NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 729/2014
ze dne 24. června 2014
o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh
(přepracované znění)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (1) bylo několikrát podstatně změněno (2). Vzhledem k novým změnám by uvedené nařízení mělo být z důvodu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Podle čl. 128 odst. 2 Smlouvy mohou členské státy vydávat euromince za podmínky, že Evropská centrální banka (ECB) schválí objem emise. Rada přijme na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem a ECB opatření k harmonizaci nominálních hodnot a technických specifikací všech mincí určených pro peněžní oběh v míře nezbytné k zajištění jejich plynulého oběhu v Unii.
(3)
Eurobankovky se vydávají v rozmezí od pěti eur do pěti set eur. Je třeba, aby nominální hodnoty bankovek a mincí umožňovaly snadné provádění hotovostních plateb částek vyjádřených v eurech a centech.
(4)
Jednotná soustava mincí Unie by měla vzbuzovat důvěru veřejnosti a zahrnovat technologické inovace, které zajistí, aby byla je bezpečná, spolehlivá a účinná.
(5)
Přijetí této soustavy veřejností je jedním z hlavních cílů mincovní soustavy Unie. Důvěra veřejnosti k soustavě závisí na fyzických vlastnostech euromincí, které by měly být pro uživatele co nejpříjemnější.
(6)
Byli konzultováni sdružení spotřebitelů, Evropská unie nevidomých a zástupci výrobců prodejních automatů, aby byly vzaty v úvahu zvláštní požadavky významných kategorií uživatelů mincí. Pro zajištění plynulého přechodu na euro a pro usnadnění přijetí mincovní soustavy uživateli bylo třeba zajistit snadné rozlišování mezi mincemi na základě viditelných a hmatatelných znaků.
(7)
Euromince jsou snáze rozlišitelné a je možné si na ně snáze zvyknout vzhledem k souvislosti mezi jejich průměrem a nominální hodnotou.
(8)
Jsou zapotřebí určité zvláštní ochranné prvky, aby se omezil prostor pro padělání, pokud jde o mince v nominální hodnotě 1 euro a 2 eura vzhledem k jejich vysoké hodnotě. Třívrstvé mince a kombinace dvou odlišných barev u jedné mince jsou považovány za nejúčinnější dostupné ochranné prvky proti padělání.
(9)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/27/ES (3) omezuje používání niklu v některých výrobcích s ohledem na to, že by nikl mohl za určitých podmínek vyvolávat alergie. Zmíněná směrnice se nevztahuje na mince. Zdá se však být žádoucí snížit ze zdravotních důvodů obsah niklu v mincích.
(10)
Skutečnost, že mince mají jednu společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu, je vhodným vyjádřením myšlenky evropské měnové unie mezi členskými státy. Společné evropské strany euromincí obsahují jak název jednotné měny, tak nominální hodnotu mince. Na národní straně by se již neměl opakovat ani název jednotné měny, ani nominální hodnota mince.
(11)
Na národní straně mince by měl být jasně vyznačen název vydávajícího členského státu, aby uživatelé mincí mohli v případě zájmu vydávající členský stát snadno rozpoznat.
(12)
Vlys hrany euromincí by měl být považován za součást národní strany, a nemělo by na něm proto být znovu uvedeno označení hodnoty s výjimkou dvoueurové mince za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě.
(13)
O vzorech na národních stranách mincí rozhodují jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro, a tyto vzory by měly zohledňovat skutečnost, že euromince obíhají v celé eurozóně, a nikoli pouze ve vydávajícím členském státě. Aby bylo zajištěno, že také národní strana je okamžitě rozpoznatelná jako euromince, měl by vzor být zcela lemován dvanácti hvězdami vlajky Unie.
(14)
Aby se usnadnilo rozpoznávání oběžných mincí a aby byla zajištěna řádná kontinuita ražby v mincovnách, mělo by být členským státům umožněno měnit vzory používané na národních stranách běžných oběžných mincí pouze jednou za patnáct let s výjimkou případů, kdy se změní hlava státu zobrazená na minci. Tím by však neměly být dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí. O změnách vzoru společných stran by měla rozhodovat Rada, přičemž by hlasovací práva měla být omezena na členské státy, jejichž měnou je euro.
