PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/519
tas-26 ta' Marzu 2015
li jimponi dazju antidumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina, kif estiż għal importazzjonijiet ta' ċerti qfieli tal-ħadid u tal-azzar ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Malasja u sew jekk le, wara rieżami tal-iskadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 11(2) tiegħu,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni ta' antidumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), permezz tar-Regolament (KE) Nru 91/2009 (2), kif emendat l-aħħar bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 924/2012 (3), impona dazju antidumping definittiv (“il-miżuri oriġinali”) fuq l-importazzjonijiet ta' ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar (“QĦA”) li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ”).
(2)
Il-miżuri, wara li ġew emendati bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 924/2012, ħadu l-forma ta' dazju ad valorem stabbilit għal produtturi esportaturi Ċiniżi magħżula bħala kampjun individwali fil-livell ta' 0,0 % sa 69,7 %. Fl-istess ħin id-dazju ta' anitidumping għal produtturi esportaturi Ċiniżi li kkoperaw, mhux inklużi fil-kampjun kien stabbilit f'livell ta' 54,1 % filwaqt li d-dazju residwali għall-produtturi esportaturi Ċiniżi li ma kkoperawx kien jammonta għal 74,1 % (“id-dazji fis-seħħ”).
(3)
Bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 723/2011 (4), kif emendat l-aħħar bir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 693/2012 (5), il-miżuri oriġinali kienu estiżi għall-importazzjonijiet ta' QĦA ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Malasja kif ukoll jekk le.
2. Talba għal rieżami ta' skadenza
(4)
Wara l-pubblikazzjoni ta' avviż dwar l-iskadenza imminenti (6) tal-miżuri tal-antidumping definittivi fis-seħħ, fl-1 ta' Ottubru 2013 il-Kummissjoni rċeviet talba għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza ta' dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet mill-Istitut Industrijali Ewropew dwar il-Qfiel (“l-applikant”) f'isem il-produtturi li jirrappreżentaw aktar minn 25 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' QĦA.
(5)
It-talba kienet ibbażata fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri probabbli tirriżulta f'kontinwazzjoni jew rikorrenza ta' dumping u dannu lill-industrija tal-Unjoni.
3. Bidu ta' rieżami ta' skadenza
(6)
Wara li ddeterminat, sussegwentement għal konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv, li kienet teżisti biżżejjed evidenza għall-bidu ta' rieżami ta' skadenza, fit-30 ta' Jannar 2014 il-Kummissjoni ħabbret, permezz ta' avviż ippubblikat f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (7) (“l-avviż ta' bidu”), il-bidu ta' rieżami ta' skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. L-investigazzjoni
4.1. Perjodu tal-investigazzjoni ta' rieżami u l-perjodu kkunsidrat
(7)
L-investigazzjoni ta' kontinwazzjoni jew ta' rikorrenza ta' dumping kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2013 sal-31 ta' Diċembru 2013 (“il-perjodu ta' investigazzjoni tar-rieżami” jew “PIR”). L-eżaminazzjoni tax-xejriet rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta' kontinwazzjoni jew rikorrenza tad-dannu kienet tkopri l-perjodu mill-1 ta' Jannar 2010 sal-31 ta' Diċembru 2013 (“il-perjodu kkonċernat”).
4.2. Partijiet ikkonċernati mill-investigazzjoni
(8)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment lill-applikant, lill-produtturi l-oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, u lir-rappreżentanti tar-RPĊ dwar it-tnedija tar-rieżami ta' skadenza. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità sabiex jagħtu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u biex jitolbu smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fl-avviż tal-bidu.
(9)
Il-partijiet kollha interessati li talbu smigħ u wrew li kien hemm raġunijiet partikolari għalfejn għandhom jinstemgħu, ingħataw possibbiltà ta' smigħ.
(10)
Fid-dawl tan-numru apparentament kbir ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ u ta' produtturi u importaturi mhux relatati fl-Unjoni involuti fl-investigazzjoni, ġie ppjanat it-teħid ta' kampjuni fin-notifika ta' bidu, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku. Sabiex il-Kummissjoni tkun tista' tiddeċiedi jekk hux meħtieġ it-teħid ta' kampjuni u, jekk ikun, biex jintgħażel kampjun, il-partijiet imsemmija hawn fuq kienu mitluba jippreżentaw ruħhom lill-Kummissjoni fi żmien 15-il jum mill-bidu tar-rieżami u li jipprovdu t-tagħrif mitlub fl-avviż ta' bidu lill-Kummissjoni.
(11)
Minn 325 produttur Ċiniż magħruf, 24 ppreżentaw tweġiba għall-kwestjonarju tat-teħid tal-kampjunar. Madankollu, 13 minn dawn irrappurtaw li ma kienux jesportaw lejn l-UE, filwaqt li tlieta oħra nstabu li ma kinux qed jagħmlu dumping fl-investigazzjoni oriġinali u għalhekk mhumiex soġġetti għall-miżura fis-seħħ. It-tmien kumpaniji li fadal irrapportaw 11 800 tunnellata ta' esportazzjoni lejn l-UE, li skont l-Eurostat kienu jikkorrispondu għal 132 % tal-importazzjonijiet Ċiniżi totali lejn l-UE fil-Perjodu ta' Investigazzjoni tar-Rieżami (PIR). Kien propost kampjun tat-tliet l-akbar esportaturi. Madankollu, waħda mill-kumpaniji inklużi fil-kampjun stqarret li kienet irrapportat skorrettament l-esportazzjonijiet tagħha tal-UE fil-formola tal-kampjunar u fil-fatt kellha tirraporta li ma kienx hemm esportazzjonijiet.
(12)
Il-kampjun kien għalhekk stabbilit li jikkonsisti mill-akbar tliet esportaturi li kien fadal. It-tliet kumpaniji fil-kampjun irtiraw il-koperazzjoni tagħhom fi stadji differenti tal-proċedura billi għażlu li ma jweġbux għall-kwestjonarji jew irrifjutaw li ssirilhom verifika fuq il-post. Minħabba f'hekk, intbagħtu xi ittri lil kull waħda mit-tliet kumpaniji li infurmawhom dwar l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tapplika l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Ma waslet l-ebda reazzjoni minn dawn il-produtturi esportaturi.
(13)
Il-Kummissjoni eżaminat is-sitwazzjoni tal-erba' produtturi esportaturi l-oħra li wieġbu għall-kwestjonarju tal-kampjunar. L-esportazzjonijiet tagħhom lejn l-Unjoni kienu tant baxxi, jiġifieri anqas minn 1 % tal-esportazzjonijiet totali, li ma kienx meqjus xieraq jew rappreżentattiv li jiġi stabbilit kampjun ġdid u li l-konklużjonijiet tal-investigazzjoni jkunu bbażati fuq is-sitwazzjoni tagħhom. Kien ikkunsidrat aktar xieraq li l-konklużjonijiet tal-investigazzjoni jkunu bbażati fuq bażi usa' u aktar rappreżentattiva, jiġifieri fuq il-fatti disponibbli minħabba n-nonkoperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun. L-erba' kumpaniji li baqa' kienu infurmati bl-intenzjoni tal-Kummissjoni li tuża l-fatti disponibbli.
(14)
Minħabba l-koperazzjoni insuffiċjenti l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tapplika l-Artikolu 18 tħabbret ukoll lill-awtoritajiet Ċiniżi. Il-Kummissjoni ma rċeviet l-ebda kummenti jew talbiet għal intervent tal-Uffiċjal tas-Seduta fuq l-ittri rispettivi lill-kumpaniji u lill-awtoritajiet Ċiniżi.
(15)
Fl-istadju preliminari tal-investigazzjoni, il-Kummissjoni rċeviet koperazzjoni minn 91 produttur/grupp ta' produtturi tal-Unjoni li kienu jirrappreżentaw madwar 50 % tal-produzzjoni tal-Unjoni tal-QĦA. Minħabba n-numru kbir ta' produtturi li kkoperaw il-Kummissjoni ħadet kampjun. Il-kampjun magħżul inizjalment kien jikkonsisti minn disa' kumpaniji/gruppi ta' kumpaniji fost l-aktar rappreżentattiv f'termini ta' volum, daqs, taħlita ta' tipi ta' prodott u lokalità ġeografika fl-Unjoni. Waħda mill-kumpaniji fil-kampjun irtirat il-koperazzjoni tagħha u għażlet li ma tirrispondix għall-kwestjonarju. Konsegwentement, il-Kummissjoni informat lill-kumpanija bl-esklużjoni tagħha mill-kampjun minħabba nuqqas ta' koperazzjoni. Kampjun imnaqqas għat-tmien kumpaniji/gruppi ta' kumpaniji li kien baqa' kien madankollu kkunsidrat rappreżentattiv minħabba li kien ikopri 24 % tal-produzzjoni totali stmata tal-QĦA fl-Unjoni matul il-PIR.
(16)
It-tweġibiet gћall-kwestjonarju waslu mingħand żewġ importaturi tal-Unjoni. Minħabba n-numru relattivament limitat ta' kumpaniji, it-teħid ta' kampjuni ma kienx meħtieġ.
(17)
Fir-rigward tal-utenti, l-ebda wieħed minnhom ma ppreżenta ruħu sal-iskadenza mogħtija fl-avviż ta' bidu jew aktar tard fil-proċedura. Għalhekk, huwa meqjus li l-ebda utent ma kkopera fl-investigazzjoni.
(18)
Saru żjarat ta' verifika fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin.
(a)
Produtturi tal-Unjoni:
Ħdax-il kumpanija (mill-anqas waħda għal kull wieħed mit-tmien gruppi ta' kumpaniji fil-kampjun). Dawn il-produtturi tal-Unjoni talbu, fuq il-bażi tal-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, li l-identitatjiet tagħhom jinżammu kunfidenzjali. Huma sostnew li l-iżvelar tal-identità tagħhom jista' jwassal għal riskju ta' effetti negattivi sinifikanti fuq l-attivitajiet kummerċjali tagħhom. It-talba tagħhom ġiet eżaminata u nstab li kienet ġustifikata. Għaldaqstant, l-ismijiet ta' dawn il-kumpaniji mhumiex elenkati.
(b)
Importaturi tal-Unjoni
Adolf Würth GmbH & Co - il-Ġermanja
Marcopol z o.o. - Il-Polonja
(c)
Il-produtturi f'pajjiżi b'ekonomija tas-suq:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, il-Malasja
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, il-Malasja
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, l-Indja
5. Divulgazzjoni
(19)
Il-partijiet kollha interessati ġew mgħarrfa bil-fatti essenzjali u l-kunsiderazzjonijiet li wasslu għall-konklużjonijiet ta' dan ir-rieżami tal-iskadenza u ġew mistiedna biex jikkummentaw (divulgazzjoni finali). Dawn ingħataw ukoll perjodu ta' żmien biex jippreżentaw il-kummenti wara d-divulgazzjoni. Waslu preżentazzjonijiet mingħand l-applikant, il-Kamra tal-Kummerċ taċ-Ċina għall-Importazzjoni u l-Esportazzjoni ta' Makkinarju u Prodotti Elettroniċi, żewġ importaturi/produtturi tal-Unjoni u l-produttur Ċiniż relatat tagħhom u żewġ assoċjazzjonijiet ta' distributuri tal-Unjoni. Il-preżentazzjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
1. Il-prodott ikkonċernat
(20)
Il-prodott ikkonċernat huwa ċerti qfieli tal-ħadid jew tal-azzar, għajr dawk tal-azzar inossidabbli, jiġifieri. viti għall-injam (esklużi i-coach screws - viti b'ras eżagonali biex jiddawru bi spanner), viti li jaqbdu kamin waħedhom (self-tapping), viti u boltijiet oħrajn bir-ras (sew jekk bl-iskorfini u l-woxers tagħhom u sew jekk le, iżda huma esklużi l-viti magħmulin minn 6 mm, u esklużi l-viti u l-boltijiet biex jitwaħħal materjal tal-kostruzzjoni ta' linji tal-ferrovija), kif ukoll woxers, li joriġinaw mir-RPĊ, u li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 u ex 7318 22 00.
