba li t-tnaqqis fil-produzzjoni kien konformi mat-tnaqqis fil-kapaċità tal-produzzjoni.
(c) Volum tal-bejgħ
(91)
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni tal-produzzjoni tagħha maħsuba għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi li mhumiex relatati l-ewwel naqas b’6 % fl-2009, imbagħad naqas bi 17-il punt perċentwali fl-2010, u mbagħad b’24 punt perċentwali oħra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR, dak il-bejgħ reġa’ naqas b’4 punti perċentwali. B’kollox, bejn l-2008 u l-PIR, dak il-bejgħ żdied b’madwar 31 %.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volum ta’ bejgħ fl-Unjoni (marka tal-bejjiegħ bl-imnut) lil konsumaturi mhux relatati (f’tunnellati)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indiċi (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Volum ta’ bejgħ fl-Unjoni (marka proprja u tal-bejjiegħ bl-imnut) lil konsumaturi mhux relatati (f’tunnellati)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indiċi (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Sors:
Investigazzjoni
(92)
Il-bejgħ totali (bil-marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) tal-industrija tal-Unjoni tal-produzzjoni tagħha fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati ħa bejn wieħed u ieħor l-istess xejra, għalkemm b’mod anqas distint. Il-bejgħ għall-ewwel naqas b’5 % fl-2009, qabel ma żdied bi 12-il punt perċentwali fl-2010 u b’14-il punt perċentwali oћra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR dan il-bejgħ reġa’ naqas b’2 punti perċentwali. B’kollox, bejn l-2008 u l-PIR, dan il-bejgħ naqas b’madwar 19 %.
(d) Sehem mis-suq
(93)
Is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni kien ta’ 83 % fl-2008 u l-2009. Dan żdied għal 88 % fl-2010 u mbagħad għal 91 % fl-2011, qabel ma naqas għal 90 % fil-PIR. B’kollox, is-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat żdied b’7 punti perċentwali.
2008
2009
2010
2011
PIR
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni (bil-marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (%)
83
83
88
91
90
Indiċi (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Sors:
Investigazzjoni
(e) Tkabbir
(94)
Bejn l-2008 u l-PIR, meta l-konsum fl-Unjoni żdied b’9 %, il-volum tal-bejgħ maħsub għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdied b’31 %, filwaqt li l-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni maħsub kemm għall-marka tal-industrija tal-Unjoni nfisha kif ukoll għal dik tal-bejjiegħ bl-imnut fis-suq tal-Unjoni żdied b’19 %. Bejn l-2008 u l-PIR, l-industrija tal-Unjoni kisbet madwar 7 punti perċentwali tas-sehem mis-suq, filwaqt li importazzjonijiet li huma l-oġġett tad-dumping tilfu madwar 6 punti perċentwali tas-sehem mis-suq. Qed jiġi għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi tibbenefika minn suq li qed jikber.
(f) Impjieg
(95)
Il-livell ta’ impjieg tal-industrija tal-Unjoni l-ewwel naqas bi 17 % bejn l-2008 u l-2009, imbagħad niżel b’5 punti perċentwali fl-2010 u mbagħad żdied bi 11-il punt peċentwali fl-2011/PIR. B’kollox, l-impjieg tal-industrija tal-Unjoni naqas bi 11 % tul il-perjodu kkunsidrat, jiġifieri minn madwar 2 300 persuna għal madwar 2 000 persuna.
2008
2009
2010
2011
PIR
L-impjiegi (persuni)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indiċi (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Sors:
Investigazzjoni
(g) Produttività
(96)
Il-produttività tal-ħaddiema tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala produttività (tunnellati) għal kull persuna impjegata għal kull sena, li tibda minn livell ta’ 163 tunnellata għal kull impjegat, l-ewwel naqset b’10 % fl-2009 u mbagħad b’10 punti perċentwali oħra fl-2010 biex imbagħad irpiljat bi 23 punt perċentwali fl-2011 u b’1 punt perċentwali fil-PIR. B’kollox, il-produttività tal-industrija tal-Unjoni żdiedet b’4 % matul il-perjodu kkunsidrat. Dan l-iżvilupp jirrifletti l-fatt li l-waqgħa fin-numru ta’ ħaddiema kienet aktar pronunzjata minn dik fil-produzzjoni.
