NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1182/2013
ze dne 19. listopadu 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 754/2009, (EU) č. 1262/2012, (EU) č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (1) požaduje, aby opatření Unie, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 754/2009 (2) Rada vyloučila některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (3). Povolená intenzita rybolovu pro plavidla, na něž se tento režim uplatňuje, v současné době vyplývá z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 39/2013 (4) a z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 40/2013 (5).
(3)
Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vydala v červnu roku 2013 doporučení pro rok 2014 týkající se štikozubce severního. V tomto doporučení ICES uvedla, že biomasa této populace dosáhla v roce 2013 rekordní výše a kromě toho se u ní v posledních letech výrazně snížila míra úmrtnosti způsobené rybolovem. ICES uvedla, že v roce 2014 lze TAC zvýšit o 49 % na 81 846 tun. S ohledem na toto doporučení vzneslo Irsko a Španělsko požadavek, aby byl platný TAC pro tuto populaci zvýšen v průběhu roku z 55 105 tun na 69 440 tun, aby bylo dosaženo objemu vykládek, které podle odhadů ICES odpovídají stávající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, jež je zase v souladu s maximálním udržitelným výnosem. Tento požadavek je považován za přijatelný s ohledem na závazek dotčených členských států, že pomocí důsledné kontroly příslušného rybolovu zajistí konstantní intenzitu rybolovu, a tedy i míru úmrtnosti způsobené rybolovem.
(4)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Španělska, která loví západně od Skotska, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. Na základě informací, které Španělsko poskytlo v roce 2013, nebyl VTHVR schopen posoudit, zda jsou podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1342/2008 splněny i během období řízení v roce 2012. Je proto vhodné tuto skupinu španělských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(5)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která loví v Severním moři, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. VTHVR dospěl na základě informací, které mu Francie poskytla v roce 2013, k závěru, že úlovky uvedených plavidel překročily stanovený limit. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(6)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království, která loví hřebenatky (Aequipecten opercularis) v Irském moři v okolí ostrova Man, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v nařízení (ES) č. 1342/2008. V důsledku matematické chyby však toto vyloučení není zohledněno ve stropech intenzity rybolovu uvedených v příloze IIA nařízení (EU) č. 39/2013. Nařízení (EU) č. 39/2013 je proto třeba odpovídajícím způsobem opravit.
(7)
Nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 (6) stanoví omezení odlovu na rok 2013 a 2014, pokud jde o seznam hlubinných druhů žraloků. Komise požádala Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) o poradní stanovisko ohledně toho, zda je vhodné provést revizi tohoto seznamu. ICES dospěla k závěru, že jsou k dispozici dostatečné vědecké informace, které podporují vyloučení máčky černoústé (Galeus melanostomus) ze seznamu hlubinných druhů žraloků a zahrnutí všech druhů rodu Centrophorus (Centrophorus spp.) na tento seznam. Nařízení (EU) č. 1262/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
V souladu s výsledkem konzultací, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie svým plavidlům povolit rybolov až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství využité nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty pro rok 2014. Podobně může Unie v roce 2014 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2013. Je vhodné umožnit takovou flexibilitu při stanovování těchto rybolovných práv za účelem zajištění rovných podmínek pro plavidla Unie, a to tak, že se dotčeným členským státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility. V případech, kdy se členský stát nerozhodne pro využití kvóty flexibility pro určitou populaci, je vhodné, aby články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 nadále platily v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 40/2013.