(15)
Jednotlivým členským státům by však mělo být umožněno vydávat pamětní mince pro připomenutí významných příležitostí národního nebo evropského významu, přičemž pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, by měly být určeny pouze pro příležitosti nejvyššího evropského významu. K tomuto účelu jsou nejvhodnější dvoueurové mince, především pro svůj velký průměr a technické charakteristiky, které poskytují odpovídající ochranu proti padělání.
(16)
Vzhledem k tomu, že euromince obíhají v celé eurozóně, a s cílem zabránit používání nevhodných vzorů by měly vydávající členské státy informovat sebe navzájem a Komisi o návrzích vzorů národních stran euromincí s dostatečným předstihem před plánovaným datem jejich vydání. Komise by měla ověřit, zda jsou tyto návrhy vzorů v souladu s technickými požadavky podle tohoto nařízení. Návrhy vzorů by měly být Komisi předloženy s dostatečným předstihem před plánovaným datem vydání, aby měl vydávající členský stát dostatek času k provedení změny vzoru v případě, že se to ukáže jako nezbytné.
(17)
Dále je třeba stanovit jednotné podmínky pro schvalování vzorů národních stran euromincí s cílem zabránit tomu, aby byly vybírány vzory, které by mohly být v některých členských státech považovány za nevhodné. Vzhledem ke skutečnosti, že natolik citlivá otázka, jakou je vzor národní strany euromicí, spadá do pravomoci vydávajících členských států, by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Radě. Prováděcí rozhodnutí přijímaná na tomto základě Radou úzce souvisejí s akty, které Rada přijímá na základě čl. 128 odst. 2 Smlouvy. Na přijímání těchto rozhodnutí Radou by se tudíž mělo vztahovat pozastavení hlasovacích práv členů Rady zastupujících členské státy, jejichž měnou není euro, jak je uvedeno v čl. 139 odst. 4 Smlouvy. Tento postup by měl vydávajícím členským státům umožnit, aby svůj vzor v případě nutnosti ve stanovené lhůtě změnily,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Série euromincí zahrnuje osm nominálních hodnot v rozmezí od jednoho centu do dvou eur, které splňují technické specifikace stanovené v příloze I.
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„oběžnými mincemi“ euromince určené k peněžnímu oběhu, jejichž nominální hodnoty a technické specifikace jsou uvedeny v článku 1;
2)
„běžnými mincemi“ oběžné mince s výjimkou pamětních mincí;
3)
„pamětními mincemi“ oběžné mince, které mají připomínat zvláštní příležitost, jak je uvedeno v článku 9.
Článek 3
Oběžné mince mají společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu.
Článek 4
1. Na národní straně oběžných mincí se znovu neuvádí nominální hodnota mince ani jakákoli její část. Neopakuje se ani název jednotné měny nebo její podjednotky, pokud potřeba takového označení nevychází z používání rozdílné abecedy.
2. Odchylně od odstavce 1 může vlys hrany dvoueurové euromince obsahovat označení nominální hodnoty za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě nebo obé.
Článek 5
Národní strana všech nominálních hodnot oběžných mincí obsahuje označení vydávajícího členského státu ve formě názvu členského státu nebo jeho zkratky.
Článek 6
1. Národní strana oběžných mincí obsahuje kruh dvanácti hvězd, které zcela lemují národní vzor, a to včetně označení roku a názvu vydávajícího členského státu. Tato skutečnost nebrání tomu, aby některé prvky vzoru přesahovaly do kruhu hvězd, a to pod podmínkou, že jsou všechny hvězdy zřetelně a plně viditelné. Dvanáct hvězd je zobrazeno stejně jako na vlajce Unie.
2. Vzory národních stran oběžných mincí se vyberou s přihlédnutím k tomu, že euromince obíhají ve všech členských státech, jejichž měnou je euro.
Článek 7
1. Změny vzorů národních stran běžných mincí lze provádět pouze jednou za patnáct let, aniž jsou dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, lze změny vzorů národních stran běžných mincí provádět v případě, že dojde ke změně hlavy státu zobrazené na minci. Dočasné uvolnění či provizorní obsazení funkce hlavy státu nedává žádné dodatečné právo k provedení této změny.