2. Il-prodott simili
(21)
Il-prodott ikkonċernat u l-qfieli tal-ħadid jew tal-azzar prodotti u mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-qfieli tal-ħadid jew tal-azzar prodotti u mibjugħa fis-suq domestiku tal-Malasja (“il-pajjiż analogu”) instabu li kellhom essenzjalment l-istess karatteristiċi fiżiċi u kimiċi u l-istess użi bażiċi bħal qfieli tal-ħadid jew tal-azzar prodotti fir-RPĊ mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Għalhekk huma meqjusa simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. IL-PROBABBILTÀ TA' KONTINWAZZJONI JEW RIKORRENZA TA' DUMPING
(22)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti tistax twassal biex id-dumping mir-RPĊ ikompli jew jerġa' jseħħ.
1. Il-kummenti preliminari
(23)
Kif spjegat fil-premessi minn (11) sa (14) hawn fuq, il-produtturi esportaturi Ċiniżi magħżula biex jagħmlu parti mill-kampjun ma kkoperawx fl-investigazzjoni. B'hekk, fin-nuqqas ta' koperazzjoni suffiċjenti mill-produtturi esportaturi fir-RPĊ, l-analiżi globali, inkluż il-kalkolu tad-dumping, kienet ibbażata fuq fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
(24)
Il-probabbiltà li d-dumping ikompli jew jerġa' jseħħ ġiet ivvalutata bl-użu tat-talba għal rieżami tal-iskadenza, flimkien ma' sorsi oħra ta' informazzjoni, bħalma huma l-istatistiċi tal-kummerċ dwar l-importazzjonijiet u l-esportazzjonijiet (il-Eurostat u d-dejta tal-esportazzjoni Ċiniża) u informazzjoni oħra disponibbli pubblikament (bħal dikjarazzjoni mill-Assoċjazzjoni Ċiniża tal-Industrija tal-Qfiel).
(25)
In-nuqqas ta' koperazzjoni affettwa mix-paragun tal-valur normali mal-prezz tal-esportazzjoni minħabba li t-taħlita preċiża ta' prodotti esportati mill-produtturi Ċiniżi lejn l-Unjoni ma kinitx magħrufa.
2. Dumping ta' importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Għażla tal-pajjiż analogu u l-kalkolu tal-Valur Normali
(26)
Fl-avviż ta' bidu, il-Kummissjoni kienet stiednet il-partijiet interessati kollha biex jikkummentaw dwar il-proposta tagħha li tuża lill-Indja bħala pajjiż terz b'ekonomija tas-suq għall-iskop li jiġi stabbilit il-valur normali fir-rigward tar-RPĊ. L-Indja kienet intużat bħala pajjiż analogu fl-investigazzjoni oriġinali.
(27)
Minbarra l-Indja, l-applikant kien issuġġerixxa l-Istati Uniti tal-Amerika bħala pajjiż analogu potenzjali. Partijiet oħra interessati esprimew riżervi dwar il-proposta tal-Indja u ssuġġerew il-Malasja, it-Tajwan, it-Tajlandja u l-Vjetnam bħala pajjiżi analogi alternattivi.
(28)
Minbarra s-suġġerimenti magħmula mill-partijiet interessati, il-Kummissjoni stess riedet tidentifika pajjiż analogu xieraq. Hija identifikat lill-Ġappun bħala pajjiż analogu potenzjali addizzjonali minħabba l-volum kbir ta' produzzjoni tiegħu ta' qfieli simili għal tar-RPĊ.
(29)
Talbiet għall-koperazzjoni ntbgħatu lill-produtturi magħrufa fl-Indja, il-Ġappun, il-Malasja (produtturi ġenwini nonċirkonventi (8)), it-Tajwan, it-Tajlandja u l-Istati Uniti tal-Amerika. Il-produtturi Vjetnamiti ma ġewx ikkuntattjati peress li l-Vjetnam mhux meqjus bħala pajjiż b'ekonomija tas-suq. Kien hemm koperazzjoni mill-produtturi esportaturi fl-Indja u l-Malasja u twettqu żjarat ta' verifika f'dawn iż-żewġ pajjiżi.
(30)
Instab li waħda mill-kumpaniji Indjani li kkoperaw ma kinitx produttur iżda kumpanija kummerċjali u li t-tieni kumpanija Indjana li kkoperat kienet bdiet topera biss wara l-PIR. Għalhekk, d-dejta tal-bejgħ u tal-kost mill-Indja ma setgħetx tintuża. Iż-żewġ kumpaniji Malasjani li kkoperaw instabu li kienu produtturi esportaturi b'dejta kompluta disponibbli mill-PIR. Għaldaqstant, il-Malasja intgħażlet bħala l-pajjiż analogu xieraq sabiex jiġi stabbilit il-valur normali għar-RPĊ skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(31)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku, l-ewwel ġie eżaminat jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lil klijenti indipendenti magħmul minn produtturi li kkoperaw fil-Malasja kienx rappreżentattiv meta mqabbel mal-volum totali tal-esportazzjoni għall-Unjoni, jiġifieri jekk il-volum totali ta' tali bejgħ domestiku kienx jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ f'esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni. Fuq din il-bażi, instab li l-bejgħ domestiku fil-pajjiż analogu kien rappreżentattiv.
(32)
Sussegwentement il-Kummissjoni eżaminat jekk il-bejgħ domestiku tal-prodott simili jistax jitqies bħala magħmul fl-andament normali tal-kummerċ skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku. Dan sar billi ġie stabbilit il-proporzjon ta' bejgћ domestiku lil klijenti indipendenti fis-suq domestiku li kien profittabbli matul il-PIR. Il-bejgħ domestiku ta' wieħed mill-produtturi nstab li jsir fl-andament normali tal-kummerċ, waqt li l-bejgħ tat-tieni produttur ma kienx.
(33)
Għalhekk, il-valur normali tal-ewwel produttur kien ibbażat fuq il-prezz domestiku effettiv, li ġie kkalkulat bħala prezz b'medja peżata tal-bejgħ domestiku profittabbli li sar matul il-PIR. Il-valur normali tat-tieni produttur inħadem skont l-Artikolu 2(3) tar-Regolament bażiku.
(34)
Wara d-divulgazzjoni finali, żewġ partijiet interessati kkumentaw dwar l-għażla tal-pajjiż analogu. Iż-żewġ partijiet sostnew li l-Ġappun ma kellux ikun ikkunsidrat bħala pajjiż analogu potenzjali minħabba l-enfasi tiegħu fuq prodotti ta' kwalità għolja u l-kostijiet għoljin tiegħu. Waħda minn dawn il-partijiet ikkummentat ukoll li t-Tajwan kellha tintgħażel bħala pajjiż analogu minħabba l-għadd kbir ta' produtturi, il-kostijiet kumparabbli maċ-Ċina u l-esportazzjonijiet tiegħu lejn l-Ewropa u l-Amerika ta' Fuq.
(35)
Il-Kummissjoni tinnota li l-għażla tal-pajjiż analogu saret wara kunsiderazzjoni ta' sitt pajjiżi potenzjali. Intalbet koperazzjoni minn dawn il-pajjiżi kollha. Kien hemm koperazzjoni biss mill-Malasja u l-Indja; ma kien hemm l-ebda koperazzjoni mit-Tajwan u l-Ġappun. Għar-raġunijiet spjegati fil-Premessa (30), ġie deċiż li tintgħażel il-Malasja.
2.2. Id-determinazzjoni tal-prezz tal-esportazzjoni
(36)
Minħabba n-nuqqas ta' koperazzjoni mill-produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun u għalhekk fin-nuqqas ta' informazzjoni speċifika dwar il-prezzijiet Ċiniżi, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi ta' fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku u għal dak l-għan ġew użati sorsi tal-istatistika (Eurostat).
2.3. Paragun u aġġustamenti
(37)
It-tqabbil bejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni sar fuq bażi ta' prezz tal-fabbrika. Skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku, fejn meħtieġ ingħatat konċessjoni xierqa lill-prezz tal-esportazzjoni f'forma ta' aġġustamenti. Sabiex jiġi espress il-prezz tal-esportazzjoni fil-livell ta' kif joħroġ mill-fabbrika, il-Kummissjoni aġġustat il-prezz CIF ibbażat fuq l-Eurostat għall-kostijiet tal-merkanzija, tal-assigurazzjoni, tal-maniġġar u tal-kreditu.
2.4. Dumping matul il-PIR
(38)
Skont l-Artikolu 2(11) tar-Regolament bażiku, il-marġini tad-dumping kien stabbilit fuq bażi ta' tqabbil bejn il-medja differenzjata tal-valur normali u l-medja differenzjata tal-valur ta'esportazzjoni. Il-medja tal-prezzijiet tal-importazzjoni tal-Eurostat meta mqabbla mal-valuri normali tal-pajjiż analogu ma writx l-eżistenza ta' dumping.
(39)
Madankollu, fil-PIR volumi negliġibbli ta' 9 000 tunnellata ta' QĦA biss (għal valur ta' 23 miljun EUR) kienu importati fl-Unjoni mir-RPĊ bl-esklużjoni ta' prodotti ta' QĦA mill-produtturi esportaturi li nstabu li ma kienux qed jagħmlu dumping fl-investigazzjoni oriġinali. Barra minn hekk, minħabba n-nuqqas ta' koperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi inklużi fil-kampjun, ma kien hemm mix-ebda informazzjoni disponibbli fuq it-taħlita tal-prodott tal-esportazzjonijiet Ċiniżi u għaldaqstant il-paragun ta' valur normali ta' pajjiż analogu seta' jsir biss fuq bażi aggregata.
(40)
Għalhekk, il-konstatazzjoni ta' nuqqas ta' dumping matul il-PIR hija kkunsidrat ta' rilevanza limitata minħabba mix-ammonti baxxi ta' kwantitajiet importati u n-nuqqas ta' informazzjoni dwar it-taħlita tal-prodott importat, minħabba l-varjetà wiesgħa ta' qfieli prodotti u nnegozjati.
(41)
Wara d-divulgazzjoni finali, tliet partijiet interessati kkummentaw li l-miżuri għandhom jitneħħew għaliex l-ebda dumping ma nstab matul il-PIR. Huma kkunsidraw li minkejja l-volumi żgħar ta' esportazzjonijiet mir-RPĊ, il-konklużjoni tal-ebda dumping hijiex ta' rilevanza sinifikattiva.
(42)
Il-Kummissjoni tinnota li b'konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-konklużjonijiet huma bbażati fuq il-probabbiltà li jerġa' jseħħ id-dumping u mhux fuq il-konstatazzjoni dwar l-eżistenza ta' dumping matul il-PIR.
3. Evidenza tal-probabbiltà ta' rikorrenza ta' dumping
(43)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet stabbiliti fil-premessi (38) sa (40) ta' hawn fuq, il-Kummissjoni kompliet tanalizza jekk kienx hemm probabbiltà li jerġa' jseħħ id-dumping jekk il-miżuri jiskadu. Meta dan sar, saret analiżi tal-elementi li ġejjin: Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità żejda fir-RPĊ, il-prezz tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn swieq oħra, prattiki ta' ċirkomvenzjoni, u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni.
3.1. Il-kapaċità ta' produzzjoni u l-kapaċità ta' riżerva tar-RPĊ
(44)
Ir-RPĊ hija stmata li hi l-akbar produttur fid-dinja ta' QĦA. Skont id-dejta tal-Assoċjazzjoni tal-Industrija tal-Qfiel Ċiniża (9) (“CFIA - China Fastener Industry Association”), il-kapaċità tal-produzzjoni kienet stmata li hi ta' 6,6 miljun tunnellata metrika fl-2012. Il-kapaċità ġiet stmata li kienet utilizzata fil-livell ta' 75 %, biex b'hekk jifdal kapaċità żejda sinifikanti, komparabbli għall-konsum totali tal-Unjoni.
(45)
CFIA tistma wkoll li 40 %-50 % tal-produzzjoni ta' QĦA (2,5 miljun tunnellata metrika) ġiet esportata fl-2012. Huwa ċar li din l-esportazzjoni hija parti importanti mill-attività tal-produtturi Ċiniżi tal-QĦA. L-esportazzjonijiet Ċiniżi għalhekk kienu aktar minn 40 % ogħla mill-konsum totali tal-Unjoni matul l-istess perjodu.
