ROZHODNUTÍ RADY 2014/75/SZBP
ze dne 10. února 2014
o Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 20. července 2001 přijala Rada společnou akci 2001/554/SZBP (1).
(2)
Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (dále jen „ústav“) by měl Evropské unii a jejím členským státům napomáhat při provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), včetně společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a jiné vnější činnosti Unie, a pod politickým dohledem Rady a operačním řízením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(3)
Ústav by měl mít právní subjektivitu a být zcela vědecky nezávislý, aniž by tím byly dotčeny pravomoci Rady a vysokého představitele.
(4)
Dne 20. září 2011 předložila vysoká představitelka Radě v souladu s článkem 19 společné akce 2001/554/SZBP zprávu o přezkumu fungování ústavu. Politický a bezpečnostní výbor vzal tuto zprávu na vědomí a dne 1. února 2012 doporučil, aby Rada změnila společnou akci 2001/554/SZBP.
(5)
Z důvodu právní jednoznačnosti je vhodné předchozí změny a další navrhované změny konsolidovat do jediného nového rozhodnutí a společnou akci 2001/554/SZBP zrušit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návaznost činnosti a umístění
1. Činnost Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti zřízeného společnou akcí 2001/554/SZBP (dále jen „ústav“) pokračuje v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Žádná dosavadní práva a povinnosti a žádná pravidla přijatá v rámci společné akce 2001/554/SZBP nejsou dotčeny. V platnosti zůstávají zejména všechny stávající pracovní smlouvy a veškerá práva z nich vyplývající.
3. Sídlo ústavu je v Paříži. Ústav má styčnou kancelář v Bruselu za účelem usnadnění organizace činností tamtéž. Uspořádání ústavu je flexibilní, přičemž zvláštní pozornost je věnována kvalitě a efektivitě, mimo jiné pokud jde o počty zaměstnanců.
Článek 2
Poslání a úkoly
1. Ústav přispívá v úzké spolupráci s členskými státy k rozvoji strategického myšlení EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) Unie, včetně předcházení konfliktům a budování míru, jakož i v oblasti jiné vnější činnosti Unie, za účelem posílení schopností EU zaměřených na analýzu, prognózu a vytváření sítí v rámci vnější činnosti.
2. Činnost ústavu je zaměřena na provádění analýzy zaměřené na příslušnou politiku a související informace, jejich šíření a diskusi; na pořádání akcí věnovaných vytváření sítí a souvisejících pracovních seminářů, jakož i na shromažďování příslušných dokumentů pro úředníky a odborníky z Unie a členských států.
3. Ústav rovněž prosazuje kontakty s vědeckou obcí, analytickými středisky a příslušnými aktéry z občanské společnosti po celém evropském kontinentu, transatlantické oblasti a v rámci širšího mezinárodního společenství, přičemž slouží jako rozhraní mezi orgány Unie a obcí externích odborníků, včetně aktérů z oblasti bezpečnosti.
Článek 3
Politický dohled a operační řízení
1. Politický a bezpečnostní výbor vykonává v rámci odpovědnosti Rady politický dohled nad činnostmi ústavu. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonává v souladu se svým mandátem pro SZBP, a zejména pro SBOP, operační řízení ústavu.
2. Tento politický dohled a operační řízení jsou vykonávány, aniž je tím dotčena vědecká nezávislost a operační samostatnost ústavu při provádění jeho poslání a úkolů.
Článek 4
Právní subjektivita
Ústav má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých úkolů a pro dosažení stanovených cílů. Může zejména uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Ústav je neziskovým subjektem. Členské státy podle potřeby přijmou opatření, která udělí ústavu takovou způsobilost k právním úkonům, jakou mají právnické osoby podle jejich vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Rada
1. Ústav má radu, která schvaluje jeho roční a dlouhodobý pracovní program a odpovídající rozpočet. Rada je fórem pro projednávání záležitostí týkajících se poslání, úkolů, provozu a personálu ústavu.
2. Radě předsedá vysoký představitel nebo jeho zástupce. Funkce sekretariátu rady vykonává Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ).
3. Rada je složena ze zástupců členských států, přičemž každý členský stát má jednoho zástupce. Každý člen rady může být zastoupen nebo doprovázen náhradníkem. Činnosti rady se účastní i Komise, která rovněž jmenuje svého zástupce.
4. Ředitel ústavu nebo jeho zástupce se zpravidla účastní zasedání rady. Zasedání rady se může účastnit také generální ředitel Vojenského štábu a předseda Vojenského výboru nebo jejich zástupci.