Článek 8
Vydávající členské státy aktualizují své národní strany oběžných mincí, aby byly plně v souladu s tímto nařízením do 20. června 2062.
Článek 9
1. Pamětní mince zobrazují jiný národní vzor než ten, který je použit na běžných mincích, a připomínají pouze významné příležitosti národního nebo evropského významu. Pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, připomínají pouze příležitosti nejvyššího evropského významu a jejich vzorem nesmějí být dotčeny případné ústavní požadavky těchto členských států.
2. Vlys hrany pamětních mincí je shodný s vlysem hrany běžných mincí.
3. Pamětní mince mohou být pouze v nominální hodnotě dvou eur.
Článek 10
1. Členské státy se vzájemně informují o návrzích vzorů nových národních stran oběžných mincí včetně vlysu hrany mince a v případě pamětních mincí o odhadovaném objemu emise, a to před formálním schválením těchto vzorů.
2. Pravomoc schvalovat vzory nových či pozměněných národních stran oběžných mincí se svěřuje Radě, která rozhoduje kvalifikovanou většinou v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 3 až 7.
Při přijímání rozhodnutí podle tohoto článku se pozastavují hlasovací práva členských států, jejichž měnou není euro.
3. Pro účely odstavce 1 vydávající členský stát předloží návrhy vzorů oběžných mincí Radě, Komisi a ostatním členským státům, jejichž měnou je euro, zpravidla nejpozději tři měsíce před plánovaným datem vydání.
4. Do sedmi dní od předložení návrhů podle odstavce 3 může kterýkoli členský stát, jehož měnou je euro, vznést k návrhu vzoru předloženému vydávajícím členským státem námitku v odůvodněném stanovisku určeném Radě a Komisi, pokud je pravděpodobné, že daný návrh vzoru vyvolá mezi jeho občany nepříznivé reakce.
5. Pokud se Komise domnívá, že návrh vzoru nesplňuje technické požadavky stanovené tímto nařízením, musí do sedmi dní od předložení návrhu podle odstavce 3 předložit Radě negativní hodnocení.
6. Pokud není Radě ve lhůtě podle odstavců 4 a 5 předloženo odůvodněné stanovisko ani negativní hodnocení, považuje se rozhodnutí, kterým se návrh schvaluje, za přijaté Radou dnem následujícím po dni uplynutí lhůty podle odstavce 5.
7. Ve všech ostatních případech Rada neprodleně rozhodne o schválení návrhu vzoru, pokud do sedmi dní od předložení odůvodněného stanoviska nebo negativního hodnocení vydávající členský stát svůj předložený návrh nestáhne a Radu neinformuje o svém úmyslu předložit nový návrh vzoru.
8. Všechny příslušné informace týkající se nových vzorů národních stran oběžných mincí zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 11
Články 4, 5 a 6 a čl. 9 odst. 2:
a)
se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červnem 2012;
b)
se během přechodného období, které skončí dne 20. června 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. června 2012 na oběžných mincích již legálně používaly.
Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.
Článek 12
Nařízení (ES) č. 975/98 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 13
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech v souladu se Smlouvami.
V Lucemburku dne 24. června 2014.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 729/2014
tal-24 ta' Ġunju 2014
dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni
(Riformulazzjoni)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 128(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta' Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (1) ġie emendat bosta drabi b'mod sostantiv (2). Ladarba jridu jsiru aktar emendi, għandu jiġi riformulat għal aktar ċarezza.
(2)
Skond l-Artikolu 128(2) tat-Trattat, l-Istati Membri jistgħu joħorġu muniti tal-euro bl-approvazzjoni tal-Bank Ċentrali Europew (BĊE) dwar il-volum tal-ħruġ. Il-Kunsill, wara proposta tal-Kummissjoni u wara li jikkonsulta lill-Parlament Ewropew u lill-BĊE, jista' jadotta miżuri biex jiġu armonizzati d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti kollha maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni safejn dawn ikunu meħtieġa biex tkun possibbli ċ-ċirkolazzjoni bla xkiel tagħhom fl-Unjoni.
(3)
Il-karti ta' flus euro għandhom firxa minn 5 sa 500 euro. Jeħtieġ li d-denominazzjonijiet tal-karti ta' flus u tal-muniti jippermettu li ħlasijiet bi flus kontanti ta' ammonti espressi f'euro u f'ċenteżmi tiegħu jkunu ffaċilitati.