3.2. Il-prezz tal-esportazzjoni mir-RPĊ lejn swieq ta' pajjiżi terzi
(46)
It-talba tinkludi evidenza prima facie dwar il-prezzijiet tal-esportazzjoni miċ-Ċina lejn swieq oħrajn, bħall-Istati Uniti tal-Amerika u t-Tuneżija. L-evidenza kienet ibbażata fuq il-kwotazzjonijiet ta' prezz miksuba mill-industrija tal-Unjoni. Dawn il-prezzijiet ta' esportazzjoni instabu li huma taħt il-valur normali kif stabbilit hawn fuq. Barra minn hekk, abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni taċ-Ċina lejn il-Kroazja fl-2012 u l-ewwel kwart tal-2013, jiġifieri qabel l-adeżjoni tal-Kroazja fl-UE u l-estensjoni ta' miżuri protettivi tal-UE fuq dan il-pajjiż, jista' jiġi konkluż li l-livell tal-prezzijiet ta' esportazzjoni taċ-Ċina li wassal għall-impożizzjoni tal-miżuri fl-investigazzjoni oriġinali għadu pjuttost simili u, għalhekk, taħt il-valur normali kif stabbilit hawn fuq.
(47)
Miżuri antidumping kontra qfieli mir-RPĊ ġew adottati f'diversi pajjiżi terzi (pereżempju il-Kanada (10), il-Kolumbja (11), il-Messiku (12), l-Afrika t'Isfel (13) u l-Istati Uniti tal-Amerika (14)). Dawn il-miżuri jikkonċernaw diversi sottokategoriji ta' qfieli, inkluż il-prodott ikkonċernat. Dawn il-miżuri antidumping kienu kkunsidrati li jikkostitwixxu indikazzjoni ulterjuri tal-eżistenza ta' dumping lejn swieq ta' pajjiżi terzi.
(48)
Fid-dawl ta' dawn il-kunsiderazzjonijiet, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-produtturi esportaturi mir-RPĊ bigħu u fil-preżent qed ibigħu QĦA lejn pajjiżi terzi msemmija fil-premessi (46) u (47) bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping. Għalhekk, il-Kummissjoni tqis li huwa probabbli li, jekk il-miżuri attwali jiġu mħassra, il-produtturi esportaturi mir-RPĊ jbigħu wkoll il-prodott ikkonċernat lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping.
3.3. Il-prattiki ta' ċirkomvenzjoni
(49)
Investigazzjoni kontra ċ-ċirkomvenzjoni (15) kienet ikkonkludiet li ċ-ċirkomvenzjoni tal-miżuri applikabbli għal qfieli Ċiniżi kienet qed issir mill-Malasja. Il-miżuri għalhekk ġew estiżi għall-Malasja, ħlief għal disa' produtturi mill-Malasja li kien instab li kienu produtturi ġenwini li mhux qed jagħmlu ċirkomvenzjoni u kienu ġew eżentati mill-miżuri. Prattiki ta' ċirkomvenzjoni jindikaw li esportaturi tad-dumping huma ħerqana biex jaslu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma oġġett ta' dumping mingħajr ma jkollhom iħallsu d-dazji. Għalhekk, kieku l-miżuri tħallew jiskadu, x'aktarx li kienu se jkunu ħerqana li jindirizzaw l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping direttament lejn is-suq tal-Unjoni, mingħajr il-ħtieġa li jirrikorru għal ċirkomvenzjoni.
(50)
Wara d-divulgazzjoni finali, żewġ partijiet interessati kkummentaw li r-rati ta' dazju aktar baxxi jnaqqsu r-riskju ta' ċirkomvenzjoni. Il-partijiet argumentaw ukoll li l-miżuri speċjali, spjegati fil-premessa (129), li jesiġu li esportaturi Ċiniżi b'rati ta' dazju individwali jippreżentaw fatturi kienu sinjal li r-rati tad-dazju kienu għoljin wisq u kienu qed jinkoraġġixxu ċ-ċirkomvenzjoni.
(51)
Il-Kummissjoni tinnota li l-livell tar-rati tad-dazju fis-seħħ ma jistax jinbidel fil-kuntest tal- Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Barra minn hekk, il-miżuri speċjali għal esportaturi Ċiniżi huma maħsuba biex jindirizzaw ir-riskju potenzjali ta' ċirkomvenzjoni fost il-produtturi Ċiniżi minħabba differenzi fir-rati ta' dazju individwali. B'kuntrast ma' dan, prattiki ta' ċirkomvenzjoni mill-Malasja ġew analizzati bħala indikatur tal-probabbiltà li d-dumping mir-RPĊ lejn l-Unjoni jerġa' jseħħ. Il-Kummissjoni tqis li ż-żewġ kwistjonijiet mhumiex direttament relatati: ir-rekwiżit ta' fatturi mill-produtturi Ċiniżi ma jbiddilx il-konklużjoni li prattiki ta' ċirkomvenzjoni minn pajjiżi oħra huma indikazzjoni tal-probabbiltà li d-dumping jerġa' jseħħ, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
3.4. L-attratività tas-suq tal-Unjoni
(52)
Prattiki ta' ċirkomvenzjoni mill-Malasja juru li s-suq tal-Unjoni jibqa' attraenti għall-produtturi Ċiniżi, minħabba l-prezzijiet ogħla fis-suq tal-Unjoni. L-eżistenza tal-miżuri tal-antidumping fis-swieq l-oħra tal-esportazzjoni tkompli żżid l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni, jekk il-miżuri jitħassru. B'hekk, jista' jkun mistenni b'mod raġonevoli li, jekk il-miżuri jitħassru, parti sostanzjali tal-esportazzjonijiet Ċiniżi attwali jerġgħu jiġu diretti lejn l-Unjoni. Ta' min ifakkar li qabel ma ġew imposti l-miżuri oriġinali, is-sehem tas-suq Ċiniż fis-suq tal-Unjoni kien jammonta għal 26 %. Għalhekk, huwa mistenni li, jekk il-miżuri jiskadu, l-esportazzjonijiet Ċiniżi kollha li bħalissa għandhom 0,5 % tas-suq tal-Unjoni se jiżdiedu b'mod sinifikanti billi jwaqqgħu l-prezzijiet tal-Unjoni.
3.5. Konklużjoni dwar il-probabbiltà tar-rikorrenza tad-dumping
(53)
L-investigazzjoni wriet li l-esportazzjonijiet ta' qfieli mir-RPĊ lejn diversi pajjiżi terzi ġew esportati bi prezzijiet oġġett ta' dumping u li xi wħud minn dawk il-pajjiżi terzi kienu adottaw miżuri antidumping applikabbli għall-qfieli Ċiniżi. L-imġiba tal-ipprezzar tal-esportazzjonijiet Ċiniżi fi swieq terzi tindika probabbiltà li d-dumping lejn is-suq tal-Unjoni jerġa' jseħħ, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(54)
L-eżistenza ta' prattiki ta' ċirkomvenzjoni tqieset bħala indikazzjoni ulterjuri tal-probabbiltà li d-dumping jerġa' jseħħ.
(55)
Barra minn hekk, l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni, u l-fatt li swieq oħra għadhom magħluqa minħabba l-miżuri tal-antidumping, jindika li hemm riskju li l-esportazzjonijiet Ċiniżi jkunu diretti mill-ġdid lejn is-suq tal-Unjoni, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(56)
Barra minn hekk, il-kapaċità żejda għall-produzzjoni tal-prodott ikkonċernat fir-RPĊ hija sinifikanti meta mqabbla mal-konsum tal-Unjoni matul il-PIR. Li kieku din il-kapaċità kellha tintuża għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni u biex tikkompeti bil-prezz mal-produtturi tal-Unjoni, hemm probabbiltà qawwija li tali esportazzjonijiet isiru bi prezzijiet oġġett ta' dumping minħabba produzzjoni żejda li tkun teħtieġ li ssib triq għal swieq ta' esportazzjoni, li jipprovdi inċentiv għal dumping.
(57)
Minħabba dak li ssemma aktar 'il fuq, hemm probabbiltà li jekk il-miżuri kellhom jitħallew jiskadu, id-dumping jerġa' jseħħ.
D. DEFINIZZJONI TAL-INDUSTRIJA TAL-UNJONI
(58)
L-investigazzjoni stabbilixxiet li l-prodott simili huwa mmanifatturat minn għadd kbir ta' produtturi fl-Unjoni, inklużi bosta intrapriżi żgħar u ta' daqs medju, u ftit kumpaniji akbar. Il-produtturi tal-Unjoni li f'isimhom tressqet talba għar-rieżami tal-iskadenza kkoperaw fl-investigazzjoni, bl-eċċezzjoni ta' kumpanija waħda kif spjegat fil-premessa (15). Numru ta' produtturi oħra, li appoġġjaw jew opponew it-talba, ipprovdew dejta ġenerali dwar il-volum tagħhom ta' produzzjoni u ta' bejgħ. Minħabba li ħafna produtturi fl-Unjoni, l-aktar l-intrapriżi ż-żgħar, ma kkoperawx fl-investigazzjoni, ma kienx possibbli li jkun iddefinit b'mod preċiż il-volum totali tal-produzzjoni tal-Unjoni u l-għadd ta' produtturi abbażi tad-dejta individwali tal-kumpaniji.
(59)
Konsegwentement, il-volum tal-produzzjoni Komunitarja ġie stmat billi ntużat l-informazzjoni pprovduta fit-talba għar-rieżami tal-iskadenza abbażi tad-dejta tal-Eurostat dwar il-produzzjoni industrijali. Fuq il-bażi ta' dan ta' hawn fuq il-produzzjoni totali tal-Unjoni fil-PIR hija stmata li hi madwar 1,2 miljun tunnellata metrika.
(60)
Barra minn hekk, it-talba għar-rieżami tal-iskadenza u l-informazzjoni miġbura matul l-investigazzjoni tippermetti għall-iskop ta' stima li matul il-PIR, il-prodott simili kien manifatturat minn 378 produttur tal-Unjoni. Huma jikkostitwixxu l-industrija tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku u minn hawn 'il quddiem se jissejħu “l-industrija tal-Unjoni”.
(61)
Kif indikat fil-premessa (15) hawn fuq, tmien produtturi/gruppi ta' produtturi tal-Unjoni kienu fil-kampjun u pprovdew l-informazzjoni mitluba. Il-kumpaniji fil-kampjun huma stmati li jirrappreżentaw madwar 24 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni u s-sitwazzjoni tagħhom hija kkunsidrata rappreżentattiva għall-industrija tal-Unjoni.
E. IS-SITWAZZJONI TAS-SUQ TAL-UNJONI
1. Il-kummenti preliminari
(62)
Għall-iskop tal-analiżi tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi tad-dannu makroekonomiċi u mikroekonomiċi. L-indikaturi makroekonomiċi għall-perjodu kkunsidrat ġew stabbiliti, analizzati u vverifikati fuq il-bażi tad-dejta pprovduta mill-industrija tal-Unjoni. L-indikaturi mikroekonomiċi ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-informazzjoni miġbura u vverifikata fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun.
(63)
Fit-taqsimiet li ġejjin, l-indikaturi makroekonomiċi huma: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, stokks, il-volum tal-bejgħ, sehem is-suq u t-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, id-daqs reali tal-marġini ta' dumping u l-irkupru minn dumping preċedenti. L-indikaturi mikroekonomiċi huma: il-prezzijiet unitarji medji, il-kost tal-produzzjoni, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investiment, il-possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-kostijiet tal-manodopera.
2. Konsum tal-Unjoni
(64)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-volumi ta' bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, b'estimu għall-produtturi li ma kkoperawx, u dejta tal-importazzjoni mill-Eurostat, fuq il-livell tal-kodiċi TARIC.
(65)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-konsum tal-Unjoni żdied b'3 %. Kien hemm tkabbir sinifikanti fl-2011, iżda l-konsum tal-Unjoni għadu ferm 'il bogħod mil-livelli rreġistrati matul il-PI tal-investigazzjoni oriġinali meta l-konsum kien ta' aktar minn 2,2 miljun tunnellata metrika.