2008
2009
2010
2011
PIR
Produttività (tunnellata għal kull impjegat)
163
147
130
169
169
Indiċi (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Sors:
Investigazzjoni
(h) Fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet ta’ bejgħ
(97)
Il-prezzijiet ta’ unità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut lil klijenti mhux relatati żdiedu b’7 % fl-2009 u naqsu bi 8 punti perċentwali fl-2010 u mbagħad b’5 punti perċentwali oħra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR dawn il-prezzijiet żdiedu bi 3 punti perċentwali. B’kollox, dawn il-prezzijiet naqsu bi 3 % tul il-perjodu kkunsidrat minn livell ta’ EUR 1 073/tunnellata għal EUR 1 041/tunnellata fil-PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Il-prezz ta’ unità fis-suq tal-Unjoni (marka tal-produttur) (EUR/tunnellata)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indiċi (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Il-prezz ta’ unità fis-suq tal-Unjoni (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (EUR/tunnellata)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indiċi (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Sors:
Investigazzjoni
(98)
Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni totali (kemm dawk bil-marka proprja kif ukoll b’dik tal-bejjiegħ bl-imnut) fis-suq tal-Unjoni lil konsumaturi mhux relatati ħadu bejn wieħed u ieħor l-istess xejra. Żdiedu b’5 % fl-2009 u naqsu b’7 punti perċentwali fl-2010 u bi 3 punti perċentwali oћra fl-2011. Mill-2011 sal-PIR dawn il-prezzijiet reġgħu żdiedu b’2 punti perċentwali. B’kollox, dawn il-prezzijiet naqsu bi 3 % tul il-perjodu kkunsidrat minn livell ta’ EUR 1 248/tunnellata għal EUR 1 215/tunnellata fil-PIR.
(i) Il-kobor tal-marġni tad-dumping
(99)
L-investigazzjoni stabbilixxiet kontinwazzjoni tad-dumping u l-kobor tal-marġini attwali tad-dumping (jiġifieri sa 44 %) ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
(j) L-irkupru minn dumping fl-imgħoddi
(100)
Dawn il-makroindikaturi eżaminati hawn fuq u l-mikroindikaturi eżaminati hawn taħt juru li, minkejja li l-miżuri tal-antidumping kisbu parzjalment ir-riżultat mistenni minnhom jiġifieri li jneħħu l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni, l-industrija xorta waħda għadha f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli. Tabilħaqq il-prestazzjoni fis-segment tal-marka mill-bejjiegħ bl-imnut li huwa f’kompetizzjoni diretta mal-importazzjonijiet Tajlandiżi, hija batuta f’termini ta’ profitabilità. Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni f’dan is-segment tas-suq naqsu bi 3 % matul il-perjodu kkunsidrat, filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni żdiedu b’madwar 10 % matul l-istess perjodu. B’mod ċar, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f’pożizzjoni li tirkupra l-ispejjeż tagħha u dan irriżulta f’telf sinifikanti. Minħabba l-importanza tal-marka tal-bejjiegħ bl-imnut fl-industrija tal-Unjoni tan-negozju tal-qamħirrum (li jirrappreżentaw 70 % tal-volum totali ta’ bejgħ u 60 % tal-valur totali tal-bejgħ tagħha) din ħalliet effett fuq il-profitabbiltà globali. Għalhekk, ma setax jiġi stabbilit ebda rkupru attwali mid-dumping tal-imgħoddi u huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni tibqa’ vulnerabbli għall-effett ta’ ħsara ta’ kwalunkwe importazzjonijiet iddampjati fis-suq tal-Unjoni.
3.2. Elementi mikroekonomiċi
(a) Stokks
(101)
Il-livell tal-istokks tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni kien qed jinżel kontinwament matul il-perjodu meqjus. Dan naqas bi 2 % fl-2009, b’27 punt perċentwali fl-2010, b’2 punti perċentwali oħra fl-2011,u reġa’ naqas b’24 punt perċentwali oħra matul il-PIR. Madankollu ta’ min jinnota li l-livell ta’ inventarji mhuwiex indikatur sinifikanti ta’ ħsara għal din l-industrija partikolari. Il-livell għoli ta’ inventorji fl-aħħar ta’ kull sena huwa marbut mal-fatt li l-ħsad u l-ipproċessar fil-laned tipikament jintemm f’Ottubru ta’ kull sena. Għalhekk l-istokks huma oġġetti li qegħdin jistennew id-dispaċċ matul il-perjodu minn Novembru sa Lulju.
2008
2009
2010
2011
PIR
Stokk tal-għeluq (f’tunnellati)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indiċi (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Sors:
Investigazzjoni
(b) Pagi
(102)
Bejn l-2008 u l-PIR, l-ispejjeż tal-ħaddiema naqsu b’7 %. B’mod speċifiku, naqsu b’16 % fl-2009, b’1 punti perċentwali ieħor fl-2010 u b’10 punti perċentwali fl-2011/PIR. It-tnaqqis globali matul il-perjodu kkunsidrat huwa mmexxi minn tnaqqis fl-impjieg.