(4)
Is-sistema ta' munita unika tal-Unjoni għandha tinkoraġġixxi l-fiduċja pubblika u tinvolvi innovazzjonijiet teknoloġiċi li jiżguraw li tkun sistema fiż-żgur, affidabbli u effiċjenti.
(5)
Wieħed mill-għanijiet ewlenin tas-sistema tal-muniti tal-Unjoni hija li l-pubbliku jaċċetta s-sistema. Il-fiduċja pubblika fis-sistema tiddependi mill-karatteristiċi fiżiċi tal-muniti tal-euro, li għandhom ikunu kemm jista' jkun faċli għal min jużahom.
(6)
Saru konsultazzjonijiet ma' għaqdiet tal-konsumaturi, mal-Unjoni tal-Għomja Ewropej u ma' rappreżentanti tal-industrija tal-magni awtomatiċi tal-bejgħ biex jitqiesu l-ħtiġijiet speċifiċi ta' kategoriji importanti ta' utenti tal-muniti. Sabiex jiġi żgurat li l-bidla għall-euro ssir bla tfixkil u sabiex l-utenti jaċċettaw is-sistema tal-muniti b'iktar faċilità, kien meħtieġ li tingħata garanzija li jkun hemm distinzjoni bejn il-muniti permezz ta' karatteristiċi viżwali u tas sens tal-mess.
(7)
Il-muniti tal-euro jintgħarfu waħda mill-oħra iktar faċilment u huma eħfef biex jindraw minħabba r-rabta bejn id-dijametru u l-valur nominali tagħhom.
(8)
Huma meħtieġa ċerti karatteristiċi speċjali ta' sigurtà sabiex titnaqqas il-possibilità ta' frodi tal-muniti tal-euro u taż-żewġ euro minħabba l-valur għoli tagħhom. Muniti magħmula fi tliet saffi u t-taħlita ta' żewġ kuluri differenti f'munita huma meqjusa bħala l-karatteristiċi ta' sigurtà l-iktar effiċjenti li jeżistu.
(9)
Id-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 94/27/KE (3) tillimita l-użu tan-nijkil f'ċerti prodotti peress li tagħraf li n-nijkil jista' jkun il-kawża ta' allerġiji taħt ċerti kondizzjonijiet. Il-muniti mhumiex koperti b'dik id-Direttiva. Madankollu, jidher li huwa mixtieq li jitnaqqas il-kontenut ta' nijkil fil-muniti għal raġunijiet ta' saħħa pubblika.
(10)
Il-fatt li l-muniti għandhom naħa Ewropea komuni u naħa nazzjonali li tiddistingwihom huwa espressjoni xierqa tal-idea tal-unjoni monetarja Ewropea bejn l-Istati Membri. Fuq in-naħat Ewropej komuni tal-muniti tal-euro hemm l-isem tal-munita unika kif ukoll id-denominazzjoni tal-munita. In-naħa nazzjonali m'għandhiex la tirrepeti l-isem tal-munita unika u lanqas id-denominazzjoni tal-munita.
(11)
Fuq in-naħa nazzjonali tal-munita għandu jkun hemm indikazzjoni ċara tal-isem tal-Istat Membru emittenti, sabiex min juża l-muniti u jkun interessat, ikun jista' faċilment jidentifika l-Istat Membru emittenti.
(12)
L-ittri fit-truf tal-muniti tal-euro għandhom jitqiesu parti min-naħa nazzjonali u għaldaqstant m'għandhomx jirrepetu kwalunkwe indikazzjoni tad-denominazzjoni, ħlief fil-każ tal-munita taż-żewġ euro, u sakemm jintużaw biss iċ-ċifra “2” jew il-kelma “euro” bl-alfabett rilevanti, jew jintużaw it-tnejn.