(9)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2013 rozhodnutí, které je určeno k ochraně žraloka dlouhoploutvého a je použitelné na rybářská plavidla zapsaná do rejstříku IOTC oprávněných plavidel, neboť jako prozatímní pilotní opatření zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo části upravených těl. Uvedené rozhodnutí stanoví výjimku pro drobný rybolov, konkrétně pro rybářská plavidla, která se účastní rybolovných činností ve výlučné ekonomické zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2010 doporučení omezit počet plavidel, která aktivně loví jihotichomořského tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy jižně od 20° j. š. V důsledku toho by se mělo zajistit, aby plavidla Unie tento druh v oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š. ani nadále nelovila. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(11)
Rybolovná práva pro plavidla Unie v norských vodách a pro norská plavidla ve vodách Unie se stanoví každý rok na základě konzultací o rybolovných právech, které se konají v souladu s dvoustrannou dohodou o rybolovu uzavřenou s Norskem (7). Než byly ukončeny tyto konzultace o dohodách pro rok 2013, stanovilo nařízení (EU) č. 40/2013 pro příslušné populace prozatímní rybolovná práva. Konzultace s Norskem byly ukončeny dne 18. ledna 2013 a nařízení Rady (EU) č. 297/2013 (8) pozměnilo příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 40/2013. Populace mníkovce bělolemého ve vodách Norska oblasti IV však byla v důsledku chyby vyloučena z působnosti nařízení (EU) č. 297/2013. Množství tresky modravé, jež může Norsko odlovit ve vodách Unie oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30′ s. š. a oblasti VII západně od 12° z. d., navíc neodráželo schválený zápis z konzultací s touto zemí. Příloha IA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(12)
Byla zjištěna chyba v počtu plavidel a kapacitě přidělené Unii a schválené pro účely lovu mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy IOTC. Příloha VI nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem opravena.
(13)
V souladu s aktem o přistoupení z roku 2012 a v návaznosti na přistoupení Chorvatska dne 1. července 2013 by ustanovení o přidělení rybolovných práv přidělených v roce 2013 na úrovni Unie Chorvatsku měla být zahrnuta do příslušných nástrojů Unie. Omezení týkající se lovné kapacity a kapacity chovu tuňáka obecného v Chorvatsku, která jsou doplněna tímto nařízením, vycházejí z ustanovení plánu obnovy populace tuňáka obecného pro Chorvatsko do roku 2013 podle Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Dále v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (9) má každý členský stát zajistit, aby jeho lovná kapacita odpovídala jeho kvótě.
(14)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení intenzity rybolovu by se měla použít ode dne 1. února 2013. Ustanovení týkající se omezení odlovu by se měla použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se WCPFC a IOTC, která by se měla použít od okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost. Ustanovení vložená v důsledku přistoupení Chorvatska k Evropské unii by se měla použít ode dne přistoupení. Tímto zpětným účinkem nebude dotčena zásada právní jistoty, neboť příslušná rybolovná práva nebyla dosud vyčerpána. Jelikož mají změny režimů intenzity rybolovu přímý vliv na hospodářské činnosti dotčených loďstev, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušují písmena b) a j).
Článek 2
Změny nařízení (EU) č. 1262/2012
Příloha nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 3
Změny nařízení (EU) č. 39/2013
1. Příloha I nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
2. Příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
Článek 4
Změny nařízení (EU) č. 40/2013
Nařízení (EU) č. 40/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 6a
Flexibilita při stanovování rybolovných práv některých populací
1. Tento článek se vztahuje na tyto populace:
a)
treska jednoskvrnná v oblasti IV, ve vodách EU oblasti IIa;
b)
treska modravá ve vodách EU a mezinárodních vodách oblastí I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII a XIV;
c)
makrela obecná v oblastech IIIa a IV; ve vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId;
d)
makrela obecná v oblastech VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; ve vodách EU a mezinárodních vodách oblasti Vb; v mezinárodních vodách oblastí IIa, XII a XIV;
e)
makrela obecná v oblastech VIIIc, IX a X; ve vodách EU oblasti CECAF 34.1.1;
f)
makrela obecná ve vodách Norska oblastí IIa a IVa;
g)
sleď obecný ve vodách EU, Norska a mezinárodních vodách oblastí I a II.
2. U kterékoli z populací uvedených v odstavci 1 může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty stanovené v příloze I až o 10 %. Dotčený členský stát své rozhodnutí písemně oznámí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu pro rok 2013.
3. Veškerá množství využitá v roce 2013 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 odečítají, a to na základě počtu tun.
4. Veškerá množství nevyužitá v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 přičítají.
5. Jakákoli množství, která byla předmětem výměn s jinými členskými státy podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, jakož i jakákoli množství, která byla odečtena v souladu s články 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009, budou zohledněna pro účely určení využitých a nevyužitých množství podle odstavců 3 a 4 tohoto článku.