5. Rozhodnutí rady jsou přijímána na základě hlasování zástupců členských států kvalifikovanou většinou, přičemž hlasům je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii, aniž je dotčen čl. 11 odst. 2 a 3 tohoto rozhodnutí. Rada přijme svůj jednací řád.
6. Rada může rozhodnout o vytvoření pracovních skupin ad hoc nebo stálých výborů, které se zabývají zvláštními tématy nebo záležitostmi v rámci obecné působnosti rady a jednají pod jejím dohledem. V rozhodnutí o vytvoření takových pracovních skupin nebo výborů se stanoví jejich mandát, složení a doba trvání.
7. Předseda svolává radu nejméně dvakrát ročně. Je svolána rovněž na žádost alespoň třetiny členů.
Článek 6
Ředitel
1. Ředitele ústavu jmenuje rada z řad státních příslušníků členských států na základě doporučení vysokého představitele. Ředitel je jmenován na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
2. Kandidáti na místo ředitele by měli být osobami s uznávanými dlouhodobými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti zahraničních vztahů, bezpečnostní politiky a diplomacie a souvisejícího výzkumu. Členské státy předkládají přihlášky uchazečů vysokému představiteli, který o nich informuje radu. Komise pro předběžný výběr kandidátů se skládá ze tří zástupců ESVČ a tří zástupců členských států předsednického tria a předsedá jí vysoký představitel nebo jeho zástupce. Na základě výsledků předběžného výběru předloží vysoký představitel radě doporučení s užším seznamem alespoň tří kandidátů, seřazeným podle preferencí komise pro předběžný výběr.
3. Ředitel zastupuje ústav navenek.
4. Ředitel je odpovědný za přijímání všech ostatních zaměstnanců ústavu. Členové rady jsou předem informováni o jmenování analytiků.
5. Po schválení radou a s přihlédnutím k finančním dopadům přijetí ročního rozpočtu ústavu může ředitel jmenovat zástupce. Zástupce ředitele je jmenován nejvýše na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
6. Ředitel zajišťuje plnění poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2. Ředitel zajišťuje vysokou úroveň odbornosti a profesionality ústavu, jakož i výkonnost a účinnost při plnění činností ústavu.
Ředitel je rovněž odpovědný za:
a)
vypracování návrhu ročního pracovního programu ústavu a výroční zprávy o činnosti ústavu;
b)
přípravu práce rady;
c)
běžnou správu ústavu;
d)
veškeré personální otázky;
e)
vypracování výkazu příjmů a výdajů a plnění rozpočtu ústavu;
f)
informování Politického a bezpečnostního výboru o ročním pracovním programu;
g)
zajištění kontaktů a úzké spolupráce s orgány Unie a s vnitrostátními a mezinárodními institucemi v souvisejících oblastech.
Ředitel by měl po konzultaci s radou rovněž prověřit možnosti dodatečných příspěvků do rozpočtu ústavu.
7. V rámci schváleného pracovního programu a rozpočtu ústavu má ředitel pravomoc uzavírat smlouvy, přijímat zaměstnance v rámci schváleného rozpočtu a vynakládat veškeré výdaje nezbytné pro provoz ústavu.
8. Ředitel vypracuje výroční zprávu o činnosti ústavu do 31. března následujícího roku. Výroční zpráva se předkládá radě a prostřednictvím vysokého představitele Radě, která ji postoupí Evropskému parlamentu, Komisi a členským státům.
9. Ředitel je odpovědný radě.
Článek 7
Zaměstnanci
1. Zaměstnanci ústavu sestávají z analytiků a administrativních pracovníků, mají status smluvních zaměstnanců a jsou přijímáni z řad státních příslušníků členských států.
Analytici ústavu jsou přijímání podle svých vědeckých zásluh, zkušeností a odborných znalostí významných s ohledem na poslání a úkoly ústavu stanovené v článku 2 a na základě spravedlivého a transparentního výběrového řízení.
Zaměstnanecký řád ústavu přijme Rada na doporučení ředitele.
2. Výzkumníci a stážisté mohou být rovněž přijímáni na příležitostném a krátkodobém základě.
Po dohodě s ředitelem a poté, co je informována rada, mohou být k ústavu vysláni výzkumníci na dobu určitou, a to buď na místa v organizační struktuře ústavu, nebo pro zvláštní úkoly a projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2.