(13)
Id-deċiżjoni dwar id-disinji fuq in-naħa nazzjonali tal-muniti tal-euro tittieħed minn kull Stat Membru li l-munita tiegħu tkun l-euro, u f'din id-deċiżjoni għandu jitqies il-fatt li l-muniti tal-euro jiċċirkolaw fiż-żona kollha tal-euro u mhux biss fl-Istat Membru emittenti. Sabiex jiġi żgurat li l-muniti jintgħarfu immedjatament bħala muniti tal-euro, anki min-naħa nazzjonali tagħhom, id-disinn għandu jkun imdawwar kompletament mit-12-il stilla tal-bandiera tal-Unjoni.
(14)
Sabiex il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni jkunu jistgħu jintgħarfu faċilment u sabiex ikun żgurat li jkun hemm kontinwità fiz-zekka, l-Istati Membri għandhom ikollhom il-permess li jibdlu d-disinji użati fuq in-naħa nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni regolari darba kull 15-il sena biss, ħlief jekk jinbidel il-Kap tal-Istat li jidher fuq il-muniti. Madankollu, dan għandu jkun bla preġudizzju għat-tibdil li jkun meħtieġ biex jiġi evitat l-iffalsifikar tal-munita. It-tibdil fid-disinn tan-naħa Ewropea komuni tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandu jiġi deċiż mill-Kunsill u d-drittijiet tal-vot għandhom ikunu limitati għall-Istati Membri li l-munita tagħhom tkun l-euro.
(15)
L-Istati Membri individwali għandu jkollhom il-permess li joħorġu muniti kommemorattivi biex jiċċelebraw suġġetti ta' rilevanza nazzjonali jew Ewropea ewlenija, filwaqt li muniti kommemorattivi maħruġa kollettivament mill-Istati Membri li l-munita tagħhom tkun l-euro għandhom ikunu riservati għal suġġetti li jkollhom l-ogħla rilevanza Ewropea. Il-munita taż-żewġ euro hija d-denominazzjoni l-iktar xierqa għal dan il-għan, prinċipalment minħabba li għandha dijametru kbir u minħabba l-karatteristiċi tekniċi tagħha, li joffru protezzjoni xierqa kontra l-iffalsifikar.
(16)
Meta jitqies li l-muniti tal-euro jiċċirkolaw fiż-żona kollha tal-euro, biex jiġi evitat l-użu ta' disinji mhux xierqa, l-Istati Membri emittenti għandhom jinfurmaw lil xulxin u lill-Kummissjoni dwar l-abbozz ta' disinji għan-naħa nazzjonali tal-muniti tal-euro qabel id-data tal-ħruġ prevista. Il-Kummissjoni għandha tivverifika li d-disinji jkunu jikkonformaw mar-rekwiżiti tekniċi ta' dan ir-Regolament. L-abbozz tad-disinji għandu jitressaq quddiem il-Kummissjoni f'biżżejjed żmien minn qabel li jippermetti lill-Istati Membri jimmodifikaw id-disinn jekk ikun meħtieġ.
(17)
Barra minn hekk, għandhom jiġu stabbiliti kundizzjonijiet uniformi għall-approvazzjoni tad-disinji tan-naħat nazzjonali tal-muniti tal-euro biex jiġi evitat li jintagħżlu disinji li jistgħu jitqiesu mhux xierqa f'uħud mill-Istati Membri. Fid-dawl tal-fatt li huma l-Istati Membri li għandhom il-kompetenza fi kwistjoni daqstant sensittiva daqs id-disinn fuq in-naħat nazzjonali tal-muniti tal-euro, is-setgħat ta' implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kunsill. Kwalunkwe deċiżjoni ta' implimentazzjoni li l-Kunsill jieħu fuq din il-bażi għandha tkun marbuta mill-qrib mal-atti adottati mill-Kunsill skont l-Artikolu 128(2) tat-Trattat. Għaldaqstant, fl-adozzjoni ta' dawk id-deċiżjonijiet mill-Kunsill għandha tapplika s-sospensjoni tad-drittijiet tal-vot tal-membri tal-Kunsill li jirrappreżentaw Stati Membri li l-munita tagħhom mhix l-euro, kif stabbilit fl-Artikolu 139(4) tat-Trattat. Il-proċedura għandha tippermetti lill-Istat Membru emittenti jimmodifika d-disinn meta u jekk ikun meħtieġ,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Is-serje ta' muniti euro tinkludi tmien denominazzjonijiet b'firxa minn ċenteżmu sa żewġ euro li jissodisfaw l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi stabbiliti fl-Anness I.