6. Pokud členský stát využil možnosti podle odstavce 2 ve vztahu k určité populaci, nepoužijí se u daného členského státu na danou populaci články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“
2)
V čl. 10 odst. 2 se slova „v příloze I tohoto“ nahrazují slovy „v tomto“.
3)
Článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl, s výjimkou plavidel, jejichž celková délka je méně než 24 metrů a která provádějí pouze rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že je jejich úlovek určen výlučně k místní spotřebě.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Takové ryby se neprodleně vypouštějí.“
4)
Článek 29 se nahrazuje tímto:
„Článek 29
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby se počet dnů rybolovu přidělených plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nezvýšil.
2. Plavidla EU neprovádějí cílený odlov jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v části oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š.“
5)
Příloha IA se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
6)
Příloha ID se mění v souladu s přílohou V tohoto nařízení.
7)
Příloha IIA se mění v souladu s přílohou VI tohoto nařízení.
8)
Příloha IV se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
9)
Příloha VI se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1, 2, 5 a 9 se však použijí ode dne 1. ledna 2013. Ustanovení článku 1, čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 7 se použijí ode dne 1. února 2013 a ustanovení čl. 4 odst. 6 a 8 se použijí od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 1182/2013
tad-19 ta’ Novembru 2013
li jemenda r-Regolamenti (KE) Nru 754/2009, (UE) Nru 1262/2012, (UE) Nru 39/2013 u (UE) Nru 40/2013 fir-rigward ta’ ċerti opportunitajiet tas-sajd
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2371/2002 (1) jirrikjedi li l-miżuri li jirregolaw l-aċċess għall-ilmijiet u r-riżorsi u t-twettiq sostenibbli tal-attivitajiet tas-sajd ikunu stabbiliti b’kont meħud tal-parir xjentifiku, tekniku u ekonomiku disponibbli u, b’mod partikolari, tar-rapport magħmul mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF), u wkoll fid-dawl ta’ kull parir li jasal mingħand il-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali.
(2)
Permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 (2), il-Kunsill eskluda ċerti gruppi ta’ bastimenti mir-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fil-Kapitolu III tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008 (3). L-isforz tas-sajd permess għal bastimenti suġġetti għal dak ir-reġim fil-preżent huwa ffissat mill-Anness IIA tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 39/2013 (4) u l-Anness IIA tar-Regolament tal-Kunsilll (UE) Nru 40/2013 (5).
(3)
F’Ġunju 2013, il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar (ICES) ippubblika l-parir tiegħu għall-marlozz tat-Tramuntana fl-2014. F’dak il-parir, l-ICES jindika li l-bijomassa tal-istokk għandha rekord għoli fl-2013 u, barra minn hekk, li l-mortalità tas-sajd naqset ħafna f’dawn l-aħħar snin. L-ICES ta parir li fl-2014, it-TAC tista’ tiżdied b’49 % għal 81 846 tunnellata. L-Irlanda u Spanja talbu, fid-dawl ta’ dan il-parir, li t-TAC fis-seħħ għal dan l-istokk tiżdied matul is-sena minn 55 105 tunnellata għal 69 440 tunnellata, biex jintlaħaq il-livell ta’ żbarki li l-ICES jistma bħala korrispondenti għal-livelli attwali tal-mortalità tas-sajd, li huma mbagħad konsistenti mar-rendiment massimu sostenibbli. It-talba hija meqjusa bħala aċċettabbli abbażi tal-impenn mill-Istati Membri kkonċernati li jiżguraw, permezz ta’ kontroll rigoruż tas-sajd, li l-isforz tas-sajd u għalhekk ir-rati ta’ mortalità tas-sajd jibqgħu kostanti.