Podle zaměstnaneckého řádu ústavu lze zaměstnance vyslat v zájmu ústavu na dobu určitou na pracovní místo mimo ústav.
Ustanovení týkající se vyslání přijímá rada na návrh ředitele.
Článek 8
Nezávislost a samostatnost
Ředitel a analytici požívají při provádění činností ústavu vědecké nezávislosti a operační samostatnosti.
Článek 9
Pracovní program
1. Každý rok do 31. října vypracuje ředitel návrh ročního pracovního programu na následující rok, doplněný orientačními dlouhodobými výhledy na nadcházející roky, a předloží ho radě ke schválení.
2. Výkonná rada schválí roční pracovní program každý rok do 30. listopadu.
Článek 10
Rozpočet
1. Veškeré položky příjmů a výdajů ústavu jsou zahrnuty do odhadů vypracovaných pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, a jsou vykázány v rozpočtu ústavu, který obsahuje seznam zaměstnanců.
2. Příjmy a výdaje vykázané v rozpočtu ústavu musí být vyrovnané.
3. Příjmy ústavu jsou tvořeny příspěvky členských států stanovenými v závislosti na výši hrubého národního důchodu (HND). Na návrh ředitele a po schválení radou lze pro zvláštní projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2 přijmout další příspěvky z jiných zdrojů, zejména od jednotlivých členských států či orgánů Unie.
Článek 11
Rozpočtový proces
1. Každý rok do 31. října předloží ředitel radě návrh ročního rozpočtu ústavu zahrnující správní výdaje, provozní výdaje a očekávané příjmy včetně dalších příspěvků na zvláštní projekty uvedených v čl. 10 odst. 3.
2. Každý rok do 30. listopadu schválí rada roční rozpočet ústavu jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
3. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností může ředitel předložit radě návrh opravného rozpočtu. Rada s náležitým ohledem na naléhavost věci schválí opravný rozpočet jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
4. Každý rok do 31. března předloží ředitel Radě a radě podrobné účetnictví všech příjmů a výdajů z předchozího rozpočtového roku, včetně zprávy o činnosti ústavu.
5. Rada udělí řediteli absolutorium za plnění rozpočtu ústavu.
Článek 12
Finanční pravidla
Rada vypracuje na návrh ředitele a se souhlasem Rady podrobná finanční pravidla určující zejména postup při sestavování, plnění a kontrole rozpočtu ústavu.
Článek 13
Výsady a imunity
1. Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců ústavu jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 15. října 2001 o výsadách a imunitách udělených Ústavu Evropské unie pro bezpečnostní studia a Satelitnímu středisku Evropské unie a jejich orgánům a zaměstnancům. Do vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost může příslušné výsady a imunity udělit řediteli a zaměstnancům ústavu hostitelský členský stát.
2. Výsady a imunity ústavu jsou uvedeny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie, který je připojen ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 14
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost ústavu se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené ústavem.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči ústavu se řídí příslušnými předpisy týkajícími se zaměstnanců ústavu.
Článek 15
Přístup k dokumentům
Rada přijme na návrh ředitele pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům ústavu, přičemž zohlední zásady a omezení stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2).
Článek 16
Ochrana utajovaných informací EU
Na ústav se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (3).
Článek 17
Spolupráce s členskými státy a s orgány, institucemi a subjekty Unie
V zájmu plnění svého poslání a úkolů stanovených v článku 2 ústav úzce spolupracuje s členskými státy a ESVČ. V případě potřeby ústav rovněž naváže pracovní vztahy s orgány Unie, jakož i s příslušnými institucemi a subjekty Unie, včetně Evropské bezpečnostní a obranné školy, za účelem výměny odborných znalostí a poradenství v oblastech společného zájmu. Ústav může s orgány, institucemi a subjekty Unie rovněž provádět společné projekty.
Článek 18
Ochrana údajů
Rada přijme na návrh ředitele prováděcí předpisy týkající se nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
Článek 19
Podávání zpráv
Do 31. července 2016 předloží vysoký představitel Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí, v případě potřeby doplněnou o patřičná doporučení.
Článek 20
Zrušení
Společná akce 2001/554/SZBP se zrušuje.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 10. února 2014.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2014/75/PESK
tal-10 ta’ Frar 2014
dwar l-Istitut tal-Unjoni Ewropea għall-Istudji fuq is-Sigurtà
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 28 u 31(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Fl-20 ta’ Lulju 2001, il-Kunsill adotta l-Azzjoni Konġunta 2001/554/PESK (1).