Artikolu 2
Għall-iskopijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“muniti għaċ-ċirkolazzjoni” tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma msemmija fl-Artikolu 1;
(2)
“muniti regolari” tfisser muniti għaċ-ċirkolazzjoni esklużi l-muniti kommemorattivi;
(3)
“muniti kommemorattivi” tfisser muniti għaċ-ċirkolazzjoni li huma maħsuba biex jikkommemoraw suġġett speċifiku kif speċifikat fl-Artikolu 9.
Artikolu 3
Il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandu jkollhom naħa Ewropea komuni u naħa nazzjonali li tiddistingwihom.
Artikolu 4
1. In-naħa nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni ma għandha tirrepeti l-ebda indikazzjoni tad-denominazzjoni tal-munita jew xi partijiet minnha. Hija m'għandhiex tirrepeti l-isem tal-munita unika jew xi sottodiviżjoni tagħha, sakemm din l-indikazzjoni ma tirriżultax minħabba l-użu ta' alfabett differenti.
2. B'deroga mill-paragrafu 1, l-ittri fit-truf tal-munita taż-żewġ euro jistgħu jinkludu indikazzjoni tad-denominazzjoni, sakemm tintuża biss iċ-ċifra “2” jew il-kelma “euro” fl-alfabett rilevanti, jew jintużaw it-tnejn.
Artikolu 5
Fuq in-naħa nazzjonali tad-denominazzjonijiet kollha tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandu jkun hemm indikazzjoni tal-Istat Membru emittenti permezz tal-isem tal-Istat Membru, jew ta' abbrevjazzjoni tiegħu.
Artikolu 6
1. Fuq in-naħa nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandu jkun hemm ċirku ta' 12-il stilla li jdawwar kompletament id-disinn nazzjonali, inkluża l-marka tas-sena u l-indikazzjoni tal-isem tal-Istat Membru emittenti. Dan ma jżommx milli xi elementi tad-disinn jestendu lejn iċ-ċirku tal-istilel, sakemm l-istilel kollha jkunu ċari u kompletament viżibbli. It-12-il stilla għandhom jiġu stampati kif jidhru fuq il-bandiera tal-Unjoni.
2. Id-disinji għan-naħa nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jintgħażlu billi jitqies il-fatt li l-muniti tal-euro jiċċirkolaw fl-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro.
Artikolu 7
1. Tibdil fid-disinji użati għan-naħat nazzjonali tal-muniti regolari jista' jsir biss darba kull ħmistax-il sena, mingħajr preġudizzju għat-tibdill li jkun meħtieġ biex jiġi evitat l-iffalsifikar tal-munita.
2. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafu 1, jista' jsir tibdil fid-disinji użati għan-naħat nazzjonali tal-muniti regolari meta jinbidel il-Kap ta' Stat li jkun jidher fuq il-munita. Madankollu, kariga temporanjament vakanti jew okkupazzjoni provviżorja tal-funzjoni tal-Kap ta' Stat ma jagħtu l-ebda dritt addizzjonali għal tibdil bħal dan.
Artikolu 8
L-Istati Membri emittenti għandhom jaġġornaw in-naħat nazzjonali tal-muniti regolari tagħhom sabiex jikkonformaw bis-sħiħ ma' dan ir-Regolament sal-20 ta' Ġunju 2062.
Artikolu 9
1. Il-muniti kommemorattivi jkollhom disinn nazzjonali differenti minn dak li jidher fuq il-muniti regolari u jikkommemoraw biss suġġetti ta' rilevanza nazzjonali jew Ewropea ewlenija. Il-muniti kommemorattivi maħruġa kollettivament mill-Istati Membri kollha li l-munita tagħhom hija l-euro, jikkomemoraw biss suġġetti tal-ogħla rilevanza Ewropea u d-disinn tagħhom għandu jkun mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti kostituzzjonali possibbli ta' dawk l-Istati Membri.
2. L-ittri fit-truf tal-muniti kommemorattivi jkunu l-istess bħal dawk fuq il-muniti regolari.
3. Il-muniti kommemorattivi jista' jkollhom valur nominali ta' żewġ euro biss.
Artikolu 10
1. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar l-abbozz tad-disinji tan-naħat nazzjonali ġodda tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni, inklużi l-ittri fit-truf, u, fil-każ tal-muniti kommemorattivi, dwar l-istima ta' volum ta' ħruġ, qabel l-approvazzjoni formali ta' dawk id-disinji.