(4)
Grupp ta’ bastimenti li jtarju l-bandiera ta’ Spanja u li jistadu fil-Punent tal-Iskozja bħalissa jinsabu esklużi mill-applikazzjoni tar-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 1342/2008. Abbażi tal-informazzjoni mogħtija minn Spanja fl-2013, l-STECF ma kienx f’pożizzjoni li jivvaluta jekk il-kundizzjonijiet stipulati fir-Regolament (KE) Nru 1342/2008 baqgħux sodisfati fil-perjodu ta’ ġestjoni tal-2012. Għalhekk jixraq li dan il-grupp ta’ bastimenti Spanjoli jiġi inkluż mill-ġdid fir-reġim tal-isforz tas-sajd. Ir-Regolament (KE) Nru 754/2009 u l-Anness IIA tar-Regolament (UE) Nru 39/2013 għandhom għalhekk jiġu emendati kif meħtieġ.
(5)
Grupp ta’ bastimenti li jtarju l-bandiera ta’ Franza u li jistadu fil-Baħar tat-Tramuntana bħalissa jinsabu esklużi mill-applikazzjoni tar-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 1342/2008. Abbażi tal-informazzjoni pprovduta minn Franza fl-2013, l-STECF ivvaluta li l-qabdiet għal dawk il-bastimenti qabżu l-livell limitu stabbilit. Għalhekk jixraq li dak il-grupp ta’ bastimenti Franċiżi jiġi inkluż mill-ġdid fir-reġim tal-isforz tas-sajd imsemmi hawn fuq. Ir-Regolament (KE) Nru 754/2009 u l-Anness IIA tar-Regolament (UE) Nru 40/2013 għandhom għalhekk jiġu emendati kif meħtieġ.
(6)
Grupp ta’ bastimenti li jtarju l-bandiera tar-Renju Unit u li għandhom fil-mira mriewaħ (Aequipecten opercularis) madwar Isle of Man fil-Baħar Irlandiż bħalissa jinsabu esklużi mill-applikazzjoni tar-reġim tal-isforz tas-sajd stabbilit fir-Regolament (KE) Nru 1342/2008. Madankollu, minħabba żball matematiku, il-limiti tal-isforzi fl-Anness IIA tar-Regolament (UE) Nru 39/2013 ma jirriflettux din l-esklużjoni. Ir-Regolament (UE) Nru 39/2013 għandu għalhekk jiġi kkoreġut kif meħtieġ.
(7)
Ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1262/2012 (6) jiffissal-limiti tal-qbid għall-2013 u l-2014 fir-rigward tal-lista ta’ klieb il-baħar tal-baħar fond. Il-Kummissjoni talbet lill-ICES biex jagħtiha parir dwar jekk jixraqx li dik il-lista tiġi riveduta. L-ICES ikkonkluda li hemm informazzjoni xjentifika suffiċjenti li tappoġġa l-esklużjoni tal-gattarell ħalqu iswed (Galeus melastomus) u l-inklużjoni tal-ispeċijiet kollha tal-ġeneru Centrophorus (Centrophorus spp.) fil-lista tal-klieb il-baħar tal-baħar fond. Ir-Regolament (UE) Nru 1262/2012 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ.
(8)
Skont l-eżitu tal-konsultazzjonijiet bejn l-istati kostali dwar il-ġestjoni tal-kavalli, l-istokkafixx, l-aringi Atlanto-Skandiku u l-haddock tal-Baħar tat-Tramuntana, l-Unjoni tista’ tawtorizza s-sajd mill-bastimenti tal-Unjoni sa 10 % lil hinn mill-kwota disponibbli għall-Unjoni, sakemm kwalunkwe kwantità utlizzata lil hinn mill-kwota disponibbli għall-Unjoni tkun imnaqqsa mill-kwota tagħha għall-2014. Bl-istess mod, fl-2014 l-Unjoni tista’ tuża kwalunkwe kwantità mhux utilizzata sa 10 % tal-kwota disponibbli għaliha fl-2013. Huwa adatt li tali flessibbiltà ssir possibbli fl-iffissar ta’ dawk l-opportunitajiet tas-sajd sabiex ikunu żgurati kondizzjonijiet ekwi għall-bastimenti tal-Unjoni billi l-Istati Membri kkonċernati jitħallew jagħżlu li jużaw kwota ta’ flessibbiltà. Meta Stat Membru ma jkunx għażel l-użu tal-kwota ta’ flessibilità fir-rigward ta’ stokk partikolari, huwa xieraq li l-Artikoli 3 u 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 jibqgħu japplikaw skont l-Artikolu 10(2) ta’ Regolament (UE) Nru 40/2013.