Tabella 1
Konsum
2010
2011
2012
PIR
Konsum (tunnellati)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indiċi (2010 = 100)
100
112
101
103
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal rieżami ta' skadenza, il-Eurostat
3. Volum, prezzijiet u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
(66)
Il-volumi u l-ishma tas-suq tal-importazzjonijiet mir-RPĊ kienu analizzati abbażi ta' dejta tal-Eurostat u dejta miġbura skont l-Artikolu 14(6) tar-Regolament bażiku.
(a) Volum u sehem mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
(67)
Matul il-perjodu kkunsidrat l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ lejn l-Unjoni nstab li kienu żviluppaw f'termini ta' volumi u ishma mis-suq kif ġej:
Tabella 2
Il-volum u l-ishma mis-suq tal-importazzjonijiet ikkonċernati
2010
2011
2012
PIR
RPĊ
Volum ta' importazzjonijiet (tunnellati metriċi)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indiċi (2010 = 100)
100
87
62
74
Sehem mis-suq (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indiċi (2010 = 100)
100
77
61
72
Sors: Il-Eurostat
(68)
Il-volumi tal-importazzjoni mir-RPĊ naqsu b'mod konsiderevoli mil-livelli rreġistrati fil-perjodu oriġinali ta' investigazzjoni (b'aktar minn 98 % jekk wieħed iqabbel il-PI oriġinali mal-PIR). Skont dan, is-sehem mis-suq Ċiniż naqas ukoll minn 26 % ffil-PI oriġinali għal 0,5 % fil-PIR. Bħala riżultat, l-esportazzjonijiet uffiċjali Ċiniżi kważi waqfu milli jeżistu fis-suq tal-Unjoni. Informazzjoni mogħtija f'din it-tabella u f'dik sussegwenti ma fihiex volumi tal-esportazzjoni għat-tliet produtturi esportaturi Ċiniżi li nstabu li ma kinux qed jagħmlu dumping fl-investigazzjoni oriġinali. Il-volum tal-esportazzjoni tagħhom huwa bħala medja fil-perjodu kkunsidrat madwar 30 % tal-esportazzjonijiet Ċiniżi totali tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(b) Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet u twaqqigħ tal-prezzijiet
(69)
It-tabella ta' hawn taħt turi l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi. Matul il-perjodu kkunsidrat il-prezz medju tal-importazzjoni mir-RPĊ żdied bi 28 %. Madankollu, hemm raġunijiet biex wieħed jemmen li dan il-prezz (li huwa aktar minn 250 % ogħla mill-prezz medju tal-esportazzjonijiet Ċiniżi matul il-PI oriġinali) ma jistax jitqies bħala indikatur siewi minħabba l-kwantitajiet żgħar ħafna li huma importati miċ-Ċina. Fil-fatt, jidher, li, meta jkunu kkunsidrati d-dazji antidumping għoljin, volumi żgħar ta' importazzjonijiet u l-evidenza miġbura mill-importaturi li kkoperaw, il-kwantitajiet esportati minn produtturi Ċiniżi fil-PIR ikunu jikkonsistu f'ordnijiet żgħar ħafna u/jew tipi ta' prodott partikolari ħafna, u dan iwassal għal prezzijiet ogħla.
Tabella 3
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet mir-RPĊ
2010
2011
2012
PIR
RPĊ
Prezz medju (EUR/tunnellata)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indiċi (2010 = 100)
100
109
159
128
Sors: Il-Eurostat
(70)
Minħabba li l-ebda produttur esportatur Ċiniż fil-kampjun ma kkopera fl-investigazzjoni tar-rieżami, u fid-dawl tal-informazzjoni limitata disponibbli minn produtturi esportaturi Ċiniżi oħrajn, it-twaqqigħ tal-prezz matul il-PIR kien determinat mill-paragun mal-prezzijiet b'medja peżata tal-produtturi tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, fuq bażi ta' kif ħarġu mill-fabbrika, mal-prezzijiet medji ta' esportazzjoni tal-esportazzjonijiet Ċiniżi fuq il-bażi CIF miksuba mill-Eurostat, b'aġġustamenti xierqa għad-dazji tad-dwana.
(71)
Ir-riżultat tat-tqabbil, meta espress bħala perċentwali tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun matul il-PIR, wera marġini ta' twaqqigħ b'medja peżata ta' 12 % fuq is-suq tal-Unjoni. Madankollu, għar-raġunijiet spjegati fil-premessa (69) hawn fuq, għandu jiġi kkunsidrat li l-prezzijiet irreġistrati għall-esportazzjonijiet Ċiniżi tal-prodott ikkonċernat matul il-perjodu kkunsidrat huma ħafna ogħla minn dak li kienu jkunu fin-nuqqas ta' miżuri. Abbażi ta' dan, hemm raġunijiet biex wieħed jemmen li, jekk il-miżuri jiġu mħassra, l-esportazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ xorta jkunu jistgħu jeżerċitaw pressjoni ta' pprezzar serja fuq il-produtturi tal-Unjoni.
4. L-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn mhux soġġetti għal miżuri
Tabella 4
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn
2010
2011
2012
PIR
It-Tajwan
Volum ta' importazzjonijiet (tunnellati metriċi)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indiċi (2010 = 100)
100
132
121
120
Il-prezz EUR/tunnellata metrika
1 805
1 905
2 003
1 895
Indiċi (2010 = 100)
100
106
111
105
Sehem mis-suq (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indiċi (2010 = 100)
100
117
120
117
Il-Vjetnam
Volum ta' importazzjonijiet (tunnellati metriċi)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indiċi (2010 = 100)
100
141
137
178
Il-prezz EUR/tunnellata metrika
1 349
1 496
1 528
1 365
Indiċi (2010 = 100)
100
111
113
101
Sehem mis-suq (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indiċi (2010 = 100)
100
126
136
174
It-Tajlandja
Volum ta' importazzjonijiet (tunnellati metriċi)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indiċi (2010 = 100)
100
220
184
168
Il-prezz EUR/tunnellata metrika
1 259
1 325
1 362
1 246
Indiċi (2010 = 100)
100
105
108
99
Sehem mis-suq (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indiċi (2010 = 100)
100
196
183
164
Total ta' pajjiżi terzi oħra (16)
Volum ta' importazzjonijiet (tunnellati metriċi)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indiċi (2009 = 100)
100
89
72
72
Il-prezz EUR/tunnellata metrika
2 816
3 232
3 729
3 751
Indiċi (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Sehem mis-suq (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indiċi (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Total ta' pajjiżi terzi (16)
Volum ta' importazzjonijiet (tunnellati metriċi)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indiċi (2009 = 100)
100
119
106
107
Il-prezz EUR/tunnellata metrika
2 154
2 217
2 382
2 288
Indiċi (2009 = 100)
100
103
111
106
Sehem mis-suq (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indiċi (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Il-volumi ta' importazzjoni minn pajjiżi terzi fis-suq tal-Unjoni wrew xejra ta' żieda ħafifa matul il-perjodu kkunsidrat li segwiet ix-xejra ta' żieda fil-konsum. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet kollha ta' pajjiżi terzi tal-QĦA baqa' relattivament stabbli fil-perjodu kkunsidrat fil-livell ta' madwar terz tal-konsum tal-Unjoni.
(73)
Il-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi baqgħu ġeneralment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat u huma taħt il-livell tal-prezzijiet mill-industrija tal-Unjoni. Minkejja dan, il-prezzijiet minn pajjiżi terzi huma ogħla b'mod sinifikanti mill-prezzijiet li kienu rreġistrati miċ-Ċina matul l-investigazzjoni oriġinali. Għar-raġunijiet dettaljati fil-premessa (69) hawn fuq, il-prezzijiet ta' QĦA Ċiniżi importati lejn l-Unjoni fil-PIR, għalkemm huma ogħla mill-prezzijiet medji tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, ma jistgħux jitqiesu bħala rappreżentattivi.
(74)
Jekk wieħed iqis il-pajjiżi terzi b'mod individwali, huwa ċar li t-Tajwan huwa issal-aktar attur barrani sinifikanti fis-suq tal-Unjoni. Il-volumi ta' esportazzjoni tiegħu żdiedu b'20 % matul il-perjodu kkunsidrat, u waħdu għandu kważi nofs l-importazzjonijiet fis-suq tal-UE. Jekk nikkunsidraw li l-volumi tal-esportazzjoni tiegħu fil-PIR huma 70 % ogħla milli fil-perjodu tal-iinvestigazzjoni oriġinali (u dan minkejja l-fatt li l-konsum fil-PIR huwa aktar baxx), huwa ċar li parti sinifikanti tal-esportazzjonijiet miċ-Ċina ġew sostitwiti minn prodotti Tajwaniżi. Minkejja dan għandu jkun innutat li l-volumi ta' importazzjoni Tajwaniża fil-PIR kienu jirrepreżentaw biss nofs il-volumi esportati miċ-Ċina matul il-PI oriġinali, u li l-prezzijiet medji Tajwaniżi fil-PIR kienu kważi d-doppju (+ 97,8 %) tal-prezzijiet medji tal-esportazzjonijiet Ċiniżi fil-PI oriġinali. Barra minn hekk, huwa nnutat li l-esportaturi Ċiniżi żammew il-bejgħ bi prezzijiet ta' livell baxx simili lejn is-swieq fl-Ewropa fejn ma kien hemm l-ebda miżura ta' antidumping applikata bħall-Kroazja qabel l-adeżjoni tagħha fl-UE.
(75)
Barra minn hekk, il-Vjetnam u t-Tajlandja jistgħu jkunu identifikati bħala pajjiżi li bbenefikaw minn l-għajbien tal-esportazzjonijiet Ċiniżi, peress li huma rreġistraw żidiet sinifikanti (fil-medda ta' 70-80 %), għalkemm kienu qed jibdew minn volumi ħafna iżgħar.
(76)
Barra minn hekk, għandu jkun ikkunsidrat il-fatt li l-prodotti importati huma rraportati li għandhom firxa ta' prodotti aktar iffokata fuq prodotti standard minn dawk il-prodotti mill-industrija tal-Unjoni.
(77)
Wara d-divulgazzjoni finali, erba' partijiet interessati argumentaw li l-konklużjonijiet tal-Kummissjoni dwar is-sostituzzjoni parzjali fis-suq tal-Unjoni ta' importazzjonijiet Ċiniżi b'importazzjonijiet mit-Tajwan, it-Tajlandja u l-Vjetnam, għandhom iwasslu għall-konklużjoni li l-prodotti li x'aktarx li jiġu importati miċ-Ċina huma standard u għalhekk mhix se jkunu f'kompetizzjoni diretta ma' prodotti aktar sofistikati li huma prodotti mill-industrija tal-Unjoni.
(78)
Bi tweġiba għal dan l-argument, huwa nnutat li l-fatt li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi jidher li tabilħaqq qed jimlew is-sehem tas-suq abbandunat mill-esportaturi Ċiniżi ma jfissirx li fil-ġejjieni, l-importazzjonijiet miċ-Ċina mhux probabbli li jikkawżaw dannu. L-ewwel nett, kif spjegat f'aktar dettall fil-premessa (115), l-industrija tal-Unjoni tikkonsisti minn produtturi involuti kemm fil-qfiel standard kif ukoll f'dawk speċjali. It-tieni, hemm indikazzjonijiet li l-esportazzjonijiet futuri miċ-Ċina jikkonsistu wkoll minn prodotti aktar speċjalizzati u ta' livell ogħla. L-informazzjoni disponibbli dwar il-pjanijiet ta' żvilupp, fid-diskors tal-President tal-Assoċjazzjoni Ċiniża tal-Industrija tal-Qfieli (“CFIA”) (17), jindikaw b'mod ċar li s-settur tal-prodotti tal-qfieli Ċiniż jipprevedi l-iżvilupp ta' prodotti aktar varji, kumplessi u ta' livell għoli. Għalhekk, l-argument ta' hawn fuq għandu jiġi miċħud.
5. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-unjoni
(79)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat il-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi rilevanti kollha li għandhom x'jaqsmu mal-istat tal-industrija tal-Unjoni.
(80)
Għall-fini tal-analiżi tad-dannu, is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni hija vvalutata abbażi ta' tali indikaturi bħall-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem mis-suq u t-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività, il-kobor tal-marġini effettiv tad-dumping u l-irkupru mid-dumping preċedenti, il-prezzijiet medji tal-bejgħ, prezz tal-unità, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila li jiżdied il-kapital, l-istokks u l-kostijiet tal-manodopera.
(a) Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(81)
Il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni baqgħet ġeneralment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat. Huwa mfakkar li d-domanda għall-prodott ikkonċernat hija dipendenti ħafna fuq setturi bħal dak awtomobilistiku u l-industrija tal-kostruzzjoni, kif ukoll prodotti oħra tal-konsumatur. Fil-fatt, minkejja żieda żgħira matul l-2011, il-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni baqgħet ġeneralment stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, b'konformità ma' domanda li qed tikber bil-mod fl-ekonomija Ewropea.
Tabella 5
Produzzjoni totali tal-industrija tal-Unjoni
2010
2011
2012
PIR
Produzzjoni (tunnellati mettriċi)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indiċi (2010 = 100)
100
114
100
99
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal rieżami
(82)
Barra minn hekk, il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet relattivament stabbli waqt il-perjodu kkunsidrat b'żieda żgħira fl-2011 u fil-PIR. F'konformità mal-fatt li l-produzzjoni baqgħet stabbli fil-perjodu 2010-2013, anki l-użu tal-kapaċità baqgħet sostanzjalment stabbli, u laħqet quċċata relattiva fl-2011.
Tabella 6
Il-produzzjoni, il-kapaċità u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati mettriċi)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indiċi (2010 = 100)
100
101
99
101
Utilizzazzjoni tal-kapaċità (%)
48
54
48
47
Indiċi (2010 = 100)
100
114
101
98
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal rieżami
(b) Volum ta' bejgħ, sehem mis-suq u tkabbir
Tabella 7
Il-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati
2010
2011
2012
PIR
Volum (tunnellati metriċi)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indiċi (2010 = 100)
100
113
102
103
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju u talba għal rieżami
(83)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni għal konsumaturi mhux relatati segwa x-xejra ta' konsum u produzzjoni fis-snin mill-2010 sal-2013, bi ftit tkabbir tul il-perjodu kkunsidrat, minkejja żieda sinifikanti bejn l-2010 u l-2011.
Tabella 8
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni u tkabbir
2010
2011
2012
RIP
Sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni (%)
67
66
66
66
Indiċi (2010 = 100)
100
97
98
98
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarji, il-Eurostat
(84)
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni kien stabbli (li huwa kkalkulat fil-kunsiderazzjoni tal-bejgħ lill-partijiet relatati) matul il-perjodu kkunsidrat li jirrappreżenta madwar żewġ terzi tas-suq. Dan ir-riżultat huwa konformi ma' tnaqqis fil-konsum tal-Unjoni meta mqabbel mal-perjodu ta' investigazzjoni oriġinali fuq naħa u mas-sostituzzjoni tal-importazzjonijiet Ċiniżi minn importazzjonijiet minn sorsi oħra min-naħa l-oħra.
(c) L-impjiegi u l-produttività
(85)
L-impjiegi fl-industrija tal-Unjoni relatati mal-prodott ikkonċernat baqgħu ġeneralment stabbli fil-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda żgħira rreġistrata fl-2011 hija konformi ma' produzzjoni ogħla li hija rreġistrata matul dik is-sena. Fid-dawl li l-produttività hija ogħla wkoll matul l-2011, dan juri li l-industrija tal-Unjoni wieġbet għal domanda ogħla parzjalment permezz ta' reklutaġġi ġodda u parzjalment billi żiedet il-produzzjoni eżistenti tal-impjegati (is-sahra). Meta l-volumi reġgħu naqsu fis-snin segwenti, dawn iż-żewġ effetti sparixxew, u s-sitwazzjoni reġgħet lura għal-livell tal-2010.
Tabella 9
L-impjiegi u l-produttività
2010
2011
2012
PIR
Numru ta' impjegati
20 036
20 854
20 238
19 950
Indiċi (2010 = 100)
100
104
101
100
Produttività (unità/impjegat)
60
66
60
60
Indiċi (2010 = 100)
100
110
99
100
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju, talba għal rieżami
(d) Id-daqs tal-marġini ta' dumping effettiv u l-irkupru mid-dumping preċedenti
(86)
Kif indikat fil-premessa (36) hawn fuq, minħabba n-nuqqas ta' koperazzjoni mill-produtturi esportaturi fil-kampjun mir-RPĊ il-marġini tad-dumping għar-RPĊ ma setgħux jiġu kkalkulati bi preċiżjoni suffiċjenti u għalhekk il-konklużjoni tal-ebda dumping matul il-PIR hija kkunsidrata ta' rilevanza limitata. L-analiżi tal-indikaturi tad-dannu provdiet evidenza li l-industrija qed tirkupra minn prattiki preċedenti ta' dumping. Madankollu, l-irkupru naqqas ir-rata minħabba domanda staġnata għas-setturi downstream ewlenin. Barra minn hekk, għandu jiġi nnutat li l-kundizzjoni relattivament stabbli li hija nnutatat matul il-perjodu kkunsidrat isseħ taħt il-ħarsien tal-miżuri tal-antidumping attwali. Jekk il-miżuri jitħassru, l-impatt tal-importazzjoni oġġett ta' dumping mir-RPĊ fuq l-industrija tal-Unjoni mistenni jkun sinifikanti.
(e) Prezzijiet medji tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni u kostijiet unitarji tal-produzzjoni
(87)
Il-prezzijiet medji tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni żdiedu bi 8 % bejn l-2010 u l-2013, wara li laħqu quċċata relattiva fl-2012. Il-prezz medju tal-bejgħ huwa ġeneralment f'pożizzjoni li jkopri l-kostijiet ta' produzzjoni u li jiggarantixxu profitt żgħir għall-industrija tal-Unjoni.
Tabella 10
Prezzijiet tal-bejgħ u l-kostijiet
2010
2011
2012
PIR
Prezz medju tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (EUR/tunnellata)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indiċi (2010 = 100)
100
107
111
108
Kost għal kull unità tal-produzzjoni (EUR/tunnellata metrika)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indiċi (2010 = 100)
100
111
116
109
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(f) Il-profittabbiltà, il-fluss ta' flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-kapaċità li jiżdied il-kapital
(88)
Matul il-perjodu kkunsidrat, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-ħila li jżidu l-kapital tal-produtturi tal-Unjoni żviluppaw kif ġej:
Tabella 11
Il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redittu fuq l-investiment
2010
2011
2012
PIR
Profittabilità tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
1,5
1,1
2,0
3,6
Fluss tal-flus (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investimenti (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indiċi (2010 = 100)
100
121
79
81
Redditu fuq l-investimenti (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(89)
Il-profittabilità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun kienet stabbilita billi ġie espress il-profitt qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni bħala perċentwal tad-dħul rilevanti. Matul il-perjodu kkunsidrat, il-marġini ta' profitt baqa' baxx, u kien ukoll negattiv għal xi produtturi tal-Unjoni; b'mod partikulari, ta' min wieħed jinnota li f'ebda waħda mis-snin ikkunsidrati ma l-marġini tal-profitt laħaq il-livell irreġistrat fil-perjodu tal-istħarriġ oriġinali (4,4 %). Minkejja xejra stabbli fil-bejgħ u l-produzzjoni, u parti sinifikattiva mis-suq għall-industrija tal-Unjoni, il-marġinijiet ta' profitt għadhom relattivament baxxi għal din l-industrija. B'mod partikolari, għandu jiġi nnotat, li fl-2011, il-marġini ta' profitt kien baxx ħafna minkejja l-fatt li l-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni laħqu l-ogħla punt tagħhom fil-perjodu kkunsidrat. Dan iqajjem tħassib dwar l-evoluzzjoni futura tal-marġini tal-profitt tal-industrija tal-Unjoni, jekk is-sitwazzjoni ekonomika tibqa' staġnanta. Għandu jiġi nnutat ukoll li l-marġini ta' profitt matul il-perjodu kkunsidrat, ukoll dejjem baqa' taħt il-profitt fil-mira indikat fl-investigazzjoni oriġinali (5 %).
(90)
Il-fluss tal-flus, li huwa l-kapaċità tal-industrija li tiffinanzja hija stess l-attivitajiet tagħha, kien pożittiv matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Madankollu, dan l-indikatur tjieb biss fl-2012, u rreġistra tnaqqis sinifikanti ta' 17 % fil-PIR. Dan iqajjem tħassib dwar il-kapaċità tal-industrija tal-Unjoni li tkompli għaddejja bl-iffinanzjar proprju neċessarju tal-attivitajiet tagħha.
(91)
Il-livell ta' investiment baqa' relattivament għoli u stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, bil-livell massimu jintlaħaq fl-2011. Ir-redditu fuq l-investiment, espress bħala l-profitt f'perċentwali tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti, isegwi xejra simili bħall-marġini tal-profitt. Għalhekk, dan l-indikatur ukoll laħaq l-ogħla livell tiegħu fil-PIR. Dan is-sinjal jista' jiġi interpretat bħala ambivalenti, peress li, minn naħa, huwa jirrifletti l-ogħla punt tal-marġini ta' profitt fost dawk irreġistrati fil-perjodu kkunsidrat, iżda, min-naħa l-oħra, huwa jirrifletti wkoll livell baxx ta' investimenti, li huwa sinjal li l-prospetti tal-industrija għall-perspettivi ekonomiċi tas-settur għadhom inċerti.
(92)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, jista' jiġi konkluż li, għalkemm il-prestazzjoni finanzjarja tal-produtturi tal-Unjoni baqgħet stabbli matul il-perjodu meqjus, xorta waħda, bl-eċċezzjoni ta' investimenti, ma laħqitx il-livelli tal-perjodu ta' investigazzjoni oriġinali.
(g) L-istokkijiet
(93)
Il-livell tal-istokkijiet tal-għeluq tal-produtturi tal-Unjoni li kkoperaw segwa mill-qrib it-tendenza osservata diġà fil-produzzjoni u l-bejgħ, b'tendenza pjuttost stabbli u quċċata relattiva fl-2011. Barra minn hekk, billi l-produzzjoni ta' prodott simili fl-Unjoni hija predominantement b'ordni, il-livell tal-istokkijiet ma jikkostitwixxix indikatur sinifikanti ħafna.
Tabella 12
Stokk tal-għeluq
2010
2011
2012
PIR
Stokk tal-għeluq (tunnellati metriċi)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indiċi (2010 = 100)
100
114
111
103
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
(h) Kostijiet tal-manodopera
(94)
Il-paga medja tal-impjegati rreġistrat żieda kostanti ta' 4 % kull sena fil-perjodu kkunsidrat. Madankollu, dan it-tkabbir jista' jiġi spjegat b'aġġustament għall-inflazzjoni u, sa ċertu punt, permezz ta' rikors għal aktar żmien ta' ħidma (kif jidher fl-2011 b'żieda fil-produttività għal kull impjegat).
Tabella 13
Kostijiet tal-manodopera
2010
2011
2012
PIR
Kostijiet medji tal-manodopera għal kull impjegat (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indiċi (2010 = 100)
100
104
108
112
Sors: Tweġibiet għall-kwestjonarju
6. Konklużjoni dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni
(95)
L-investigazzjoni wriet li l-importazzjonijiet ta' prodotti mir-RPĊ kważi sparixxiet mis-suq tal-Unjoni wara l-impożizzjoni tal-miżuri oriġinali fl-2009. Dan ippermetta li l-industrija tal-Unjoni tikseb livell tajjeb u stabbli ta' produzzjoni, volum ta' bejgħ u sehem tas-suq. Min-naħa l-oħra, il-profittabilità għadha taħt il-livelli milħuqa matul il-perjodu tal-investigazzjoni oriġinali, kif ukoll il-profitt fil-mira għas-settur.