2008
2009
2010
2011
PIR
L-ispiża tax-xogħol annwali (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indiċi (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Sors:
Investigazzjoni
(c) Profittabilità u qligħ fuq l-investimenti
(103)
Matul il-perjodu meqjus, il-profittabilità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni maħsub għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut, espressa bħala persentaġġ tal-bejgħ nett, niżlet minn profitt ta’ 5,6 % fl-2008 għal telf ta’ 5,4 % fil-PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Profitabilità tal-Unjoni (marka tal-bejjiegħ bl-imnut) (% ta’ bejgħ nett) (%)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indiċi (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Profitabilità tal-Unjoni (marka proprja u tal-bejjiegħ bl-imnut) (% ta’ bejgħ nett)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indiċi (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
DMI (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (qligħ f’% tal-valur kontabilistiku nett tal-investiment) (%)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indiċi (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Sors:
Investigazzjoni
(104)
Il-profittabilità tal-bejgħ tal-prodotti tal-industrija tal-Unjoni maħsuba kemm għal marka proprja kif ukoll għal marka tal-bejjiegħ bl-imnut niżlet ukoll minn 8,5 % fl-2008 għal 1,6 % fil-PIR. In-nuqqas huwa għalhekk inqas eċċessiv għal bejgħ taħt il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut waħdu. It-tnaqqis fil-profittabiltà huwa spjegat mill-fatt li l-prezzijiet tal-bejgħ matul il-perjodu meqjus naqas bi 3 % filwaqt li l-ispejjeż tal-produzzjoni (fil-biċċa l-kbira qamħirrum u laned mhux ipproċessati) żdiedu b’5 % matul l-istess perjodu. B’mod ċar, l-industrija tal-Unjoni ma kinitx f’pożizzjoni li tgħaddi l-ispiża miżjuda tal-produzzjoni lill-klijenti tagħha.
(105)
Id-dħul mill-investimenti (“DMI”), espress bħala qligħ (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) bħala persentaġġ tal-valur kontabilistiku nett tal-investimenti, segwa b’mod ġenerali x-xejra tal-profittabilità. Dan niżel minn livell ta’ madwar 24,3 % fl-2008 għal 4,4 % fil-PIR, u għalhekk naqas bi 82 % matul il-perjodu meqjus.
(d) Il-fluss tal-flus u l-abbiltà li jiżdied il-kapital
(106)
Il-fluss tal-flus nett minn attivitajiet operattivi kien ta’ madwar EUR 27 000 fl-2009. Żdied għal madwar EUR 23 miljun fl-2008 u għal madwar EUR 58 miljun fl-2010 qabel ma reġa’ niżel għal madwar EUR 8 miljun fl-2011. Mill-2011 sal-PIR reġa’ żdied bi EUR 11-il miljun. L-ebda wieħed mill-produtturi tal-Unjoni li kkooperaw ma indika li sab xi diffikultajiet biex ikattar il-kapital.
2008
2009
2010
2011
PIR
Il-fluss tal-flus (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indiċi (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Sors:
Investigazzjoni
(e) Investimenti
(107)
L-investimenti annwali tal-industrija tal-Unjoni fil-produzzjoni tal-prodott simili żdiedu b’45 % mill-2008 sal-2009, naqsu b’34 punt perċentwali mill-2009 sal-2010, żdiedu b’57 punt perċentwali fl-2011 u finalment naqsu b’4 punti perċentwali mill-2011 sal-PIR. B’kollox, matul il-perjodu meqjus, l-investiment żdied b’64 %, li kien intiż għall-manutenzjoni u t-tiġdid tat-tagħmir eżistenti u mhux għal raġunijet ta’ żieda tal-kapaċità.