(2)
L-Istitut tal-Unjoni Ewropea għall-Istudji fuq is-Sigurtà (“l-Istitut”) għandu jassisti lill-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri tagħha fl-implimentazzjoni tal-politika estera u ta’ sigurtà komuni (PESK), inklużi l-politika ta’ sigurtà u ta’ difiża komuni (PSDK) u azzjoni esterna oħra tal-Unjoni, taħt is-superviżjoni politika tal-Kunsill u d-direzzjoni operattiva tar-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ).
(3)
L-Istitut għandu jkollu personalità ġuridika u għandu jaħdem b’indipendenza intellettwali assoluta, mingħajr preġudizzju għar-responsabbiltajiet tal-Kunsill u tar-RGħ.
(4)
Fl-20 ta’ Settembru 2011, f’konformità mal-Artikolu 19 tal-Azzjoni Konġunta 2001/554/PESK, ir-Rappreżentant Għoli ppreżenta rapport lill-Kunsill dwar ir-rieżami tal-funzjonament tal-Istitut. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (KPS) ħa nota ta’ dak ir-rapport u, fl-1 ta’ Frar 2012, irrakkomanda li l-Kunsill jemenda l-Azzjoni Konġunta 2006/554/PESK.
(5)
Huwa meħtieġ, għal raġunijiet ta’ ċarezza legali, li jiġu kkonsolidati l-emendi preċedenti u l-bidliet addizzjonali proposti f’deċiżjoni ġdida unika, u li titħassar l-Azzjoni Konġunta 2001/554/PESK,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI,
Artikolu 1
Kontinwità u sede
1. L-Istitut tal-Unjoni Ewropea għall-Istudji fuq is-Sigurtà stabbilit mill-Azzjoni Konġunta 2001/554/PESK (“l-Istitut”) għandu b’dan jissokta l-attivitajiet tiegħu f’konformità ma’ din id-Deċiżjoni.
2. Għandhom jibqgħu sħaħ id-drittijiet u l-obbligi eżistenti kollha u r-regoli kollha adottati fil-qafas tal-Azzjoni Konġunta 2001/554/PESK. B’mod partikolari, għandhom jibqgħu validi l-kuntratti ta’ impjieg eżistenti kollha u għandhom jibqgħu viġenti d-drittijiet kollha li jirriżultaw minnhom.
3. L-Istitut għandu jkollu l-kwartieri ġenerali tiegħu f’Pariġi. Sabiex tiġi faċilitata l-organizzazzjoni ta’ attivitajiet fi Brussell, l-Istitut għandu jkollu uffiċċju ta’ kuntatt fi Brussell. L-organizzazzjoni tal-Istitut għandha tkun flessibbli, b’attenzjoni partikolari mogħtija lill-kwalità u l-effiċjenza, inkluża dik fir-rigward tal-livell ta’ reklutaġġ tal-persunal.
Artikolu 2
Missjoni u kompiti
1. L-Istitut għandu, f’kooperazzjoni mill-qrib mal-Istati Membri, jikkontribwixxi għall-iżvilupp tal-ħsieb strateġiku tal-UE fil-qasam tal-politika estera u ta’ sigurtà komuni (PESK) u l-politika ta’ sigurtà u ta’ difiża komuni (PSDK) tal-Unjoni, inklużi l-prevenzjoni tal-konflitti u l-bini tal-paċi, kif ukoll fil-qasam ta’ azzjonijiet esterni tal-Unjoni, bil-ħsieb li tissaħħaħ il-kapaċità tal-UE fir-rigward tal-analiżi, il-previżjoni u n-netwerking fl-azzjoni esterna.
2. L-attivitajiet tal-Istitut għandhom jikkonċentraw fuq it-twettiq tal-analiżi orjentata lejn il-politika, informazzjoni, tixrid u dibattitu, fuq l-organizzazzjoni ta’ avvenimenti ta’ netwerking u workshops, u fuq il-ġabra ta’ dokumentazzjoni rilevanti għal uffiċjali u esperti tal-Unjoni u tal-Istati Membri.
3. L-Istitut għandu wkoll jippromwovi l-kuntatti mal-qasam akkademiku, il-gruppi ta’ riflessjoni u l-atturi tas-soċjetà ċivili fil-kontinent Ewropew kollu, l-Atlantiku u l-komunità internazzjonali usa’, waqt li jaġixxi bħala interfaċċa bejn l-istituzzjonijiet tal-Unjoni u d-dinja ta’ esperti esterni, inklużi partijiet involuti fil-qasam tas-sigurtà.
