ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 529/2013/EU
ze dne 21. května 2013
o pravidlech započítávání týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku činností souvisejících s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictvím a o informacích o opatřeních týkajících se těchto činností
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „odvětví LULUCF“) v Unii vykazuje čistý propad emisí a je odvětvím, které z ovzduší pohlcuje skleníkové plyny v množství, jež odpovídá významnému podílu celkových emisí skleníkových plynů Unie. Činnosti odvětví LULUCF způsobují antropogenní emise a pohlcování skleníkových plynů v důsledku změn množství uhlíku ukládaného ve vegetaci a půdě, jakož i emise jiných skleníkových plynů než CO2. Vyšší míra udržitelného využívání výrobků z vytěženého dřeva může podstatně snížit emise a posílit pohlcování skleníkových plynů z ovzduší. Emise a pohlcení skleníkových plynů způsobené odvětvím LULUCF se nezapočítávají do cílů Unie snížit emise skleníkových plynů do roku 2020 o 20 % podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (3), a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (4), avšak zčásti se započítávají do kvantifikovaných závazků Unie omezení a snížení emisí podle čl. 3 odst. 3 Kjótského protokolu (dále jen „Kjótský protokol“) k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „UNFCCC“), který byl schválen rozhodnutím Rady 2002/358/ES (5).
(2)
Vzhledem k přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství, jenž má být završen v roce 2050, je třeba o veškerém využívání půdy uvažovat komplexně a zabývat se odvětvím LULUCF v rámci politiky Unie v oblasti klimatu.
(3)
Rozhodnutí č. 406/2009/ES vyžaduje, aby Komise posoudila podmínky, podle nichž budou emise skleníkových plynů a jejich pohlcování v souvislosti s odvětvím LULUCF začleněny do závazku Unie v oblasti snížení emisí skleníkových plynů, přičemž se zajistí trvalost a ekologická vyváženost příspěvku odvětví a zároveň důsledné monitorování a přesné započítávání příslušných emisí a pohlcení. Toto rozhodnutí by proto jako první krok mělo stanovit pravidla započítávání, která se použijí na emise a pohlcování skleníkových plynů v odvětví LULUCF, a přispět tak případně k tvorbě politik směřujících k zařazení odvětví LULUCF do závazku Unie v oblasti snižování emisí, a to s přihlédnutím k environmentálním podmínkám jednotlivých regionů Unie, mimo jiné i v zemích s vysokou mírou zalesnění. Aby se mezitím zachovaly a rozšířily zásoby uhlíku, mělo by toto rozhodnutí rovněž stanovit, že členské státy mají poskytovat informace o svých opatřeních v rámci odvětví LULUCF k omezení nebo snížení emisí a k zachování nebo zvýšení pohlcování v odvětví LULUCF.
(4)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit povinnosti členských států, pokud jde o uplatňování uvedených pravidel započítávání a o poskytování informací o opatřeních členských států v odvětví LULUCF. Nemělo by stanovit žádné povinnosti v oblasti započítávání či podávání zpráv pro soukromé subjekty.
(5)
Rozhodnutí 16/CMP.1 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu („rozhodnutí 16/CMP.1“), přijaté na 11. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Montrealu v prosinci roku 2005, a rozhodnutí 2/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu, přijaté na 17. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Durbanu v prosinci roku 2011, stanovují pravidla započítávání pro odvětví LULUCF od druhého kontrolního období v rámci Kjótského protokolu. Toto rozhodnutí by mělo být zcela v souladu s uvedenými rozhodnutími, aby byla zajištěna soudržnost mezi vnitřními pravidly Unie a definicemi, podmínkami, pravidly a pokyny dohodnutými v rámci UNFCCC s cílem zabránit zdvojování zpráv podávaných členskými státy. Toto rozhodnutí by rovněž mělo zohlednit zvláštnosti odvětví LULUCF Unie a povinnosti, jimiž je vázána Unie jako samostatná smluvní strana UNFCCC a Kjótského protokolu.
(6)
Pravidla započítávání použitelná na odvětví LULUCF Unie by neměla způsobovat dodatečnou administrativní zátěž. Neměla by proto být stanovena povinnost zahrnout do zpráv podávaných v souladu s těmito pravidly informace, které nejsou vyžadovány podle rozhodnutí konference smluvních stran UNFCCC a shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu.