2008
2009
2010
2011
PIR
Investimenti netti (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indiċi (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Sors:
Investigazzjoni
4. Il-konklużjoni dwar il-ħsara
(108)
Numru ta’ indikaturi kellhom żvilupp negattiv bejn l-2008 u l-PIR. Il-qligħ fuq l-investiment naqas, il-volum tal-produzzjoni naqas bi 8 %, il-kapaċità tal-produzzjoni naqset b’9 %, u l-impjiegi naqsu bi 11 %. Fir-rigward ta’ livelli iktar baxxi tal-produzzjoni ġie nnutat li r-rendiment tal-uċuħ tar-raba’ fl-2008 kien aħjar milli mistenni u wassal għal produzzjoni ogħla għall-industrija tal-Unjoni fl-istess sena. Matul l-istess perjodu, l-importazzjonijiet mit-Tajlandja (li huma primarjament fatturati f’USD) saru aktar attraenti minħabba USD aktar dgħajjef. Din iż-żieda fil-forniment ta’ qamħirrum, kemm fl-Unjoni kif ukoll fit-Tajlandja, ħabtet mal-kriżi ekonomika u finanzjarja fl-Unjoni li kellha impatt fuq il-konsum. B’riżultat ta’ dan, il-produzzjoni miżjuda tal-Unjoni ma setgħetx tinbigħ interament fis-suq tal-Unjoni. Dan wassal għal tnaqqis fil-livell ta’ produzzjoni u għat-tneħħija tal-istokks fis-snin ta’ wara iżda ma jistax jispjega kompletament il-ħsara mġarrba.
(109)
Il-profittabilità tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ta’ qamħirrum (marka proprja u dik tal-bejjiegħ bl-imnut) naqas b’mod sinifikanti matul il-perjodu kkunsidrat. Is-segment tal-marka tal-bejjiegħ bl-imnut, fejn l-industrija tal-Unjoni trid tiffaċċja kompetizzjoni minn importazzjonijiet Tajlandiżi, evidentement qed jagħmel telf (il-profittabilità naqset minn profitt ta’ iktar minn 5 % fl-2008 għal telf ta’ iktar minn 5 % tul il-PIR). Il-produtturi tal-Unjoni naqqsu l-prezzijiet tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni bi 3 % u rnexxielhom jerġgħu jiksbu sehem mis-suq b’dannu għall-qligħ tagħhom. L-industrija għandha bżonn il-bejgħ ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut billi ma hemmx biżżejjed domanda għall-marka proprja u billi l-bejgħ ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut jirrappreżenta madwar 60 % tal-valur totali tal-bejgħ, il-profitabbiltà ġenerali naqset minn 8,5 % għal 1,6 % matul il-perjodu kkunsidrat.
(110)
Xi indikaturi jissuġġerixxu li bis-saħħa tal-miżuri fis-seħħ l-industrija reġgħet kisbet l-pożizzjoni tagħha. Il-volum ta’ importazzjonijiet Tajlandiżi u s-sehem mis-suq korrispondenti tagħhom naqsu kważi bin-nofs, minn 12 % fl-2008 għal 6 % biss fil-PIR. Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żdied minn 83 % fl-2008 għal 90 % fil-PR: Barra minn hekk, matul il-PIR, il-prezzijiet medji ta’ importazzjonijiet Tajlandiżi ma waqqgħux dawk tal-industrija tal-Unjoni, iżda fl-istess ħin żammew lill-industrija tal-Unjoni milli tgħaddi ż-żidiet fl-ispejjeż lill-klijenti. Indikaturi oħra wkoll immarkaw żvilupp pożittiv. L-utilizzazzjoni tal-kapaċità żdiedet bi 2 % matul il-perjodu kkunsidrat u kienet pjuttost għolja, f’livell ta’ 77 %, matul il-PIR. Il-volum ta’ bejgħ ta’ prodotti bil-marka tal-bejjiegħ bl-imnut tal-industrija tal-Unjoni, li huma f’kompetizzjoni diretta ma’ importazzjonijiet Tajlandiżi, żdied b’31 % u l-bejgħ totali għaż-żewġ segmenti flimkien żdied b’19 %. L-investimenti żdiedu b’64 %. Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li l-industrija kienet kapaċi tirkupra. Madankollu, din ma kinitx kapaċi tilħaq livelli ta’ profittabilità sodisfaċenti biex iżżomm sehem sostanzjali mis-suq f’suq fejn jikkompetu biss l-industrija tal-Unjoni u l-importazzjonijiet Tajlandiżi (importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra huma mxerrda u insinifikanti).
(111)
Is-sitwazzjoni tal-kompetizzjoni fuq is-suq tal-Unjoni hija tabilħaqq delikata. Fuq naħa waħda, għal parti waħda mis-suq - is-segment tas-suq tal-marka proprja - l-industrija tal-Unjoni ma tiffaċċjax kompetizzjoni minn barra. Is-setgħa tan-negozjar tas-sidien tal-marki meta mqabbla ma’ tal-bejjiegħa bl-imnut hija qawwija. Fil-fatt, dawn jistabbilixxu l-prezzijiet. Is-suq huwa wkoll konsolidat bl-erba’ produtturi fil-kampjun li għandhom 54 % sehem mis-suq. Min-naħa l-oħra, il-bejjiegħa bl-imnut għandhom vantaġġ fis-segment tal-marki privati. Minħabba kompetizzjoni minn barra u kompetizzjoni fi ħdan l-Unjoni, il-prezzijiet huma taħt pressjoni kostanti. Bħala riżultat, huwa aktar diffiċli għall-produtturi tal-Unjoni li jgħaddu ż-żidiet fl-ispejjeż tal-produzzjoni (primarjament qamħirrum jew laned) lill-klijenti tagħhom (l-ispejjeż tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni żdiedu bi kważi 5 % matul il-perjodu meqjus) minħabba l-pressjoni tal-prezz eżerċitata mill-importazzjonijiet Tajlandiżi.