Artikolu 3
Sorveljanza politika u direzzjoni operattiva
1. Il-Kumitat Politiku u ta’ Sigurtà (KPS) għandu jeżerċita, taħt ir-responsabbiltà tal-Kunsill, sorveljanza politika fuq l-attivitajiet tal-Istitut. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (RGħ), f’konformità mar-responsabbiltajiet tar-RGħ għall-PESK u, partikolarment, għall-PSDK, għandha tipprovdi d-direzzjoni operattiva għall-Istitut.
2. Din is-sorveljanza politika u din id-direzzjoni operattiva għandhom jitwettqu mingħajr ma jinċidu fuq l-indipendenza intellettwali u l-awtonomija operattiva goduti mill-Istitut, fit-twettiq tal-missjoni u kompiti tiegħu.
Artikolu 4
Personalità ġuridika
L-Istitut b’dan għandu l-personalità ġuridika neċessarja biex iwettaq il-funzjonijiet tiegħu u jilħaq l-għanijiet tiegħu. Huwa jista’, b’mod partikolari, jidħol f’kuntratti, jakkwista jew jiddisponi minn proprjetà mobbli jew immobbli u jkun parti għal proċeduri ġudizzjarji. L-għan tal-Istitut m’għandux ikun biex jagħmel profitt. L-Istati Membri għandhom jieħdu passi biex jikkonċedu lill-Istitut il-kapaċità ġuridika mogħtija lil persuni ġuridiċi taħt il-liġijiet tagħhom, skont kif ikun meħtieġ.
Artikolu 5
Bord Eżekuttiv
1. L-Istitut għandu jkollu Bord li japprova l-programm ta’ ħidma annwali u fit-tul tiegħu u l-baġit adegwat. Il-Bord għandu jkun forum biex jiġu diskussi kwistjonijiet relatati mal-missjoni, kompiti, funzjonament u persunal tal-Istitut.
2. Il-Bord għandu jkun presedut mir-RGħ jew mir-rappreżentant tar-RGħ. Is-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) għandu jaqdi l-funzjonijiet ta’ segretarjat tal-Bord.
3. Il-Bord għandu jkun kompost minn rappreżentant wieħed nominat minn kull Stat Membru. Kull membru tal-Bord jista’ jkun rappreżentat jew akkumpanjat minn membru supplenti. Il-Kummissjoni, li tipparteċipa fil-ħidma tal-Bord, għandha wkoll tinnomina rappreżentant.
4. Id-Direttur tal-Istitut, jew ir-rappreżentant tad-Direttur, għandu bħala regola, jattendi l-laqgħat tal-Bord. Id-Direttur Ġenerali tal-Persunal Militari u l-President tal-Kumitat Militari, jew ir-rappreżentanti tagħhom, jistgħu wkoll jattendu l-laqgħat tal-Bord.
5. Id-deċiżjonijiet tal-Bord għandhom jittieħdu b’vot mir-rappreżentanti tal-Istati Membri b’maġġoranza kwalifikata, bil-voti ppeżati skont l-Artikolu 16(4) u (5) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE), mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 11(2) u 11(3) ta’ din id-Deċiżjoni. Il-Bord għandu jadotta r-regoli ta’ proċedura tiegħu.
6. Il-Bord jista’ jiddeċiedi joħloq gruppi ta’ ħidma ad-hoc jew kumitat permanenti, li jieħdu ħsieb suġġetti speċifiċi jew materji fir-responsabbiltà komplessiva tiegħu u jaġixxu taħt is-sorveljanza tiegħu. Id-deċiżjoni biex jinħoloq grupp ta’ ħidma jew kumitat għandha tistabbilixxi l-mandat, il-kompożizzjoni u t-tul tiegħu.
7. Il-Bord għandu jitlaqqa’ mill-President mill-inqas darbtejn fis-sena. Huwa għandu wkoll jitlaqqa’ fuq talba ta’ mill-inqas terz mill-membri tiegħu.
Artikolu 6
Direttur
1. Il-Bord Eżekuttiv għandu jaħtar id-Direttur għall-Istitut minn fost iċ-ċittadini tal-Istat Membru, abbażi ta’ rakkomandazzjoni mir-RGħ. Id-Direttur għandu jiġi maħtur għal perjodu ta’ tliet snin, liema perjodu jista’ jiġi estiż b’perjodu wieħed ta’ sentejn.