(9)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha fl-2013, il-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (IOTC) adottat Riżoluzzjoni li timmira lejn il-protezzjoni tal-kelb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniku u applikabbli għall-bastimenti tas-sajd fir-Reġistru tal-Bastimenti Awtorizzati tal-IOTC billi pprojbiet, bħala miżura pilota interim, li tinżamm abbord, tiġi ttrasbordata, tiġi żbarkata jew tinħażen kwalunkwe parti tal-karkassa jew karkassa sħiħa tal-kelb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniku. Ir-riżoluzzjoni tipprovdi għal eċċezzjoni għas-sajd artiġanali, jiġifieri bastimenti tas-sajd li jiżvolġu operazzjonijiet tas-sajd fi ħdan iż-Żona Ekonomika Esklussiva (ŻEE) tal-Istat Membru li jtajru l-bandiera tiegħu. Ir-Regolament (UE) Nru 40/2013 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ.
(10)
Fil-laqgħa annwali tagħha tal-2010, il-Kummissjoni għas-Sajd fil-Punent tal-Paċifiku u l-Paċifiku Ċentrali (WCPFC) adottat rakkomandazzjoni li tillimita l-għadd ta’ bastimenti li qed jistadu b’mod attiv għall-alonga tal-Paċifiku tan-Nofsinhar fiż-Żona tal-Konvenzjoni fin-Nofsinhar ta’ 20° S. Konsegwentement, għandu jiġi żgurat li l-bastimenti tal-Unjoni jibqgħu joperaw mingħajr ma jimmiraw lejn dik l-ispeċi fiż-żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC fin-Nofsinhar ta’ 20° S. Ir-Regolament (UE) Nru 40/2013 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ.
(11)
L-opportunitajiet tas-sajd għall-bastimenti tal-Unjoni fl-ilmijiet Norveġiżi u għall-bastimenti tan-Norveġja fl-ilmijiet tal-Unjoni huma stabbiliti kull sena fid-dawl tal-konsultazzjonijiet dwar id-drittijiet tas-sajd li jsiru f’konformità mal-ftehimiet bilaterali dwar is-sajd man-Norveġja (7). Sa meta jiġu konklużi dawk il-konsultazzjonijiet dwar l-arranġamenti għall-2013, ir-Regolament (UE) Nru 40/2013 iffissa opportunitajiet tas-sajd proviżorji għall-istokkijiet konċernati. Fit-18 ta’ Jannar 2013, ġew konklużi l-konsultazzjonijiet man-Norveġja, u r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 297/2013 (8) emenda d-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament (UE) Nru 40/2013. Madankollu, l-istokk tat-tusk fl-ilmijiet Norveġiżi taż-żona IV ġie eskluż bi żball mir-Regolament (UE) Nru 297/2013. Barra minn hekk, l-ammont ta’ stokkafixx li n-Norveġja tista’ tistad għalih fl-ilmijiet tal-Unjoni taż-żoni II, IVa, V, VI fit-Tramuntana ta’ 56° 30′ N u ż-żona VII fil-Punent ta’ 12° W ma jirriflettix ir-reġistru maqbul wara l-konsultazzjonijiet ma’ dak il-pajjiż. L-Anness IA tar-Regolament (UE) Nru 40/2013 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ.
(12)
Ġie identifikat żball fl-għadd ta’ bastimenti u l-kapaċità allokata lill-Unjoni u awtorizzata biex tistad għall-pixxispad u l-alonga fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC. L-Anness VI tar-Regolament (UE) Nru 40/2013 għandu għalhekk jiġi kkoreġut kif meħtieġ.
(13)
Skont l-Att ta’ Adeżjoni tal-2012 u l-adeżjoni tal-Kroazja fl-1 ta’ Lulju 2013, id-dispożizzjonijiet dwar l-allokazzjoni ta’ opportunitajiet tas-sajd allokati fil-livell tal-Unjoni għall-Kroazja fl-2013 għandhom jiġu inklużi fl-istrumenti rilevanti tal-Unjoni. Iċ-ċifri li jikkonċernaw is-sajd għat-tonn u l-kapaċitajiet tal-biedja tal-Kroazja miżjudin b’dan ir-Regolament jirriflettu d-dispożizzjonijiet tal-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn Atlantiku (ICCAT) għall-pjan ta’ rkupru tat-tonn għall-Kroazja sal-2013. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 5 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 302/2009 (9), kull Stat Membru għandu jiżgura li l-kapaċità tas-sajd tiegħu hija proporzjonata mal-kwota tiegħu.