(112)
Huwa ċar li l-industrija tal-Unjoni kienet kapaċi żżid is-sehem tagħha fis-suq billi tiffavorixxi l-volumi minflok il-prezzijiet. Madankollu, ma jistax jiġi injorat il-fatt li għall-maġġoranza tan-negozju tal-qamħirrum tagħha (il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut) hija ma rnexxilhiex tirkupra l-ispejjeż tagħha. Għalhekk, jista’ jiġi konkluż li s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha vulnerabbli u fraġli.
(113)
Bosta partijiet ikkummentaw li l-industrija tal-Unjoni rkuprat minħabba li għadd ta’ indikaturi tjiebu u b’mod partikolari minħabba s-sehem għoli tas-suq tal-industrija tal-Unjoni u t-twaqqigħ tal-prezz negattiv.
(114)
Huwa rikonoxxut li l-istampa tal-ħsara tal-industrija tal-Unjoni hija mħallta. Il-miżuri anti-dumping laħqu parzjalment l-għan tagħhom billi neħħew ftit mill-ħsara mġarrba mill-industrija tal-Unjoni bħala konsegwenza ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja. Madankollu, kollox ma’ kollox, b’mod partikolari meta titqies il-profitabbiltà baxxa u li dejjem qed tonqos, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha fraġli.
(115)
It-twaqqigħ negattivament tal-prezz u sehem qawwi mis-suq tal-industrija tal-Unjoni ma jippuntax awtomatikament lejn nuqqas ta’ ħsara. Is-sitwazzjoni ta’ kontiwazzjoni ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping mit-Tajlandja (b’marġnijiet ta’ dumping li jaslu sa 44 %) ikkaġunat trażżin fil-prezz fis-suq tal-Unjoni. L-industrija tal-Unjoni, f’attentat biex terġa’ tikseb is-sehem mis-suq mitluf, żammet il-prezzijiet baxxi li rriżulta f’deterjorament tal-profittabilità.
(116)
Parti interessata waħda sostniet li l-evalwazzjoni tal-ħsara għandha tkun ibbażata fuq il-prestazzjoni ġenerali tal-industrija tal-Unjoni u mhux fuq il-prestazzjoni ta’ segment wieħed tas-suq.
(117)
F’konformità mal-investigazzjoni oriġinali, l-evalwazzjoni tad-dannu kienet ibbażata fuq ir-rendiment ġenerali tal-industrija tal-Unjoni (marka tal-produttur + marka tal-bejjiegħ bl-imnut) kif ukoll, għal għadd ta’ indikaturi ta’ ħsara (profittabilità, il-volum tal-bejgħ u l-prezzijiet tal-bejgħ) dwar il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. M’hemm l-ebda ċirkustanzi li nbidlu li li kieku jiġġustifikaw devjazzjoni minn din il-metodoloġija, li tibqa’ valida fl-evalwazzjoni tas-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Kif imsemmi fil-premessi 84 u 85, is-suq tal-qamħirrum xorta għadu kkaratterizzat minn żewġ mezzi ta’ bejgħ u l-importazzjonijiet kollha mill-esportaturi Tajlandiżi li jikkooperaw kellhom x’jaqsmu mal-mezz tal-marka tal-bejjiegħa bl-imnut. Barra minn hekk, anke jekk kella tittieħed inkunsiderazzjoni l-prestazzjoni ġenerali tal-industrija tal-Unjoni biss, fid-dawl tal-profittabbiltà baxxa u li dejjem qed tonqos, din mhijiex se tbiddel il-konklużjoni li l-industrija tal-Unjoni tinsab f’qagħda fraġli. Abbażi tal-konsiderazzjonijiet ta’ hawn fuq, it-talba t’hawn fuq tiġi miċħuda.
(118)
Żewġ partijiet interessati sostnew li l-inabbiltà tal-industrija tal-Unjoni tista’ anke tirriżulta minn kompetizzjoni fi ħdan l-Unjoni.