(7)
Odvětví LULUCF může přispívat ke zmírňování změny klimatu několika způsoby, zejména snižováním emisí, jakož i zachováváním a posilováním propadů a zásob uhlíku. Pro účinnost opatření, jejichž hlavním cílem je zvýšit pohlcování uhlíku, mají zásadní význam dlouhodobá stabilita a adaptabilita zásobníků uhlíku.
(8)
Pravidla započítávání v rámci odvětví LULUCF by měla odrážet úsilí vynakládané v odvětví zemědělství a lesního hospodářství s cílem posílit přínos změn ve využití zdrojů půdy ke snížení emisí. Toto rozhodnutí by mělo stanovit pravidla započítávání závazná pro činnosti zalesňování, opětovného zalesňování, odlesňování a obhospodařování lesů, jakož i pro činnosti obhospodařování pastvin a obhospodařování orné půdy, s výhradou zvláštních ustanovení, která mají zlepšit systémy členských států pro podávání zpráv a započítávání během prvního období započítávání. Toto rozhodnutí by rovněž mělo stanovit pravidla započítávání, která se dobrovolně použijí na činnosti obnovy vegetace a odvodňování a zavodňování mokřadů. Za tímto účelem by Komise měla zjednodušit a zlepšit výstupy příslušných databází Unie (Eurostat - Lucas, Evropská agentura pro životní prostředí - databáze krajinného pokryvu Corine atd.), jež zpracovávají příslušné informace, a to s cílem pomáhat členským státům v plnění povinností započítávání, zejména pokud jde o obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin, a případně i o dobrovolné započítávání týkající se činností obnovy vegetace a odvodňování a zavodňování mokřadů.
(9)
Pro zajištění ekologické vyváženosti pravidel započítávání vztahujících se na odvětví LULUCF Unie by tato pravidla měla být založena na zásadách započítávání stanovených v rozhodnutí 2/CMP.7, rozhodnutí 2/CMP.6 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu, přijatých na 16. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Cancúnu v prosinci roku 2010, a rozhodnutí 16/CMP.1. Členské státy by měly vypracovat a vést své záznamy tak, aby byla zaručena přesnost, úplnost, konzistentnost, porovnatelnost a transparentnost příslušných informací použitých při odhadech emisí a pohlcování v odvětví LULUCF v souladu s přístupem stanoveným v pokynech Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) pro národní inventury skleníkových plynů, mimo jiné v pokynech upravujících metodiku započítávání emisí jiných skleníkových plynů než CO2, přijatých v rámci UNFCCC.
(10)
Pravidla započítávání vycházející z rozhodnutí 2/CMP.7 a 16/CMP.1 neumožňují započítat substituční účinek užití výrobků ze dřeva vytěženého pro energetické a materiální účely, neboť by výsledkem bylo zdvojené započítávání. Toto užití však může významně přispět ke zmírňování změny klimatu, a informace o opatřeních v rámci odvětví LULUCF poskytované členskými státy tedy mohou zahrnovat opatření, jejichž účelem je nahradit materiály a zdroje energie produkující velké množství skleníkových plynů biomasou. Tímto způsobem by došlo k posílení soudržnosti politik.
(11)
S cílem zajistit pevný základ budoucí tvorby politik a optimalizace využívání půdy v Unii jsou zapotřebí příslušné investice. Aby se zajistilo, že těmto investicím bude možno připisovat priority podle klíčových kategorií, měly by členské státy mít zpočátku možnost vyjmout některé zásobníky uhlíku ze započítávání. V dlouhodobém horizontu by však mělo dojít k vyčerpávajícímu započítávání v rámci daného odvětví tak, aby byly zahrnuty všechny půdy, zásobníky a plyny.