(14)
Id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament dwar il-limiti tal-isforz tas-sajd għandhom japplikaw mill-1 ta’ Frar 2013. Id-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-qbid u l-allokazzjonijiet għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2013, ħlief għad-dispożizzjonijeit il-ġodda fir-rigward tad-WCPFC u l-IOTC, li għandhom japplikaw mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Id-dispożizzjonijiet inklużi bħala riżultat tal-adeżjoni tal-Kroazja mal-Unjoni Ewropea għandhom japplikaw mid-data tal-adeżjoni. Tali applikazzjoni retroattiva ma tippreġudikax il-prinċipju taċ-ċertezza legali għaliex l-opportunitajiet tas-sajd konċernati għadhom ma ġewx eżawriti. Minħabba l-fatt li l-modifikazzjonijiet fir-reġimi tal-isforz għandhom effett dirett fuq l-attivitajiet ekonomiċi tal-flotot konċernati, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament mal-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Emendi għar-Regolament (KE) Nru 754/2009
Fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 754/2009, jitħassru l-punti (b) u (j).
Artikolu 2
Emendi għar-Regolament (UE) Nru 1262/2012
L-Anness tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1262/2012 huwa emendat skont it-test li jinsab fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 3
Emendi għar-Regolament (UE) Nru 39/2013
1. L-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 39/2013 huwa emendat f’konformità mat-test li jinsab fl-Anness II ta’ dan ir-Regolament.
2. L-Anness IIA tar-Regolament (UE) Nru 39/2013 huwa emendat f’konformità mat-test li jinsab fl-Anness III ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Emendi għar-Regolament (UE) Nru 40/2013
Ir-Regolament (UE) Nru 40/2013 huwa emendat kif ġej:
(1)
jiżdied l-Artikolu li ġej:
“Artikolu 6a
Flessibbiltà fl-iffissar tal-opportunitajiet tas-sajd ta’ ċerti stokkijiet
1. Dan l-Artikolu għandu japplika għall-istokkijiet li ġejjin:
(a)
il-merluzz tal-linja sewda fiż-żona IV, l-ilmijiet tal-UE ta’ IIa;
(b)
l-istokkafixx fl-ilmijiet tal-UE u ilmijiet internazzjonali ta’ I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII u XIV;
(ċ)
il-kavalli fiż-żoni IIIa u IV; l-ilmijiet tal-UE ta’ IIa, IIIb, IIIc u IIId;
(d)
il-kavalli fiż-żoni VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId u VIIIe; l-ilmijiet tal-UE u internazzjonali ta’ Vb; l-ilmijiet internazzjonali ta’ IIa, XII u XIV;
(e)
il-kavalli fiż-żoni VIIIc, IX u X; l-ilmijiet tal-UE ta’ CECAF 34.1.1;
(f)
il-kavalli fl-ilmijiet Norveġiżi taż-żoni IIa u IVa;
(g)
l-aringa fl-ilmijiet tal-UE, Norveġiżi u internazzjonali ta’ I u II.
2. Għal kwalunkwe waħda mill-ħażniet identifikati fil-paragrafu 1a, Stat Membru jista’ jagħżel li jżid is-sett inizjali tiegħu fil-kwota tal-Anness I sa 10 %. L-Istat Membru kkonċernat għandu jinnotifika d-deċiżjoni tiegħu lill-Kummissjoni bil-miktub. Wara tali notifika, il-kwota miżjuda għandha titqies bħala l-kwota allokata lil dak l-Istat Membru għall-2013.
3. Kwalunkwe kwantità utilizzata fl-2013 taħt tali kwota miżjuda li teċċedi l-kwota inizjali għandha titnaqqas fuq bażi ta’ tunnellata għal tunnellata għall-fini tal-ikkalkular tal-kwota tal-Istat Membru kkonċernat għall-istokk rilevanti għall-2014.