(119)
Madankollu, is-sitwazzjoni tas-suq tal-Unjoni fir-rigward tal-kompetizzjoni mhix fundamentalment differenti mis-sitwazzjoni fil-perjodu meqjus fl-investigazzjoni oriġinali (żewġ kanali tal-bejgħ, madwar 20 produttur tal-Unjoni). Madankollu, fl-2002, qabel ma l-esportazzjonijiet Tajlandiżi bdew jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta’ dumping, l-industrija tal-Unjoni laħqet livell ta’ profitt ta’ aktar minn 20 % b’mod ġenerali (marka proprja + marka tal-bejjiegħ bl-imnut) u 17 % fuq il-marka tal-bejjiegħ bl-imnut. Dan juri li l-kompetizzjoni fl-Unjoni mhix iżżomm lill-industrija tal-Unjoni milli tikseb marġini tajjeb ta’ profitt. Hija pjuttost il-preżenza kontinwa ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u t-trażżin tal-prezz li jirriżulta li qed iżomm lill-industrija tal-Unjoni milli żżid il-prezzijiet tagħha.
F. PROBABBILTÀ TAR-RIKORRENZA TAL-ĦSARA
(120)
Fuq il-bażi tax-xejriet ta’ hawn fuq jidher li l-miżuri tal-antidumping kisbu b’mod parzjali r-riżultat mistenni minnhom jiġifieri li jneħħu l-ħsara mġarrba mill-produtturi tal-Unjoni. Min-naħa l-oħra, kif muri mill-iżvilupp negattiv ta’ numru ta’ indikaturi ta’ ħsara, l-industrija xorta għadha f’sitwazzjoni fraġli u vulnerabbli.
(121)
Kif imsemmi hawn fuq, l-esportaturi Tajlandiżi m’għandhomx il-kapaċità żejda biex iżidu l-esportazzjonijiet tagħhom b’pass mgħaġġel ħafna. Barra minn hekk, l-istatistika tal-kummerċ Tajlandiż tikkonferma li t-Tajlandja esportat madwar 140 000 tunnellata lil pajjiżi terzi fl-2011, li huwa madwar 7 darbiet il-volum tal-esportazzjonijiet Tajlandiżi lejn l-Unjoni. Billi l-prezzijiet fis-suq tal-Unjoni jġibu aktar qligħ meta mqabbla ma’ xi swieq ta’ pajjiżi terzi, huwa probabbli li l-kwantitajiet sinifikanti attwalment esportati lejn dawn il-pajjiżi se jiġu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni f’każ li l-miżuri kontra d-dumping jitħallew jiskadu. Dan it-tip ta’ żvilupp għal għarrieda kien diġà ġie osservat fl-investigazzjoni oriġinali, meta s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet tal-Unjoni mit-Tajlandja kważi rdoppja f’biss tliet snin, jiġifieri minn 6,8 % fl-2002 għal 12,7 % fl-2005.
(122)
Għalhekk, fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, wieħed jista’ jikkonkludi li hemm probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara f’każ li l-miżuri jiġu revokati.
(123)
Bosta partijiet interessati diġà esprimew dubji dwar il-konklużjoni tal-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara. Qed jintqal b’mod partikolari li differenza fil-prezzijiet ta’ 5 % bejn l-Unjoni u s-swieq ta’ pajjiżi terzi hija żgħira wisq biex l-esportazzjonijiet tal-qamħirrum jiddawru mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni. Dan l-argument huwa diġà indirizzat fil-premessa 61. Barra minn hekk, qed jintqal li l-qamħirrum mhuwiex komodità li tista’ tinqaleb faċilment bejn is-swieq. Dan l-argument, madankollu, ma ġiex sostanzjat u ma jikkorrispondix għas-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni
(124)
Għalkemm il-probabbiltà ta’ rikorrenza ta’ ħsara hija valutazzjoni prospettiva, din hija bbażata fuq il-fatti msemmija fil-premessa 121. Għalhekk, it-talba ġiet irrifjutata.
G. L-INTERESS TAL-UNJONI
(125)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri antidumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni bħala entità. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti. Il-partijiet interessati kollha ngħataw l-opportunità li juru l-fehmiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(126)
Kif imsemmi hawn fuq, l-industrija tal-Unjoni għadha kemxejn fraġli u vulnerabbli. Hija li kieku tuża l-kontinwazzjoni tal-miżuri li żżid il-prezzijiet tal-bejgħ tagħha (b’mod partikolari għall-marka tal-bejjiegħ bl-imnut) sabiex tirkupra ż-żieda fl-ispejjeż tal-produzzjoni. Dan jippermetti lill-industrija ttejjeb il-qagħda finanzjarja tagħha.