(96)
Huwa għalhekk konkluż li l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx dannu materjali matul il-PIR. Madankollu, minħabba tkabbir kajman fil-konsum u l-fatt li l-marġini tal-profitt jibqgħu anqas minn dak li hemm bżonn għal vijabbiltà fit-tul, is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni għadha tista' titqies bħala vulnerabbli.
(97)
Wara d-divulgazzjoni finali, tliet partijiet interessati argumentaw li l-fatt li l-Kummissjoni kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni ma sofrietx dannu materjali matul il-PIR għandu jwassal għat-tmiem tal-miżuri. Il-Kummissjoni fil-fatt stabbiliet in-nuqqas ta' eżistenza ta' dannu materjali matul il-PIR. Madankollu, id-deċiżjoni biex il-miżuri jiġu estiċi mhijiex ibbażata fuq dannu materjali matul il-PIR iżda fuq il-konklużjonijiet fir-rigward tal-probabbiltà li l-dannu jerġa' jseħħ, f'konformità mal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
F. IL-PROBABBILTÀ LI D-DANNU JERĠA' JSEĦĦ
1. Il-kummenti preliminari
(98)
Għall-valutazzjoni tal-probabbiltà li d-dannu jerġa' jseħħ jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, l-impatt potenzjali tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn is-suq tal-Unjoni u fl-industrija tal-Unjoni kien analizzat skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament Bażiku.
(99)
L-analiżi ffokat fuq ix-xejra tal-konsum tas-suq tal-Unjoni, il-kapaċità żejda, il-flussi tal-kummerċ u l-attrattività tas-suq tal-Unjoni, u l-imġiba tal-prezzijiet tal-RPĊ. Minħabba n-nuqqas ta' koperazzjoni mill-esportaturi Ċiniżi, l-analiżi hija bbażata fuq il-fatti disponibbli li jinkludu statistika (l-istatistika tal-kummerċ tal-Eurostat u dik Ċiniża) u dokumenti industrijali (bħad-diskors mill-President taċ-CFIA msemmi fil-premessa (78) hawn fuq) ipprovdut fit-talba dwar il-bidu tar-rieżami ta' skadenza.
2. Il-konsum fl-Unjoni
(100)
Kif indikat fil-premessi (64) u (65) il-konsum tal-prodott ikkonċernat fl-Unjoni kellu tendenza kumplessivament stabbli fil-perjodu meqjus. Fl-istess waqt il-konsum fil-PIR xorta huwa aktar baxx bi kważi 20 % meta mqabbel mal-livell ta' qabel il-kriżi tal-perjodu ta' investigazzjoni oriġinali. It-tnaqqis fil-konsum tal-prodott ikkonċernat huwa kkawżat minn tnaqqis fil-produzzjoni fis-setturi awtomobilistiċi u ta' kostruzzjoni fl-Unjoni, kif ukoll f'setturi oħra ta' prodotti għall-konsumatur li jagħmlu użu sinifikanti tal-prodott ikkonċernat (tagħmir elettroniku u tad-dar, għamara, eċċ.). F'din iċ-ċirkustanza, huwa għalhekk ikkunsidrat li r-ritorn ta' importazzjonijiet miċ-Ċina bi prezzijiet baxxi ħafna jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, ikollu impatt f'daqqa u drammatiku fuq is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Dawn l-importazzjonijiet ikunu mistennija jwaqqgħu u, fi kwalunkwe każ, jeżerċitaw pressjoni 'l isfel fuq il-prezzijiet tal-Unjoni u joħolqu distorsjoni tal-kompetizzjoni fis-suq. Bħala konsegwenza, huwa probabbli li jekk il-miżuri jitħallew jiskadu, id-dannu lill-industrija tal-Unjoni jerġa jseħħ.
3. Il-kapaċità żejda, il-flussi tal-kummerċ u l-ġibda tas-suq tal-Unjoni, u l-imġiba tal-prezzijiet tar-RPĊ
(101)
Kif deskritt fil-premessa (44), il-kapaċità tal-produzzjoni Ċiniża ta' QĦA fl-2012 ammontat għal 6,6 miljun tunnellata. Ta' min jinnota li l-2012 kienet meqjusa bħala sena diffiċli mill-industrija tal-qfieli Ċiniża peress li minħabba l-impatt negattiv ta' diversi fatturi ekonomiċi (inflazzjoni, tnaqqis fl-ekonomija Ċiniża u l-kriżi taż-Żona tal-Ewro), din kienet l-ewwel sena mill-2000 li fiha l-kapaċità ta' produzzjoni Ċiniża rreġsitrat tnaqqis (minn 6,8 miljun tunnellata fl-2011).
(102)
Fi kwalunkwe każ, indipendentement mix-xenarji futuri (staġnar jew tkabbir) wieħed xorta jrid jinnotali anke l-kapaċità Ċiniża attwali ta' produzzjoni ta' 6,6-6,8 miljun tunnellata metrika kienet sfruttata għal 75 % biss bejn l-2010 u l-2012. Dan iħalli kapaċità żejda fiċ-Ċina (1,6-1,7 miljun tunnellata metrika) li hija diġà għolja ħafna, u eżattament fl-istess firxa bħall-konsum totali rreġistrat fis-suq tal-Unjoni fl-istess sena.
(103)
L-esportazzjoni globali Ċiniża ta' QĦA kienet relattivament stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, f'livell ta' 2,2-2,6 miljun tunnellata metrika li jikkorrispondu għal 40-50 % tal-bejgħ Ċiniż. Għalhekk huwa ċar li l-esportazzjoni tikkostitwixxi parti importanti mill-attività tal-produtturi Ċiniżi tal-QĦA. Skont il-pjani ta' żvilupp imħabbra mis-CFIA għas-settur, żieda mistennija fid-domanda fis-suq domestiku x'aktarx se twassal biex is-sehem tal-esportazzjonijiet jaqa' sal-livell ta' 30-40 % tal-produzzjoni. Madankollu, dan it-tnaqqis għandu jitqies fl-isfond ta' żieda ġenerali fil-kapaċità tal-produzzjoni kif spjegat fil-premessa (101) u l-fatt li din il-kapaċità żejda fi kwalunkwe każ hija kbira daqs l-konsum kollu tal-Unjoni. Barra minn hekk, it-tbassir mis-CFIA ma jipprovdi l-ebda qafas ta' żmien għat-tnaqqis fis-sehem tal-esportazzjonijiet Ċiniżi, u lanqas ma jagħti indikazzjoni konkreta li din il-bidla diġà bdiet. B'konsegwenza ta' dan, il-pjan ta' żvilupp irrappurtat mis-CFIA għandu jitqies bħala vag wisq u bħala programm indeterminat, speċjalment jekk jitqiegħed kontra l-iskadenza eventwali ta' miżuri, li jkollhom effett immedjat. Għalhekk, il-preżenza ta' dan il-pjan f'dan l-istadju ma tistax taffettwa l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà li d-dannu jerġa jseħħ, jekk il-miżuri jitħallew jiskadu.
(104)
Attwalment, il-preżenza Ċiniża fis-suq tal-Unjoni hija limitata ħafna u ma taqbiżx iż-0,5 % tas-sehem tas-suq f'termini ta' volum. Madankollu, is-suq tal-Unjoni jibqa' attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi, minħabba l-prezzijiet ogħla fis-suq tal-UE. Dan jista' jiġi ppruvat bit-tentattivi tal-produtturi esportaturi Ċiniżi li jiċċirkomventu l-miżuri antidumping tal-UE. Kif indikat fil-premessa (3) din l-imġiba diġà rriżultat f'estensjoni tal-miżuri fuq l-esportazzjonijiet Ċiniżi mill-Malasja.
(105)
Barra minn hekk, l-industrija Ċiniża orjentata lejn l-esportazzjoni qed tħabbat wiċċha ma' aktar u aktar problemi biex issib mezzi għas-swieq tal-esportazzjoni hekk kif numru dejjem jikber tagħhom reċentement imponew miżuri antidumping fuq esportazzjonijiet ta' tipi differenti ta' QĦA miċ-Ċina kif spjegat fil-premessa (47).
(106)
B'hekk, jista' jkun mistenni b'mod raġonevoli li, bħala konsegwenza għall-attrattività tas-suq tal-Unjoni mad-daqs u l-livelli tal-prezzijiet tiegħu, jekk il-miżuri jiġu mħassra, parti sostanzjali tal-esportazzjonijiet Ċiniżi attwali jerġgħu jiġu diretti lejn l-Unjoni. Ta' min ifakkar li qabel ma ġew imposti l-miżuri oriġinali, is-sehem tas-suq Ċiniż fis-suq tal-Unjoni kien jammonta għal 26 %.
(107)
Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-livell tal-prezzijiet Ċiniżi ta' esportazzjoni, ta' min ifakkar li fl-investigazzjoni oriġinali nstabu livelli għolja ta' dumping u l-marġini tad-dannu kkalkulati fuq il-bażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni tal-esportaturi Ċiniżi. Abbażi tal-prezzijiet tal-esportazzjoni taċ-Ċina lejn il-Kroazja fl-2012 u l-ewwel kwart tal-2013, jiġifieri qabel l-adeżjoni tal-Kroazja fl-UE u l-estensjoni ta' miżuri protettivi tal-UE fuq dan il-pajjiż, jista' jiġi konkluż li l-livell tal-prezzijiet ta' esportazzjoni taċ-Ċina li wassal għall-impożizzjoni tal-miżuri fl-investigazzjoni oriġinali għadu pjuttost simili. Barra minn hekk, azzjonijiet ta' difiża kummerċjali meħuda minn pajjiżi terzi kontra l-esportazzjoni ta' QĦA Ċiniżi jikkonfermaw li mġiba inġusta fil-prezzijiet tal-produtturi esportaturi Ċiniżi hija kontinwa u mhijiex limitata biss fis-suq tal-Unjoni.
4. Konklużjoni
(108)
Il-konklużjonijiet tal-investigazzjoni enfasizzaw diversi elementi ta' tħassib, inklużi l-kapaċità żejda kbira disponibbli fir-RPĊ, il-kontinwazzjoni ta' dumping u prattiki ta' bejgħ taħt il-prezz mad-dinja kollha, l-iżvilupp ippjanat ta' kapaċità ta' produzzjoni, il-firxa ta' prodotti u l-kumplessità tal-prodott fir-RPĊ, kif ukoll ostakli dejjem jikbru għall-kummerċ fi swieq ta' pajjiżi terzi ewlenin oħra. Min-naħa l-oħra, il-konsum tal-Unjoni kien qed jistaġna f'dawn l-aħħar ħames snin, minħabba domanda baxxa f'ħafna setturi downstream. Dan wassal għal stat ta' vulnerabbiltà tal-industrija tal-Unjoni li huwa kkaratterizzat minn ċertu livell ta' kapaċità żejda, profitti baxxi u inċertezza kummerċjali (kif jidher b'mod partikolari mill-investimenti li qegħdin dejjem jonqsu). F'dan ix-xenarju, huwa kkunsidrat li t-tħassir tal-miżuri x'aktarx iwasslu għar-ritorn f'daqqa tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping Ċiniżi, u li dan jista' jdgħajjef il-pożizzjoni tal-industrija tal-Unjoni fis-suq prinċipali tagħhom, filwaqt li jitfa' lill-industrija tal-Unjoni għal darb'oħra f'sitwazzjoni ta' dannu.
(109)
Il-partijiet sostnew li l-industrija tal-Unjoni rdoppjat il-profitt u l-fluss tal-flus meta mqabbla mal-2010 u li għalhekk il-profitt tagħha ma jistax ikun ikkwalifikat bħala baxx. Barra minn hekk, huwa osservat li l-industrija tal-Unjoni ma kinitx teħtieġ aktar investimenti minħabba li investiet b'mod sinifikanti fl-imgħoddi.