2. Is-setgħa biex jiġu approvati d-disinji, ġodda jew modifikati, għan-naħat nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni hija mogħtija lill-Kunsill li jaġixxi b'maġġoranza kwalifikata f'konformità mal-proċedura stabbilita fil-paragrafi 3 sa 7.
Fit-teħid tad-deċiżjonijiet imsemmija f'dan l-Artikolu jiġu sospiżi d-drittijiet tal-vot tal-Istati Membri li l-munita tagħhom ma tkunx l-euro.
3. Għall-iskop tal-paragrafu 1, l-abbozzi tad-disinji tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jiġu ppreżentati mill-Istat Membru emittenti lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħrajn li l-munita tagħhom tkun l-euro, bħala prinċipju mill-inqas tliet xhur qabel id-data ta' ħruġ ippjanata.
4. Fi żmien sebat ijiem wara l-preżentazzjoni msemmija fil-paragrafu 3, kwalunkwe Stat Membru li l-munita tiegħu tkun l-euro jista', f'opinjoni motivata indirizzata lill-Kunsill u lill-Kummissjoni, iqajjem oġġezzjoni għall-abbozz ta' disinn propost mill-Istat Membru emittenti jekk dak id-disinn tal-abbozz x'aktarx li joħloq reazzjonijiet negattivi fost iċ-ċittadini.
5. Fejn il-Kummissjoni tqis li l-abbozz ta' disinn ma jirrispettax ir-rekwiżiti tekniċi stipulati minn dan ir-Regolament, fi żmien sebat ijiem wara l-preżentazzjoni msemmija fil-paragrafu 3, hija tippreżenta valutazzjoni negattiva lill-Kunsill.
6. Jekk ma tiġi ppreżentata l-ebda opinjoni motivata jew valutazzjoni negattiva lill-Kunsill fl-iskadenza msemmija fil-paragrafi 4 u 5 rispettivament, jitqies li d-deċiżjoni dwar l-approvazzjoni tad-disinn tkun ġiet adottata mill-Kunsill fil-jum ta' wara d-data tal-iskadenza tal-perijodu ta' żmien imsemmi fil-paragrafu 5.
7. Fil-każijiet l-oħrajn kollha, il-Kunsill jiddeċiedi mingħajr dewmien dwar l-approvazzjoni tal-abbozz ta' disinn, sakemm, fi żmien sebat ijiem wara l-preżentazzjoni ta' opinjoni motivata jew ta' valutazzjoni negattiva, l-Istat Membru emittenti ma jirtirax l-abbozz tad-disinn li jkun ippreżenta u jinforma lill-Kunsill dwar l-intenzjoni tiegħu li jippreżenta abbozz ġdid tad-disinn.
8. L-informazzjoni rilevanti kollha dwar disinji ġodda tal-muniti nazzjonali għaċ-ċirkolazzjoni għandha tiġi ppubblikata mill-Kummissjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 11
L-Artikoli 4, 5 u 6 u l-Artikolu 9(2):
(a)
ma japplikawx għall-muniti għaċ-ċirkolazzjoni li jkunu nħarġu jew ikunu ġew prodotti qabel id-19 ta' Ġunju 2012;
(b)
ma japplikawx, matul perijodu tranżizzjonali li jintemm fl-20 ta' Ġunju 2062, għad-disinji li diġà kienu qed jintużaw b'mod legali fuq il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni fid-19 ta' Ġunju 2012.
Il-muniti għaċ-ċirkolazzjoni li jkunu nħarġu jew li jkunu ġew prodotti matul il-perijodu tranżizzjonali jistgħu jibqgħu valuta legali mingħajr limitu ta' żmien.
Artikolu 12
Ir-Regolament (KE) Nru 975/98 hu mħassar.
Referenzi għar-Regolament li ġie mħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skont it-tabella ta' korrelazzjoni fl-Anness III.
Artikolu 13
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri, skont it-Trattati.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-24 ta' Ġunju 2014.