2. Il-kandidati għall-pożizzjoni ta’ Direttur għandhom ikunu persuni li jkollhom għarfien espert u esperjenza fit-tul u rikonoxxuti fir-relazzjonijiet barranin, il-politika ta’ sigurtà u d-diplomazija, u r-riċerka relatata. L-Istati Membri għandhom jippreżentaw il-kandidaturi lir-RGħ, li għandu jinforma lill-Bord bihom. Il-proċess ta’ preselezzjoni għandu jiġi organizzat taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Il-panel ta’ preselezzjoni għandu jikkonsisti minn tliet rappreżentanti tas-SEAE u minn tliet rappreżentanti tal-Istati Membri minn fost il-Presidenza tripartitika, u għandu jkun ippresedut mir-RGħ jew mir-rappreżentant tar-RGħ. Abbażi tar-riżultati tal-preselezzjoni, ir-RGħ għandu jipprovdi lill-Bord rakkomandazzjoni b’lista mqassra ta’ għallinqas tliet kandidati, imfassla fl-ordni tal-preferenzi tal-panel ta’ preselezzjoni.
3. Id-Direttur għandu jkun ir-rappreżentant ġuridiku tal-Istitut.
4. Id-Direttur għandu jkun responsabbli għar-reklutaġġ tal-membri l-oħrajn kollha tal-persunal tal-Istitut. Il-Membri tal-Bord għandhom jiġu informati minn qabel dwar il-ħatra tal-analisti.
5. Wara l-approvazzjoni mill-Bord u b’kont meħud tal-implikazzjonijiet finanzjarji konsegwenti għall-adozzjoni tal-baġit annwali tal-Istitut, id-Direttur jista’ jaħtar Viċi Direttur. Il-Viċi Direttur għandu jinħatar għal massimu ta’ tliet snin, liema perjodu jista’ jiġi estiż b’perjodu wieħed ta’ sentejn.
6. Id-Direttur għandu jassigura l-eżekuzzjoni tal-missjoni u kompiti tal-Istitut skont l-Artikolu 2. Id-Direttur għandu jżomm ma’ grad għoli ta’ konoxxenza esperta u professjonalità tal-Istitut, kif ukoll jiżgura l-effiċjenza u effikaċja fl-eżerċizzju tal-attivitajiet tal-Istitut.
Id-Direttur għandu jkun responsabbli wkoll:
(a)
għall-abbozzar tal-programm ta’ ħidma annwali tal-Istitut, kif ukoll ir-rapport annwali dwar l-attivitajiet tal-Istitut;
(b)
għall-preparazjoni tax-xogħol tal-Bord;
(ċ)
għall-amministrazzjoni tal-Istitut minn ġurnata għal ġurnata;
(d)
għall-kwistjonijiet kollha relatati mal-persunal;
(e)
għall-preparazjoni tad-dikjarazzjoni tad-dħul u nfiq u għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Istitut;
(f)
li jinforma lill-KPS dwar il-programm ta’ ħidma annwali;
(g)
li jiżgura kuntatti u kollaborazzjoni mill-qrib mal-istituzzjonijiet tal-Unjoni, istituzzjonijiet nazzjonali u istituzzjonijiet internazzjonali f’oqsma relatati.
Id-Direttur, wara li jikkonsulta lill-Bord, għandu wkoll jesplora possibbiltajiet għal kontributi addizzjonali għall-baġit tal-Istitut.
7. Fi ħdan il-programm ta’ ħidma u l-estimi miftiehma tal-istitut, id-Direttur għandu jkollu s-setgħa li jidħol f’kuntratti, għar-reklutaġġ ta’ persunal approvat fil-baġit u biex jonfoq dak li jkun neċessarju għall-operat tal-Istitut.
8. Id-Direttur għandu jipprepara rapport annwali dwar l-attivitajiet tal-Istitut sal-31 ta’ Marzu tas-sena ta’ wara. Ir-rapport annwali għandu jintbagħat lill-Bord u, permezz tar-RGħ, lill-Kunsill, li għandu jgħaddih lill-Parlament Ewropew, lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri.
9. Id-Direttur għandu r-responsabbiltà li jagħti rendikont lill-Bord Eżekuttiv.
Artikolu 7
Persunal
1. Il-persunal tal-Istitut, li jikkonsisti minn analisti u impjegati amministrattivi, għandu jkollu l-istatus ta’ membri ta’ persunal kuntrattwali u għandu jiġi reklutat minn fost ċittadini tal-Istati Membri.