(110)
Għalkemm l-industrija tal-Unjoni tabilħaqq irdoppjat il-profitt tagħha, dan tal-aħħar baqa' anqas mill-profitt fil-PI oriġinali (4,4 %) u l-profitt fil-mira ta' 5 %. L-istess raġunament japplika għall-fluss tal-flus li baqa' 14 % taħt il-livell tal-PI oriġinali. Finalment, il-vijabilità tal-industrija tal-Unjoni tiddependi fuq investimenti kontinwi f'makkinarju aġġornat u firxa usa' ta' prodotti. Il-pretensjonijiet għalhekk ma ntlaqgħux.
(111)
Jekk il-miżuri jiġu revokati, skont is-sitwazzjoni preżenti tas-suq, x'aktarx li dan it-titjib temporanju fil-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni malajr jiddeterjora. Kif diskuss hawn fuq, il-kundizzjonijiet ikunu estremament favorevoli għal żieda fl-importazzjonijiet mir-RPĊ lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping u f'volumi konsiderevoli. Dan x'aktarx jipperikola l-iżviluppi pożittivi li ntlaħqu fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. L-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping x'aktarx ikunu jistgħu jeżerċitaw pressjoni fuq il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni u jġegħluha titlef sehem mis-suq u bħala konsegwenza ta' dan ikollhom impatt negattiv fuq il-prestazzjoni finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni li għadha vulnerabbli. Wieħed ifakkar li fil-perjodu meqjus fl-investigazzjoni oriġinali (mill-1 ta' Jannar 2003 sat-30 ta' Settembru 2007), jiġifieri qabel l-impożizzjoni tal-miżuri antidumping, l-industrija tal-Unjoni kellha tillimita l-produzzjoni f'ċerti segmenti tal-prodott ikkonċernat minħabba importazzjonijiet massivi miċ-Ċina (18). Dan kellu impatt negattiv sinifikanti fuq l-utilizzazzjoni tal-kapaċità u l-profittabilità.
(112)
Wara d-divulgazzjoni finali, parti interessata iddikjarat li fl-analiżi tagħha tad-dannu tal-probabbiltà ta' rikorrenza l-Kummissjoni naqset milli tistabbilixxi l-effett tal-volum tal-esportazzjonijiet Ċiniżi u r-rabta tiegħu mal-miżuri. Il-parti interessata argumentat li:
(i)
l-importazzjonijiet minn sorsi oħra ħadu post l-importazzjonijiet miċ-Ċina; dawn l-importazzjonijiet jinbiegħu bi prezzijiet taħt dawk tal-industrija tal-Unjoni u madankollu l-industrija tal-Unjoni ma ġarrbitx dannu materjali,
(ii)
it-tnaqqis tal-livell tal-miżuri wara l-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet tad-WTO ma rriżultawx f'żieda fil-volumi tal-importazzjonijiet miċ-Ċina fis-suq tal-Unjoni,
(iii)
importazzjonijiet ta' tipi oħra ta' qfieli miċ-Ċina, li mhumiex suġġett tal-miżuri antidumping ukoll rreġistraw tnaqqis serju fil-volumi mill-2009 meta l-miżuri oriġinali ġew imposti,
(iv)
meta wieħed jikkunsidra d-domanda dejjem tikber fis-suq domestiku Ċiniż, il-probabbiltà ta' żieda futura tal-esportazzjonijiet Ċiniżi lejn l-Unjoni hija limitata, u
(v)
is-suq għall-qfieli se jkompli jikber fiċ-Ċina u wkoll fi swieq Asjatiċi oħra li se jnaqqsu l-probabbiltà ta' żieda sinifikanti ta' esportazzjonijiet lejn l-UE.
(113)
Bi tweġiba għal dawn l-argumenti, ta' min jinnota li:
(i)
l-effett dannuż probabbli tal-importazzjonijiet Ċiniżi ma jistax jiġi pparagunat mal-effett tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, bħat-Tajwan, il-Vjetnam u t-Tajlandja. Fil-fatt, kif indikat fil-premessa (74) hawn fuq, hemm evidenza li tissuġġerixxi li l-esportaturi Ċiniżi kienu għadhom qed ibiegħu fis-suq Kroat (qabel l-adeżjoni ta' dan il-pajjiż mal-UE) fuq il-prezzijiet medji simili bħal dawk irreġistrati fl-investigazzjoni oriġinali; dawn il-prezzijiet għalhekk huma ħafna anqas minn dawk irrapportati minn dawn il-pajjiżi terzi matul il-PIR. Barra minn hekk, kif indikat fil-premessa (115) hawn taħt, l-industrija tal-Unjoni qed tbiegħ volumi sinifikanti kemm tal-prodotti standard kkif ukoll tal-prodotti speċjali, u għalhekk huwa probabbli li l-esportazzjonijiet Ċiniżi (li jikkonsistu kemm mill-prodotti standard kif ukoll mill-prodotti speċjali,) se jkunu jistgħu jikkawżaw dannu jekk jintemmu d-dazji fis-seħħ;
(ii)
filwaqt li jitqies it-tnaqqis limitat fil-livell tad-dazji fis-seħħ wara l-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet tad-WTO jiġifieri minn 85 % qabel l-emenda għal 74,1 % wara, ma kinitx mistennija żieda importanti fl-importazzjonijiet miċ-Ċina;
(iii)
l-allegat tnaqqis fil-volumi ta' importazzjoni ta' qfieli mhux soġġetti għall-miżuri mhuwiex sostnut minn dejta statistika disponibbli. Fil-fatt, inżamm ammont mensili stabbli ta' 20-30 elf tunnellata metrika fil-perjodu 2009-2013, filwaqt li l-volum ta' importazzjoni ta' qfieli soġġetti għall-miżuri naqas immedjatament fi Frar 2009 minn aktar minn 60 elf tunnellata metrika fix-xahar għal livell kważi ineżistenti;
(iv)
il-bidla mistennija ta' proporzjon ta' volum ta' bejgħ domestiku Ċiniż vs. bejgħ tal-esportazzjonijiet, li tirrifletti t-tkabbir fid-domanda domestika Ċiniża, se tkun kontrobilanċjata b'żieda tat-total tal-kapaċità tal-produzzjoni u l-volumi tal-bejgħ Ċiniżi, kif spjegat fil-premessa (101); kif ukoll
(v)
l-affermazzjoni li d-domanda għal qfieli Asjatiċi qed tiżdied, hija bbażata fuq sorsi skaduti, li jbassru li d-domanda dinjija għall-qfieli se tkun ta' USD 83 biljun fl-2016. Riċerka tas-suq ġdida ppubblikata minn Fastener Industry News Inc. f'Diċembru 2014 (19) turi d-domanda tas-suq dinji għal USD 81 biljun fl-2018 għalhekk tipprevedi tkabbir iżgħar fuq perjodu itwal ta' żmien. Barra minn hekk, iż-żieda fid-domanda fir-reġjun tal-Asja u l-Paċifiku hija akkumpanjata b'żieda fil-kapaċità f'bosta pajjiżi għajr iċ-Ċina (pereżemmpju l-Indoneżja, il-Malasja, it-Tajlandja u l-Vjetnam). Barra minn hekk, l-installazzjoni ta' kapaċità ta' produzzjoni addizzjonali għall-qfieli għandha relattivament ftit ostakoli għad-dħul (f'termini ta' żmien, kapital u għarfien) u għalhekk il-provvista tista' tirreaġixxi għad-domanda li dejjem qed tikber relattivament malajr.
Għalhekk, l-affermazzjonijiet ta' hawn fuq kellhom jiġu miċħuda.
(114)
L-istess parti interessata argumentat li l-probabbiltà ta' rikorrenza tal-analiżi tad-dannu tal-Kummissjoni ma kkunsidratx il-fatt li l-prodotti ta' kwalità baxxa importati miċ-Ċina ma jistgħux jeżerċitaw pressjoni ta' prezz fuq prodotti ta' kwalità għolja, prinċipalment prodotti mill-produtturi tal-Unjoni.
(115)
B'risposta għal dan l-argument, għandu jiġi mfakkar li l-produzzjoni tal-Unjoni tkopri l-firxa kollha ta' qfieli, b'xi kumpaniji li jiffokaw fuq tipi speċifiċi (standard jew speċjali) filwaqt li oħrajn joffru l-firxa sħiħa. B'mod partikolari, fil-kumpaniji fil-kampjun, parti sinifikanti tal-bejgħ hija magħmula minn qfieli standard u għal tlieta minnhom, il-maġġoranza tal-bejgħ matul il-PIR huwa kostitwit minn prodotti standard. Għaldaqstant, l-allegazzjoni li l-industrija Ewropea tipproduċi biss qfieli speċjali jew ta' kwalità għolja, u għalhekk hija protetta minn dannu minn importazzjonijiet miċ-Ċina, hija manifestament żbaljata, peress li l-evidenza miġbura u vverifikata matul l-investigazzjoni turi mod ieħor. Barra minn hekk, huwa magħruf ukoll li s-settur tal-qfieli Ċiniżi jipprevedi l-iżvilupp ta' prodotti ta' kwalità aktar għolja, kif spjegat fil-premessa (78). Għalhekk, huwa tassew probabbli mix t-taħlita tal-prodotti tal-esportazzjonijiet Ċiniżi futuri bl-istess mod se jikkonsistu f'firxa sħiħa minn prodotti ta' kwalità baxxa għal dawk ta' kwalità għolja, u l-pressjoni tal-prezz se tinħass mill-industrija tal-Unjoni fl-intier tagħha, biex b'hekk taffettwa l-kapaċità tal-utilizzazzjoni tal-produzzjoni tagħha. Għaldaqstant, dan l-argument kellu jiġi rifjutat.
(116)
Fl-aħħar nett, żewġ partijiet oħra interessati qajmu l-argument li fl-analiżi tagħha, il-Kummissjoni assumiet b'mod żbaljat li l-prezzijiet miċ-Ċina se jkunu baxxi bħal ma kienu fl-investigazzjoni oriġinali. Skont il-partijiet inkwistjoni, dan ma jkunx il-każ minħabba li kien hemm żieda sinifikanti fil-prezzijiet irreġistrati fiċ-Ċina l-aktar minħabba ż-żieda fil-kost tal-materja prima u tal-manodopera u l-iżvilupp ta' standards ambjentali. Għaldaqstant kwalunkwe twaqqigħ fil-prezz se jkun anqas u mhux se jiġġustifika l-estensjoni tal-miżuri f'livelli daqshekk għolja.
(117)
Mingħajr preġudizzju għall-fatt li l-livell ta' miżuri ma jistax jiġi mmodifikat fil-kuntest ta' reviżjoni ta' skadenza u li l-prezzijiet u l-kostijiet domestiċi Ċiniżi kienu meqjusa inaffidabbli fl-investigazzjoni oriġinali minħabba li l-produtturi Ċiniżi naqsu li jiksbu t-trattament tal-ekonomija tas-suq, għandu jiġi osservat dan li ġej. L-ewwel nett, in-nuqqas ta' kooperazzjoni mill-produtturi Ċiniżi ma ppermettiex li l-Kummissjoni tivverifika l-kost tagħhom u l-allegati bidliet li seħħew fiċ-Ċina. Il-partijiet interessati kkonċernati ma pprovdew l-ebda evidenza jew fatti sustanzjati fis-sottomissjonijiet tagħhom. It-tieni nett, wieħed jiġbed l-attenzjoni għal-livell tal-prezzijiet osservati fil-Kroazja qabel l-adeżjoni tagħha fl-Unjoni, li indikat b'mod ċar li l-esportaturi Ċiniżi komplew iżommu l-prezzijiet imposti simili ħafna għal dawk osservati matul l-investigazzjoni oriġinali (ara l-premessa 74). Għalhekk, l-argument ta' hawn fuq kellu jkun miċħud.
G. INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(118)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b'mod ġenerali. Il-kalkolu tal-interess tal-Unjoni kien ibbażat fuq apprezzament tal-interessi differenti involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-opinjonijiet tagħhom skont l-Artikolu 21(2) tar-Regolament bażiku.