2. L-interess tal-bejjiegħa bl-imnut u tal-konsumaturi
(127)
Intalbet il-kooperazzjoni ta’ aktar minn 40 importatur/bejjiegħ bl-imnut u żewġ organizzazzjonijiet kummerċjali/konsumaturi. Bejjiegħ bl-imnut wieħed biss offra l-kooperazzjoni tiegħu. L-importazzjonijiet tiegħu kienu jirrappreżentaw frazzjoni żgħira tal-importazzjonijiet totali mit-Tajlandja matul il-PIR. Is-sehem tal-fatturat tiegħu marbut mal-qamħirrum kien negliġibbli meta mqabbel mal-fatturat totali tiegħu. Barra minn hekk, il-bejgħ mill-ġdid tal-qamħirrum iġġenera profitt għoli ħafna matul il-PIR. Dawn il-fatturi jissuġġerixxu li l-bejjiegħa bl-imnut mhux se jkunu affettwati sproporzjonatament, anke jekk il-miżuri jiġu estiżi.
(128)
Fl-istess ħin, għadd ta’ assoċjazzjonijiet kummerċjali għamlu sottomissjonijiet u attendew seduta ta’ smigħ. Huma jsostnu li l-miżuri antidumping għandhom jitwaqqfu minħabba li s-sehem tas-suq tal-importazzjonijiet Tajlandiżi huwa baxx u qed jonqos filwaqt li s-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni huwa għoli u qed jiżdied.
(129)
Sa fejn il-konsumaturi huma kkonċernati, il-medja tal-infiq f’qamħirrum għal kull unità domestika hija limitata ħafna, sa EUR 5 fis-sena. Filwaqt li jitqies il-livell moderat tal-miżuri attwali, l-effetti tal-impożizzjoni kontinwata ta’ miżuri x’aktarx li jkunu negliġibbli għall-konsumaturi.
(130)
Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u meta wieħed iqis il-grad baxx ta’ kooperazzjoni b’mod ġenerali, huwa għalhekk meqjus li l-qagħda tal-bejjiegħa bl-imnut u l-konsumaturi fl-Unjoni x’aktarx li mhijiex se tkun affettwata mill-miżuri proposti.
3. Riskju ta’ nuqqas ta’ provvista/kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni
(131)
L-ewwel għandu jitfakkar li l-għan tal-miżuri tal-antidumping mhuwiex li jwaqqfu l-aċċess fl-Unjoni għall-importazzjonijiet li fuqhom ġew imposti miżuri, iżda li jelimina l-impatt ta’ kondizzjonijiet distorti tas-suq li jirriżultaw mill-preżenza kontinwata ta’ importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping.
(132)
Il-konsum fl-Unjoni żdied b’9 % matul il-PIR, jiġifieri laħaq madwar 350 000 tunnellata. Il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni baqgħet taqbeż id-domanda matul il-perjodu meqjus, u laħqet livell ta’ madwar 440 000 tunnellata fil-PIR. Hemm biżżejjed kompetizzjoni bejn il-produtturi tal-Unjoni. B’operat b’rata ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċita ta’ 77 % matul il-PIR, jidher li l-industrija tal-Unjoni għandha l-kapaċità żejda biex tkompli żżid il-produzzjoni tagћha aktar fil-każ ta’ domanda akbar. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra, partikolarment l-Istati Uniti u r-Repubblika Popolari taċ-Ċina jistgħu wkoll jissodisfaw parti mid-domanda. Kif imsemmi hawn fuq, ta’ min jinnota li l-miżuri antidumping mhumiex maħsuba biex iwaqqfu l-importazzjonijiet mit-Tajlandja fl-Unjoni. B’kunsiderazzjoni tal-livell baxx tal-miżuri, huwa mistenni li l-importazzjonijiet Tajlandiżi ser ikomplu jirrappreżentaw ċertu sehem fis-suq tal-Unjoni.
(133)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet t’hawn fuq, ma jistax jiġi konkluż li ż-żamma tal-miżuri antidumping x’aktarx li tirriżulta f’nuqqas ta’ provvista fis-suq tal-Unjoni jew f’restrizzjoni tal-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni.
4. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(134)
Fuq il-bażi ta’ dan ta’ hawn fuq, jidher li l-effetti negattivi tal-kontinwazzjoni tal-miżuri se jkun limitat u fl-ebda każ sproporzjonat meta mqabbel mal-benefiċċji tal-estensjoni tal-miżuri għall-industrija tal-Unjoni.