L-analisti tal-Istitut għandhom jiġu reklutati fuq il-bażi ta’ mertu intellettwali, esperjenza u konoxxenza esperta rilevanti għall-missjoni u kompiti tal-Istitut kif stipulat fl-Artikolu 2, u permezz ta’ proċeduri kompetittivi imparzjali u trasparenti.
Ir-regoli tal-persunal tal-Istitut għandhom jiġu adottati mill-Kunsill li jaġixxi fuq rakkomandazzjoni mid-Direttur.
2. Jistgħu jiġu reklutati riċerkaturi u persuni li jitħarrġu fuq bażi ad hoc u għal żmien qasir.
Bil-qbil tad-Direttur, u wara li l-Bord jiġi informat, jistgħu jiġu ssekondati lill-Istitut esperti għal perjodu fiss, kemm f’postijiet fi ħdan l-istruttura organizzattiva tal-Istitut jew għal kompiti u proġetti speċifiċi li jkunu rilevanti għall-missjoni u kompiti tal-Istitut kif stabbilit fl-Artikolu 2.
Il-membri tal-persunal jistgħu jiġu ssekondati għal post barra mill-Istitut, għal perjodu fiss fl-interess tas-servizz, skont ir-regoli tal-persunal tal-Istitut.
Id-dispożizzjonijiet relatati mal-issekondar għandhom jiġu adottati mill-Bord fuq proposta mid-Direttur.
Artikolu 8
Indipendenza u awtonomija
Id-Direttur u l-analisti għandhom igawdu minn indipendenza intellettwali u awtonomija operattiva fit-twettiq tal-attivitajiet tal-Istitut.
Artikolu 9
Programm ta’ ħidma
1. Sal-31 ta’ Ottubru ta’ kull sena, id-Direttur għandu jistabbilixxi abbozz tal-programm ta’ ħidma annwali għas-sena ta’ wara, flimkien mal-perspettivi indikattivi għat-terminu twil għas-snin ta’ wara, u għandu jippreżentah lill-Bord għall-approvazzjoni.
2. Sat-30 ta’ Novembru ta’ kull sena, il-Bord għandu japprova l-programm ta’ ħidma annwali.
Artikolu 10
Il-baġit
1. Kull oġġett ta’ dħul u nfiq tal-Istitut għandu jkun inkluż fl-estimi ta’ kull sena finanzjarja li tkun saret, li għandu jikkorrispondi għas-sena kalendarja, u għandu jintwera fil-baġit tal-Istitut, li għandu jinkludi lista tal-persunal.
2. Id-dħul u l-infiq murija fil-baġit tal-Istitut għandhom ikunu f’bilanċ.
3. Id-dħul tal-Istitut għandu jikkonsisti mill-kontribuzzjonijiet mill-Istati Membri skont l-iskala tad-dħul gross nazzjonali (DGN). Fuq il-proposta tad-Direttur tal-Istitut, u wara li tingħata approvazzjoni mill-Bord, jistgħu jiġu aċċettati kontribuzzjonijiet addizzjonali għal proġetti speċifiċi li jkunu rilevanti għall-missjoni u kompiti tal-Istitut kif stabbilit fl-Artikolu 2 minn sorsi oħra, partikolarment mill-Istati Membri jew mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni.
Artikolu 11
Proċedura baġitarja
1. Sal-31 ta’ Ottubru ta’ kull sena, id-Direttur għandu jippreżenta lill-Bord abbozz ta’ baġit annwali għall-Istitut li jkopri n-nefqa amministrattiva, nefqa operattiva u l-introjtu previst, inklużi kontribuzzjonijiet addizzjonali għal proġetti speċifiċi previsti fl-Artikolu 10(3).
2. Sat-30 ta’ Novembru ta’ kull sena, il-Bord għandu japprova l-baġit annwali tal-Istitut b’unanimità tar-rappreżentanti tal-Istati Membri.
3. Fil-każ ta’ ċirkostanzi inevitabbli, eċċezzjonali jew imprevisti, id-Direttur jista’ jipproponi lill-Bord abbozz ta’ baġit emendatorju. Il-Bord, bil-konsiderazzjoni dovuta għal kwalunkwe urġenza, għandu japprova l-baġit emendatorju b’unanimità tar-rappreżentanti tal-Istati Membri.