(119)
Minħabba li din l-investigazzjoni hija rieżami tal-miżuri eżistenti, hija ppermettiet l-evalwazzjoni ta' kull impatt negattiv mhux mistħoqq tal-miżuri tal-antidumping eżistenti fuq il-partijiet interessati.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(120)
Ġie konkluż fil-premessa (108) hawn fuq li l-industrija tal-Unjoni aktarx tesperjenza deterjorazzjoni serja tas-sitwazzjoni tagħha fil-każ li l-miżuri anti-dumping jitħallew jiskadu. Għalhekk, il-kontinwazzjoni tal-miżuri għandha tkun ta' benefiċċju għall-industrija tal-Unjoni minħabba li l-produtturi tal-Unjoni għandhom ikunu kapaċi jżommu l-volumi tagħhom tal-bejgħ, is-sehem fis-suq, il-profittabbilità u s-sitwazzjoni ekonomika pożittiva ġenerali tagħhom. B'kuntrast, il-waqfien tal-miżuri jhedded serjament il-vijabbiltà tal-industrija tal-Unjoni għax ikun hemm raġunijiet biex wieħed jistenna bidla tal-importazzjonijiet Ċiniżi lejn is-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li huma l-oġġett ta' dumping u f'volumi konsiderevoli li jikkawżaw li d-d-dannu jerġa' jseħħ.
3. L-interess tal-importaturi
(121)
L-importaturi kollha magħrufa ġew infurmati dwar il-bidu tar-rieżami. Madankollu, kienu biss żewġ importaturi li kkoperaw fl-investigazzjoni u wieġbu għall-kwestjonarji tal-Kummissjoni. L-investigazzjoni żvelat li l-importaturi jistgħu faċilment jixtru minn sorsi differenti li huma attwalment disponibbli fis-suq, b'mod partikolari mill-industrija tal-Unjoni u minn esportaturi ewlenin ta' pajjiżi terzi li jbigħu bi prezzijiet li mhumiex l-oġġett ta' dumping. Barra minn hekk, l-ebda wieħed miż-żewġ importaturi li kkoperaw ma oġġezzjonaw għall-estensjoni tal-miżuri antidumping attwali għalkemm urew tħassib dwar il-livelli għoljin tagħhom. F'dan ir-rigward huwa nnutat li l-investigazzjoni tar-rieżami tal-iskadenza abbażi tal-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ma tistax twassal għal modifika tal-livell tal-miżuri. Meta wieħed jikkunsidra dan ta' hawn fuq u kif ukoll fin-nuqqas ta' interess mill-importaturi inġenerali, ġie konkluż li ma jkunx kontra l-interess tagħhom li l-miżuri jibqgħu fis-seħħ.
(122)
Wara d-divulgazzjoni finali, żewġ partijiet interessati, jiġifieri żewġ assoċjazzjonijiet ta' distributuri tal-qfieli fl-Unjoni, sostnew li l-impożizzjoni tad-dazji fis-seħħ f'dan it-tip ta' livell għoli ma twassalx biex tkun restawrata kompetizzjoni ġusta fis-suq tal-Unjoni iżda pjuttost tiprevjeni l-importazzjonijiet Ċiniżi milli jidħlu fis-suq tal-Unjoni. Dawn il-partijiet interessati sostnew li kwalunkwe estensjoni tal-miżuri se tirriżulta f'aktar tnaqqis tal-għażliet tas-sorsi internazzjonali disponibbli għall-utenti u l-importaturi tal-Unjoni. B'reazzjoni għal dan l-argument, huwa primarjament innutat li miżuri antidumping mhumiex imposti biex jipprevjenu jew jibblukkaw l-importazzjonijiet minn pajjiż fil-mira iżda primarjament biex jirrestawraw il-kompetizzjoni ġusta fis-suq. Il-livell ta' dazji fis-seħħ huwa r-riżultat tal-kalkoli tal-marġini tad-dumping u d-dannu li ġew stabbiliti fuq il-bażi tal-konklużjoinjiet li saru matul l-investigazzjoni oriġinali. It-tieni nett, il-Kummissjoni ma taqbilx mad-dikjarazzjoni li d-dazji fis-seħħ qed jillimitaw is-sorsi ta' forniment fis-suq tal-Unjoni. L-istatistika tal-importazzjoni disponibbli turi li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi żdiedu wara li ġew introdotti l-miżuri fuq iċ-Ċina. L-investigazzjoni ma sabitx elementi li jindikaw il-fatt li dawn ix-xejriet mhux se jkomplu fil-futur. Għalhekk, l-argumenti ta' hawn fuq għandhom jkunu miċħuda.
(123)
Barra minn hekk, waħda minn dawn l-assoċjazzjonijiet iddikjarat li, għalkemm hija tqis li il-miżuri oriġinali mhumiex xierqa għal kollox u li kkawżaw distorsjoni radikali u inutli tas-suq tal-qfiel, it-tneħħija f'daqqa tagħhom issa se tkun ta' tfixkil kbir daqs l-impożizzjoni oriġinali tagħhom. Dan jindika li d-distributuri tal-qfiel kienu kapaċi jaġġustaw l-ktajjen ta' provvista tagħhom, filwaqt li jqisu l-miżuri fis-seħħ.
4. L-interess tal-utenti
(124)
Minkejja li l-utenti ma kkoperawx, madankollu kien possibbli li jiġu identifikati l-opinjonijiet u l-pożizzjoni tal-utenti mill-informazzjoni pprovduta mill-industrija tal-Unjoni u mill-importaturi. Jidher li l-utenti jistgħu primarjament ikunu diviżi f'żewġ kategoriji: l-utenti ta' livell għoli, li jeħtieġu qfieli bi standards ta' kwalità għolja ħafna, u utenti oħra. L-utenti ta' livell għoli normalment isibu l-prodotti li għandhom bżonn mill-produtturi tal-Unjoni u minn xi produtturi esportaturi speċjalizzati ħafna. Min-naħa l-oħra, il-kategorija tal-utenti l-oħra (li jistgħu jinkludu wkoll l-utenti ta' livell għoli fil-bżonn ta' prodotti irħas għal applikazzjonijiet anqas diffiċli) hija l-kategorija tal-utenti li normalment jużaw prodotti Ċiniżi. Din il-kategorija ta' utenti hija normalment moqdija minn importaturi, u skont l-opinjonijiet miġbura waqt żjara lill-importaturi li kkoperaw, din il-kategorija ta' utenti issa hija suffiċjentement fornita minn importazzjonijiet minn pajjiżi oħra, inkluż it-Tajwan, it-Tajlandja u l-Vjetnam. Fuq il-bażi ta' din ir-rikostruzzjoni, u anki meta wieħed iqis li l-ebda utent ma ddeċieda li jintervjeni f'din l-investigazzjoni, ġie konkluż li l-estensjoni tal-miżuri ma tmurx kontra l-interessi tal-utenti, li dehru li addattaw tajjeb u mingħajr konsegwenzi għall-preżenza ta' miżuri fuq il-QĦA mir-RPĊ.
5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(125)
Fid-dawl ta' dan ta' hawn fuq, huwa konkluż li ma hemmx raġunijiet konvinċenti fl-interess tal-Unjoni kontra ż-żamma tal-miżuri tal-antidumping attwali.
H. MIŻURI ANTIDUMPING
(126)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jibqgħu fis-seħħ il-miżuri eżistenti. Ingħataw ukoll perjodu biex jissottomettu kummenti wara dik id-divulgazzjoni. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn kien xieraq.
(127)
Minn dak li ntqal hawn fuq, kif stipulat fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri tal-antidumping applikabbli għall-importazzjonijiet ta' ċerti qfiel tal-ħadid u tal-azzar li joriġinaw fir-RPĊ, imposti mir-Regolament (KE) Nru 91/2009, kif emendat l-aħħar bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 924/2012, għandhom jibqgħu fis-seħħ.
(128)
Kif deskritt fil-premessa (3) ta' hawn fuq, id-dazji antidumping fis-seħħ fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat mir-RPĊ ġew estiżi biex ikopru, addizzjonalment, l-importazzjonijiet tal-istess prodott ikkunsinjat mill-Malasja, sew jekk iddikjarat li joriġina mill-Malasja u sew jekk le. Id-dazju antidumping li jrid jinżamm fuq l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat, kif ġie stabbilit fil-premessa (3), għandu ikompli jiġi estiż għal importazzjonijiet ta' QĦA ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Malasja kif ukoll jekk le. Il-produtturi esportaturi li kienu eżentati mill-miżuri kif estiżi bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 723/2011 għandhom ikunu eżentati wkoll mill-miżuri kif imposti b'dan ir-Regolament.
(129)
Sabiex jiġu mminimizzati r-riskji ta' ċirkomvenzjoni minħabba d-differenza għolja fir-rati tad-dazju fost esportaturi Ċiniżi, huma kkunsidrati meħtieġa miżuri speċjali f'dan il-każ biex tiġi żgurata l-applikazzjoni tajba tad-dazji tal-antidumping. Dawn il-miżuri speċjali, li japplikaw għal kumpaniji li għalihom tkun introdotta rata individwali tad-dazju, jinkludu dan li ġej: il-preżentazzjoni lill-awtoritajiet tad-dwana tal-Istati Membri ta' fattura kummerċjali valida, li għandha tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness ta' dan ir-Regolament. L-importazzjonijiet li ma jkunux akkumpanjati b'tali fattura jkunu suġġetti gћad-dazju tal-antidumping residwu li japplika gћall-produtturi l-oћra kollha.
(130)
Il-miżuri previsti f'dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 15(1) tar-Regolament bażiku,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Dazju definittiv antidumping huwa b'dan impost fuq importazzjonijiet ta' ċerti qfiel tal-ħadid jew tal-azzar, għajr dawk tal-azzar inossidabbli, jiġifieri, viti għall-injam (esklużi i-coach screws - viti b'ras eżagonali biex jiddawru bi spanner), viti li jaqbdu kamin waħedhom (self-tapping), viti u boltijiet oħrajn bir-ras (sew jekk bl-iskorfini u l-woxers tagħhom u sew jekk le, iżda huma esklużi l-viti magħmulin minn biċċiet, vireg, profili jew wajer, ta' qatgħa solida, bil-parti dritta mhux eħxen minn 6 mm, u esklużi l-viti u l-boltijiet biex jitwaħħal materjal tal-kostruzzjoni ta' linji tat-trenn), kif ukoll woxers, li jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-NM 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (TARIC codes 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 u 7318220098) u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju tal-antidumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, tal-prodotti deskritti fil-paragrafu 1, u l-manifatturati mill-kumpaniji elenkati hawn taħt tkun kif ġej:
Il-kumpanija
Dazju (%)
kodiċi addizzjonali TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory u Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, il-Belt ta' Dongguan
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, il-Belt ta' Ningbo
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, il-Belt ta' Jiangshan
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Kumpaniji elenkati fl-Anness I
54,1
A928
Il-kumpaniji l-oħra kollha
74,1
A999
3. L-applikazzjoni tar-rati individwali tad-dazju speċifikati gћall-kumpaniji msemmija fil-paragrafu 2 isseћћ bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk ma tkun ippreżentata l-ebda fattura bħal din, tapplika r-rata tad-dazju applikabbli għall-“kumpaniji l-oħrajn kollha”.
4. Id-dazju antidumping definittiv applikabbli għall-“kumpaniji l-oħra kollha”, kif stabbilit fil-paragrafu 2, huwa b'dan estiż għal importazzjonijiet tal-istess qfiel tal-ħadid u tal-azzar ikkunsinjati mill-Malasja, kemm jekk iddikjarati li joriġinaw mill-Malasja kif ukoll jekk le (kodiċi TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 u 7318220095), bl-eċċezzjoni ta' dawk il-prodotti mill-kumpaniji elenkati hawn taħt:
Il-kumpanija
kodiċi addizzjonali TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. L-applikazzjoni tal-eżenzjonijiet mogħtija lill-kumpaniji speċifikatament imsemmija fil-paragrafu 4 ta' dan l-Artikolu isseћћ bil-kundizzjoni li tkun ippreżentata fattura kummerċjali valida lill-awtoritajiet doganali tal-Istati Membri, li tkun konformi mar-rekwiżiti stabbiliti fl-Anness II. Jekk ma tkun ippreżentata l-ebda fattura bħal din, japplika d-dazju antidumping kif impost bil-paragarfu 4 ta' dan l-Artikolu.
6. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-26 ta' Marzu 2015.