H. IL-MIŻURI ANTIDUMPING
(135)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa dwar il-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu għas-sottomissjoni tal-kummenti tagħhom wara dan l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw kunsiderazzjoni fejn neċessarju.
(136)
Minn dan t’hawn fuq isegwi li, kif previst fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, għandhom jinżammu l-miżuri antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta’ qamħirrum ippreparat jew ippreservat li joriġinaw fit-Tajlandja. Huwa mfakkar li dawk il-miżuri jikkonsistu f’dazju ad valorem b’rati differenti.
(137)
Ir-rati tad-dazju antidumping tal-kumpaniji individwali speċifikati f’dan ir-Regolament japplikaw biss għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat prodotti minn dawk il-kumpaniji u għalhekk mill-entitajiet ġuridiċi speċifiċi msemmija. L-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat immanifatturat minn kwalunkwe kumpanija oħra mhux imsemmija speċifikament fil-parti operattiva ta’ dan ir-Regolament bl-isem u l-indirizz tagħha, inklużi l-entitajiet relatati ma’ dawk imsemmija speċifikament, ma jistgħux jibbenefikaw minn dawn ir-rati u għandhom ikunu soġġetti għar-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”.
(138)
Kwalunkwe pretensjoni li titlob l-applikazzjoni ta’ dawk ir-rati ta’ dazju tal-antidumping individwali (pereż. wara bidla fl-isem tal-entità jew wara t-twaqqif ta’ entitajiet ġodda tal-produzzjoni jew bejgħ) għandha tiġi indirizzata lill-Kummissjoni (8) flimkien mal-informazzjoni kollha rilevanti, b’mod partikolari kwalunkwe bidla fl-attivitajiet tal-kumpanija marbuta mal-produzzjoni, bejgħ domestiku u għall-esportazzjoni assoċjata ma’, pereżempju, dik il-bidla fl-isem jew dik il-bidla fl-entitajiet tal-produzzjoni jew bejgħ. Jekk xieraq, ir-Regolament għandu jiġi emendat għal dan billi tiġi aġġornata l-lista tal-kumpaniji li jibbenefikaw mir-rati tad-dazju individwali,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ qamħirrum (Zea mays var. saccharata) bil-qalba ppreparat jew ippreservat permezz tal-ħall jew aċtu aċetiku, mhux iffriżat, li jaqgħu taħt fil-kodiċi NM ex 2001 90 30 (Kodiċi TARIC 2001903010) u qamħirrum (Zea mays var. saccharata) bil-qalba ppreparat jew ippreservat iżda mhux bil-ħall jew aċtu aċetiku, mhux iffriżat, għajr prodotti tal-intestatura 2006, li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM ex 2005 80 00 (il-Kodiċi TARIC 2005800010), li joriġinaw fit-Tajlandja.
2. Ir-rata tad-dazju antidumping definittiva applikabbli għall-prezz nett u ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 u manifatturati mill-kumpaniji hawn taħt għandha tkun kif ġej:
Kumpanija
Dazju antidumping (%)
Kodiċi addizzjonali TARIC
Karn Corn Co Ltd., 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, it-Tajlandja
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, it-Tajlandja
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, it-Tajlandja
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, it-Tajlandja
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, it-Tajlandja
11,1
A792
Il-manifatturi li jikkooperaw, elenkati fl-Anness
12,9
A793
Il-kumpaniji l-oħra kollha
14,3
A999
3. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
L-Artikolu 1(2) jista’ jiġi emendat billi jiġi miżjud il-produttur esportatur il-ġdid mal-kumpaniji li jikkooperaw li mhumiex inklużi fil-kampjun u għaldaqstant soġġetti għar-rata ta’ dazju medja ppeżata ta’ 12,9 % fejn kwalunkwe produttur esportatur ġdid fit-Tajlandja jipprovdi biżżejjed evidenza lill-Kummissjoni li:
(a)
ma jkunx esporta lejn l-Unjoni l-prodott deskritt fl-Artikolu 1(1) waqt il-perjodu tal-investigazzjoni (l-1 ta’ April 2011 sat-30 ta’ Marzu 2012);
(b)
mhuwiex relatat mal-ebda wieħed mill-esportaturi jew produtturi fit-Tajlandja li huma soġġetti għall-miżuri imposti minn dan ir-Regolament, u
(c)
ikun effettivament esporta lejn l-Unjoni l-prodott ikkonċernat wara l-perjodu tal-investigazzjoni li fuqu huma bbażati l-miżuri, jew li jkun daħal f’obbligu kuntrattwali irrevokabbli sabiex jesporta kwantità sinifikanti lejn l-Unjoni.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Settembru 2013.