4. Sal-31 ta’ Marzu ta’ kull sena, id-Direttur għandu jippreżenta lill-Kunsill u lill-Bord il-kontijiet dettaljati ta’ kull introjtu u kull infiq tas-sena finanzjarja ta’ qabel, inkluż rapport dwar l-attivitajiet tal-Istitut.
5. Il-Bord Eżekuttiv għandu jagħti r-rilaxx lid-Direttur rigward l-implimentazzjoni tal-baġit tal-Istitut.
Artikolu 12
Regoli finanzjarji
Il-Bord, bil-kunsens tal-Kunsill, għandu jfassal, fuq proposta tad-Direttur, regoli finanzjarji dettaljati li jispeċifikaw partikolarment il-proċedura li għandha tkun adottata biex jiġi stabbilit, implementat u kontrollat il-baġit tal-Istitut.
Artikolu 13
Privileġġi u immunitajiet
1. Il-privileġġi u l-immunitajiet tad-Direttur u tal-persunal tal-Istitut huma previsti fid-Deċiżjoni tar-Rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri, imlaqqgħin fi ħdan il-Kunsill, datata l-15 ta’ Ottubru 2001, dwar il-privileġġi u l-immunitajiet mogħtija lill-Istitut tal-Unjoni Ewropea għall-Istudji fuq is-Sigurtà u liċ-Ċentru Satellitari tal-Unjoni Ewropea, u lill-korpi u l-persunal tagħhom. Sa meta tidħol fis-seħħ dik id-Deċiżjoni, l-Istat ospiti jista’ jagħti lid-Direttur u lill-persunal tal-Istitut il-privileġġi u l-immunitajiet previsti fiha.
2. Il-privileġġi u l-immunitajiet tal-Istitut huma previsti fil-Protokoll (Nru 7) dwar il-privileġġi u l-immunitajiet tal-Unjoni Ewropea, anness mat-TUE u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).
Artikolu 14
Responsabbiltà legali
1. Ir-responsabbiltà kuntrattwali tal-Istitut għandha tiġi regolata, mil-liġi li tapplika għall-kuntratt ikkonċernat.
2. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea għandha jkollha ġurisdizzjoni f’konformità ma’ kwalunkwe klawsola ta’ arbitraġġ inkluża f’kuntratt konkluż mill-Istitut.
3. Ir-responsabbiltà individwali tal-persunal lejn l-Istitut għandha tiġi regolata mid-dispożizzjonijiet relevanti li japplikaw għall-persunal tal-Istitut.
Artikolu 15
Aċċess għal dokumenti
Fuq proposta mid-Direttur, il-Bord Eżekuttiv għandu jadotta regoli dwar l-aċċess pubbliku għal dokumenti tal-Istitut, b’kont meħud tal-prinċipji u l-limiti stabbiliti fir-Regolament (KE) Nru 1049/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2).
Artikolu 16
Protezzjoni tal-informazzjoni klassifikata tal-UE
L-Istitut għandu japplika d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/488/UE (3).
Artikolu 17
Kooperazzjoni ma’ Stati Membri u ma’ istituzzjonijiet, korpi u aġenziji tal-Unjoni
Sabiex iwettaq il-missjoni u l-kompiti tiegħu kif stabbiliti fl-Artikolu 2, l-Istitut għandu jikkopera mill-qrib ma’ Stati Membri u mas-SEAE. L-Istitut għandu wkoll jistabbilixxi, skont kif ikun meħtieġ, relazzjonijiet ta’ ħidma ma’ istituzzjonijiet tal-Unjoni, kif ukoll ma’ korpi u aġenziji rilevanti tal-Unjoni, inkluż il-Kulleġġ Ewropew ta’ Sigurtà u ta’ Difiża (KESD), bil-ħsieb ta’ skambju ta’ konoxxenza esperta u pariri f’oqsma ta’ interess reċiproku. L-Istitut jista’ wkoll iwettaq proġetti konġunti ma’ istituzzjonijiet, korpi u aġenziji tal-Unjoni.
Artikolu 18
Protezzjoni ta’ Data
Fuq proposta mid-Direttur, il-Bord għandu jadotta regoli ta’ implimentazzjoni fir-rigward tar-Regolament (KE) Nru 45/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4).
Artikolu 19
Rappurtar
Sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Lulju 2016, ir-RGħ għandu jippreżenta rapport lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni akkumpanjat, jekk meħtieġ, minn rakkomandazzjonijiet adatti.
Artikolu 20
Tħassir
L-Azzjoni Konġunta 2001/554/PESK hija b’dan imħassra.
Artikolu 21
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Frar 2014.