(12)
Pravidla započítávání by měla zajistit, že záznamy přesně odrážejí člověkem vyvolané změny v emisích a pohlcování. V tomto ohledu by toto rozhodnutí mělo stanovit používání konkrétních metodik pro různé činnosti v odvětví LULUCF. Emise a pohlcování spojené se zalesňováním, opětovným zalesňováním a odlesňováním jsou výsledkem člověkem bezprostředně vyvolané přeměny půdy, a měly by proto být započteny v celém rozsahu. Na emise a pohlcení související s obhospodařováním pastvin, obhospodařováním orné půdy, obnovou vegetace nebo odvodňováním a zavodňováním mokřadů se pro účely výpočtu změn v emisích a pohlceních uplatní referenční rok. Avšak emise a pohlcení z obhospodařování lesů závisejí na řadě přírodních faktorů, na věkové struktuře lesů, jakož i na předchozích i stávajících postupech obhospodařování. Uplatnění referenčního roku neumožňuje zohlednit tyto aspekty a jejich cyklické důsledky pro emise a pohlcování či jejich meziroční variace. Příslušná pravidla započítávání pro výpočet změn v emisích a pohlceních by namísto toho měla stanovit použití referenčních úrovní, aby se vyloučily vlivy přírodních faktorů a faktorů spjatých se zvláštnostmi jednotlivých zemí. Referenční úrovně představují odhady ročních čistých emisí nebo pohlcení vyplývajících z obhospodařování lesů na území členského státu za roky zahrnuté v každém období započítávání a měly by být stanoveny transparentně v souladu s rozhodnutími 2/CMP.6 a 2/CMP.7. Referenční úrovně uvedené v tomto rozhodnutí by měly být totožné s referenčními úrovněmi schválenými v rámci procesů UNFCCC. Pokud má některý členský stát k dispozici lepší metodiku či údaje související se stanovením referenční úrovně, měl by takový členský stát provést příslušné technické opravy, aby byl zahrnut dopad přepočtů do započítávání pro obhospodařování lesů.
Pravidla započítávání by měla stanovit horní mezní hodnotu vztahující se na čistá pohlcení v případě obhospodařování lesů, která mohou být započtena. Dojde-li v rámci příslušných mezinárodních procesů k vývoji v oblasti pravidel započítávání pro lesnické činnosti, měla by být zvážena možnost aktualizace pravidel započítávání pro tyto činnosti podle tohoto rozhodnutí, aby byl s daným vývojem zajištěn soulad.
(13)
Pravidla započítávání by měla náležitě odrážet přínos ukládání skleníkových plynů do dřeva a dřevěných výrobků a měla by přispět k většímu využívání lesů jako zdroje v rámci udržitelného obhospodařování lesů a k většímu využívání výrobků ze dřeva.
(14)
Podle kapitoly 4.1.1 pokynů IPCC pro správnou praxi při využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví je správným postupem, pokud země kromě minimální zalesněné oblasti vymezí i minimální šířku použitou pro definici lesa a jednotek půdy, kde se provádí zalesňování, opětovné zalesňování a odlesňování. Měl by být zajištěn soulad mezi definicí použitou daným členským státem ve zprávách podávaných v rámci UNFCCC a Kjótského protokolu a tímto rozhodnutím.
(15)
Pravidla započítávání by měla zajistit, aby členské státy v záznamech přesně zaznamenaly změny v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva, jakmile k nim dojde, s cílem vytvořit pobídky pro využívání výrobků z vytěženého dřeva s dlouhou životností. Funkce rozkladu prvního řádu použitelná na emise z výrobků z vytěženého dřeva by proto měla odpovídat rovnici 12.1 pokynů IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 a příslušné hodnoty směrodatného poločasu rozkladu by měly vycházet z tabulky 3a.1.3 pokynů IPCC pro správnou praxi při využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví z roku 2003. Členské státy by měly mít možnost použít namísto toho metodiku a poločasy rozkladu specifické pro danou zemi, jsou-li v souladu s nejnovějšími přijatými pokyny IPCC.
(16)
Jelikož emise skleníkových plynů a pohlcování v důsledku zemědělských činností meziročně kolísají mnohem méně než emise a pohlcování z lesnických činností, členské státy by měly započítávat emise a pohlcování skleníkových plynů v důsledku činností obhospodařování orné půdy a pastvin k referenčnímu roku nebo období.