4. Kwalunkwe kwantità mhux utilizzata taħt il-kwota inizjali sa 10 % ta’ dik il-kwota għandha tiżdied għall-fini tal-ikkalkular tal-kwota tal-Istat Membru kkonċernat għall-istokk rilevanti għall-2014.
5. Għandu jittieħed kont ta’ kwalunkwe kwantità trasferita lejn Stati Membri oħrajn skont l-Artikolu 20(5) tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002 kif ukoll ta’ kwalunkwe kwantità mnaqqsa skont l-Artikoli 37, 105, u 107 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009 għall-fini li jiġu stabbiliti l-kwantitajiet utilizzati u l-kwantitajiet mhux utilizzati taħt il-paragrafi 3 u 4 ta’ dan l-Artikolu.
6. Fejn Stat Membru jkun uża l-għażla fil-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu fir-rigward ta’ stokk partikolari, l-Artikoli 3 u 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 m’għandhomx japplikaw għal tali stokk fir-rigward ta’ dak l-Istat Membru.”;
(2)
fl-Artikolu 10(2), l-ittri “l-Anness I ta” jitħassru.
(3)
l-Artikolu 23 jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 23
Klieb il-baħar
1. Huma pprojbiti ż-żamma abbord, it-trażbord jew l-iżbark ta’ kwalunkwe parti ta’ karkassa jew karkassa sħiħa tal-pixxivolpi tal-ispeċijiet kollha tal-familja Alopiidae f’kull tip ta’ sajd.
2. Huma pprojbiti ż-żamma abbord, it-trażbord jew l-iżbark ta’ kwalunkwe parti tal-karakassa jew il-karkassa sħiħa tal-kelb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniku (Carcharhinus longimanus) fi kwalunkwe sajd, ħlief għal bastimenti li t-tul globali tagħhom huwa ta’ inqas minn 24 metru impenjati biss għall-operazzjonijiet tas-sajd fiż-Żona Ekonomika Esklussiva tal-Istat Membru li jtarju l-bandiera tiegħu, u sakemm il-qabda tagħhom tkun maħsuba biss għall-konsum lokali.
3. Meta l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 jinqabdu b’mod aċċidentali, ma għandhiex issirilhom ħsara. L-eżemplari għandhom jiġu rrilaxxati minnufih.”.
(4)
l-Artikolu 29 jinbidel b’dan li ġej:
“Artikolu 29
Kundizzjonijiet tas-sajd għat-tonn għajnu kbira, it-tonna safra, u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li ma jiżdidux il-jiem tas-sajd allokati lill-bastimenti tas-sajd bil-purse seine għat-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus), it-tonna safra (Thunnus albacares), u l-palamit (Katsuwonus pelamis) fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC fl-ibħra internazzjonali u li jinsabu bejn 20° N u 20° S.
2. Il-bastimenti tal-Unjoni ma għandux ikollhom l-alonga tal-Paiċifiku tan-Nofsinhar (Thunnus alalunga) fil-mira fiż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC fin-Nofsinhar ta’ 20° S.”.
(5)
l-Anness IA huwa emendat skont it-test li jidher fl-Anness IV ta’ dan ir-Regolament;
(6)
l-Anness ID huwa emendat skont it-test li jidher fl-Anness V ta’ dan ir-Regolament;
(7)
l-Anness IIA huwa emendat skont it-test li jidher fl-Anness VI ta’ dan ir-Regolament;
(8)
l-Anness IV huwa emendat skont it-test li jidher tal-Anness VII ta’ dan ir-Regolament;
(9)
l-Anness VI huwa emendat skont it-test li jidher tal-Anness VIII ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 5
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Madankollu, l-Artikoli 3(1), 4(1), 4(2), 4(5) u 4(9) għandhom japplikaw mill-1 ta’ Jannar 2013. L-Artikoli 1, 3(2) u 4(7) għandhom japplikaw mill-1 ta’ Frar 2013 u l-Artikolu 4(6) u (8) għandu japplika mill-1 ta’ Lulju 2013.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Novembru 2013.