(17)
Odvodňování a zavodňování mokřadů zahrnuje emise z rašelinišť, která uchovávají velmi vysoká množství uhlíku. Emise z degradace a odvodňování rašelinišť odpovídají přibližně 5 % celosvětových emisí skleníkových plynů a v roce 2010 představovaly 3,5-4 % emisí Unie. Jakmile budou na mezinárodní úrovni dohodnuty příslušné pokyny IPCC, měla by Unie na mezinárodní úrovni usilovat v této otázce o pokrok, aby bylo možné dosáhnout dohody s orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu ohledně povinnosti vypracovat a vést roční záznamy o emisích a pohlceních emisí z činností spadajících do kategorií odvodňování a zavodňování mokřadů a aby bylo možné tuto povinnost začlenit do celosvětové dohody o klimatu, která má být uzavřena nejpozději v roce 2015.
(18)
Přírodní škodlivé činitele, jako jsou požáry, hmyzí škůdci nebo nákaza, extrémní povětrnostní jevy a škodlivé činitele geologického původu, nad nimiž nemají členské státy kontrolu a které ani podstatně neovlivňují, mohou v odvětví LULUCF vést k dočasným emisím skleníkových plynů nebo mohou způsobit reverzi předchozích pohlcení. Protože reverze může být způsobena rovněž rozhodnutími učiněnými v rámci obhospodařování, jako jsou rozhodnutí o těžbě nebo výsadbě stromů, mělo by toto rozhodnutí zajistit, aby byly člověkem vyvolané reverze pohlcení vždy přesně zaneseny do záznamů v odvětví LULUCF. Toto rozhodnutí by mělo členským státům dále poskytnout omezenou možnost vyloučit ze svých záznamů v odvětví LULUCF emise způsobené při zalesňování, opětovném zalesňování a obhospodařování lesů škodlivými činiteli, které jsou mimo jejich kontrolu, a to pomocí úrovní pozadí a rozpětí v souladu s rozhodnutím 2/CMP.7. Způsob, jakým členské státy uplatňují tato ustanovení, by však neměl vést k nepřiměřeně nízkému započítávání.
(19)
Pravidla podávání zpráv o emisích skleníkových plynů a podávání dalších informací, které se vztahují ke změně klimatu, včetně informací o odvětví LULUCF, spadají do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu (6), a proto se toto rozhodnutí na ně nevztahuje. Členské státy by měly dodržovat uvedená pravidla pro monitorování a podávání zpráv, pokud jde o jejich povinnosti započítávání stanovené v tomto rozhodnutí.
(20)
Sestavování záznamů v odvětví LULUCF na ročním základě by způsobovalo, že by tyto záznamy byly nepřesné a nespolehlivé v důsledku meziročního kolísání emisí a pohlcování, časté potřeby přepočítat některé oznámené údaje a dlouhé doby potřebné k tomu, aby změněné postupy obhospodařování v zemědělství a lesnictví měly dopad na množství uhlíku uloženého ve vegetaci a půdě. Toto rozhodnutí by proto mělo stanovit započítávání na základě delšího období.
(21)
Členské státy by měly poskytnout informace o svých stávajících i budoucích opatřeních v rámci odvětví LULUCF, kterými se stanoví opatření vhodná na vnitrostátní úrovni, jimiž se omezí nebo sníží emise a zachová se nebo zvýší pohlcování v odvětví LULUCF. Uvedené informace by měly obsahovat jisté prvky vymezené tímto rozhodnutím. Na podporu osvědčených postupů a součinnosti s dalšími politikami a opatřeními souvisejícími s lesnictvím a zemědělstvím by měl být kromě toho v příloze tohoto rozhodnutí stanoven orientační seznam opatření, která mohou být do poskytovaných informací rovněž zahrnuta. Za účelem usnadnění výměny srovnatelných informací může Komise vydat pokyny.
(22)
Členské státy během přípravy či provádění svých opatření v rámci odvětví LULUCF případně mohou posoudit, zda neexistují příležitosti pro podporu investic do zemědělství.
(23)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie s cílem aktualizovat definice uvedené v tomto rozhodnutí v souladu se změnami definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících; změnit přílohu I, doplnit nebo změnit období započítávání, aby bylo zajištěno, že tato období odpovídají příslušným obdobím přijatým orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících a že jsou v souladu s obdobími započítávání přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících, jež se uplatňují na závazky Unie týkající se snižování emisí v jiných odvětvích; změnit přílohu II v zájmu aktualizace referenčních úrovní v souladu s ustanoveními stanovenými v tomto rozhodnutí; pozměnit informace uvedené v příloze III v souladu se změnami definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících; změnit přílohu V v souladu se změnami definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících a pozměnit požadavky na informace týkající se pravidel započítávání v případě přírodních škodlivých činitelů stanovených v tomto rozhodnutí za účelem zohlednění změn aktů přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož cílů tohoto opatření, totiž stanovení pravidel započítávání použitelných na emise a pohlcení v důsledku činností v oblasti LULUCF a poskytování informací týkajících se činností LULUCF členskými státy, nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni členských států vzhledem k jejich podstatě, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. Unie by přitom měla zohlednit pravomoci členských států, pokud jde o politiku v oblasti lesnictví. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto rozhodnutí stanoví pravidla započítávání, která se použijí na emise a pohlcení skleníkových plynů v důsledku činností v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „odvětví LULUCF“), a to jako první krok k případnému zařazení těchto činností do závazku Unie v oblasti snižování emisí. Nestanoví žádné povinnosti v oblasti započítávání či podávání zpráv pro soukromé subjekty. Stanoví povinnost pro členské státy poskytovat informace o svých opatřeních v rámci odvětví LULUCF k omezení nebo snížení emisí a k zachování nebo zvýšení pohlcování.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„emisemi“ antropogenní emise skleníkových plynů do ovzduší ze zdrojů;
b)
„pohlcením“ antropogenní pohlcení skleníkových plynů z ovzduší pomocí propadů;
c)
„zalesňováním“ člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna půdy, která nejméně po dobu 50 let nebyla lesem, na les, a to výsadbou, síjí nebo člověkem zajištěnou podporou zdrojů přirozené obnovy, v případě, že se přeměna uskutečnila po 31. prosinci 1989;
d)
„opětovným zalesňováním“ každá člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna půdy, která není lesem, na les, a to výsadbou, síjí nebo člověkem zajištěnou podporou zdrojů přirozené obnovy, přičemž se jedná o půdu, jež byla lesem, avšak před 1. lednem 1990 lesem být přestala a byla znovu přeměněna na les v období po 31. prosinci 1989;
e)
„odlesňováním“ člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna lesa na půdu, která není lesem, a to v případě, že se přeměna uskutečnila po 31. prosinci 1989;
f)
„obhospodařováním lesů“ každá činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelných na les, která ovlivňuje ekologické, hospodářské nebo sociální funkce lesa;
g)
„obhospodařováním orné půdy“ každá činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelných na půdu, na níž se pěstují zemědělské plodiny, a na půdu, která je vyňata z produkce nebo dočasně není používána pro rostlinnou výrobu;
h)
„obhospodařováním pastvin“ každá činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelných na půdu využívanou pro živočišnou výrobu a zaměřená na kontrolu nebo ovlivňování množství a druhu produkované vegetace a hospodářských zvířat;
i)
„obnovou vegetace“ každá člověkem bezprostředně vyvolaná činnost zaměřená na zvýšení zásoby uhlíku šířením vegetace v lokalitě, jejíž minimální plocha činí 0,05 hektaru, pokud tato činnost nepředstavuje zalesňování nebo opětovné zalesňování;
j)
„zásobou uhlíku“ objem uhlíku ukládaného v zásobníku uhlíku;
k)
„odvodňováním a zavodňováním mokřadů“ každá činnost vyplývající ze systému odvodňování nebo zavodňování půdy, jež byla odvodněna či zavodněna po 31. prosinci 1989, jejíž minimální plocha činí 1 hektar a na níž se nachází organická půda, pokud tato činnost nepředstavuje jednu z ostatních činností, pro něž se podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 vypracují a vedou záznamy, a pokud k odvodnění došlo v důsledku člověkem bezprostředně vyvolaného snížení hladiny podzemní vody a k zavodnění došlo částečnou nebo úplnou reverzí člověkem bezprostředně vyvolaného odvodnění;
l)
„zdrojem“ každý proces, činnost nebo mechanismus, při kterých se do atmosféry uvolňuje skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
m)
„propadem“ každý proces, činnost nebo mechanismus, při kterých se z atmosféry pohlcuje skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
n)
„zásobníkem uhlíku“ celek nebo část biogeochemického útvaru nebo systému na území členského státu, v němž se ukládá uhlík, jakýkoli prekurzor skleníkového plynu obsahující uhlík nebo jakýkoli skleníkový plyn obsahující uhlík;
o)
„prekurzorem skleníkového plynu“ chemická sloučenina, jež vstupuje do chemických reakcí, kterými vznikají skleníkové plyny uvedené v čl. 3 odst. 4;
p)
„výrobkem z vytěženého dřeva“ každý výrobek pocházející z těžby dřeva, který opustil místo, kde k těžbě dřeva dochází;
q)
„lesem“ území definované minimálními hodnotami pro velikost plochy, korunový zápoj stromů nebo odpovídající stupeň zakmenění porostu a pro potenciální výšku stromu v dospělosti na místě růstu, jak jsou pro každý členský stát stanoveny v příloze V. Les zahrnuje oblasti se stromy včetně skupin rostoucích semenáčů nebo výsadby, které dosud nedosáhly minimálních hodnot pro korunový zápoj stromů, odpovídajícího stupně zakmenění porostu nebo uvedené minimální výšky, jak je upřesněno v příloze V, včetně jakékoli plochy, která obvykle tvoří součást zalesněné oblasti, ale na které dočasně v důsledku zásahu člověka, například těžby, nebo z přírodních příčin žádné stromy nejsou, ale u níž se očekává návrat k lesnímu porostu;
r)
„korunovým zápojem“ ta poměrná část stanovené oblasti, která je pokryta vertikální projekcí ploch vymezených obvodem korun stromů, vyjádřená jako procentní podíl;
s)
„stupněm zakmenění porostu“ hustota osazení stojících a rostoucích stromů na půdě pokryté lesním porostem, měřená v souladu s metodikou stanovenou členským státem;
t)
„přírodními škodlivými činiteli“ všechny události nebo faktory jiného než antropogenního původu, jež způsobují značný objem emisí v lesích a nad jejichž výskytem v lesích nemá daný členský stát kontrolu, za předpokladu, že členský stát není objektivně schopen významně omezit vliv těchto událostí nebo faktorů na emise, a to ani poté, co k jejich výskytu došlo;
u)
„úrovní pozadí“ průměrné emise způsobené přírodními škodlivými činiteli v konkrétním období po odstranění krajních statistických hodnot, vypočítané podle čl. 9 odst. 2;
v)
„poločasem rozkladu“ počet let, jenž je zapotřebí k tomu, aby se množství uhlíku uloženého v kategorii výrobků z vytěženého dřeva snížilo na polovinu své původní hodnoty;
w)
„okamžitou oxidací“ metoda započítávání, která předpokládá, že k uvolnění celkového množství uhlíku uloženého ve výrobcích z vytěženého dřeva do atmosféry dochází v době těžby;
x)
„nahodilou těžbou“ každá těžební činnost spočívající v zajištění dřeva, které lze stále alespoň částečně využít, z oblastí zasažených působením přírodních škodlivých činitelů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem změny definic uvedených v odstavci 1 tohoto článku s cílem zajistit soulad těchto definic s veškerými změnami příslušných definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 s cílem změnit přílohu V pro účely aktualizace hodnot v této příloze uvedených v souladu se změnami definic ohledně aspektů vymezených v příloze V přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
Článek 3
Povinnost vypracovat a vést záznamy v odvětví LULUCF
1. Pro každé období započítávání stanovené v příloze I členské státy vypracují a vedou záznamy, které přesně zachycují všechny emise a pohlcení v důsledku činností na jejich území, jež spadají do těchto kategorií:
a)
zalesňování;
b)
opětovné zalesňování;
c)
odlesňování;
d)
obhospodařování lesů.
2. Pro období započítávání, které začíná dnem 1. ledna 2021, a pro období následující členské státy vypracují a vedou roční záznamy, které přesně zachycují všechny emise a pohlcení v důsledku činností na jejich území, jež spadají do těchto kategorií činností:
a)
obhospodařování orné půdy;
b)
obhospodařování pastvin.
Pokud jde o roční záznamy emisí a pohlcení v důsledku obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin, na období započítávání od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020 se uplatní následující ustanovení:
a)
V letech 2016 až 2018 členské státy předloží do 15. března každého roku Komisi zprávu o uplatňovaných i vyvíjených systémech odhadů emisí a pohlcení v důsledku obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin. Členské státy by ve zprávě měly vysvětlit soulad těchto systémů s metodikou IPCC a s požadavky UNFCCC na předkládání zpráv o emisích a pohlcování skleníkových plynů.
b)
V období do 1. ledna 2022 členské státy do 15. března každého roku vypracují a předloží Komisi počáteční, předběžné a nezávazné roční odhady emisí a pohlcení v důsledku obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin, a to za případného využití metodiky IPCC. Členské státy by měly použít přinejmenším metodiku popsanou v příslušných pokynech IPCC jako úroveň 1. Členské státy se vybízejí, aby uvedené odhady použily pro vymezení klíčových kategorií a aby vypracovaly klíčové metodiky úrovně 2 a 3, specifické pro každou zemi pro stanovení spolehlivých a přesných odhadů emisí a pohlcení.
c)
Členské státy nejpozději dne 15. března 2022 předloží své konečné roční odhady pro započítávání týkající se obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin.
d)
Členský stát může požádat o prodloužení lhůty stanovené v písmenu c), pokud konečné odhady pro započítávání týkající se obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin nelze ve lhůtě stanovené v tomto odstavci řádně provést přinejmenším z jednoho z následujících důvodů:
i)
požadované započítání lze uskutečnit pouze ve fázích, jež lhůtu přesahují, a to z důvodů technické proveditelnosti,
ii)
završení započítání v dané lhůtě by bylo nepřiměřeně nákladné.
Členské státy, které si přejí využít odchylku, předloží Komisi odůvodněnou žádost do 15. ledna 2021.
Shledá-li Komise, že je žádost opodstatněná, povolí odchylku na období nepřesahující délku tří kalendářních let počínaje dnem 15. března 2022. V opačném případě žádost zamítne a své rozhodnutí odůvodní.
V nezbytných případech může Komise požádat, aby jí v konkrétně udané lhůtě přiměřené délky byly předloženy doplňující informace.
Odchylka se považuje za povolenou, pokud do šesti měsíců od obdržení původní žádosti členského státu nebo od obdržení vyžádaných doplňujících informací Komise nevznese námitky.
3. Pro každé období započítávání stanovené v příloze I mohou členské státy rovněž vypracovat a vést záznamy, které přesně zachycují emise a pohlcení v důsledku obnovy vegetace, odvodňování a zavodňování mokřadů.
4. Záznamy uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se vztahují na emise a pohlcení těchto skleníkových plynů:
a)
oxid uhličitý (CO2);
b)
methan (CH4);
c)
oxid dusný (N2O).
5. Členské státy zahrnou do svých záznamů konkrétní činnost podle odstavce 1, 2 a 3, pokud jsou záznamy sestaveny a vedeny v souladu s tímto rozhodnutím, a to ode dne, kdy byla zahájena, nebo od 1. ledna 2013, podle toho, co nastane později.
Článek 4
Obecná pravidla započítávání
1. Členské státy ve svých záznamech uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 označí emise kladným znaménkem (+) a pohlcení záporným znaménkem (-).
2. Členské státy vypracují a vedou své záznamy tak, aby byla zaručena přesnost, úplnost, konzistentnost, srovnatelnost a transparentnost příslušných informací použitých při odhadech emisí a pohlcení v souvislosti s činnostmi uvedenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 3.
3. Emise a pohlcení v důsledku jakékoli činnosti, která spadá do více než jedné kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1, 2 a 3, se započítají pouze do jedné kategorie, aby se zabránilo zdvojenému započítání.
4. Členské státy na základě transparentních a ověřitelných údajů určí území, na němž se činnost spadající do kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 provádí. Členské státy zajistí, aby v záznamu příslušné kategorie bylo možné všechna tato území identifikovat.
5. Členské státy zahrnou do svých záznamů podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 všechny změny zásob uhlíku v těchto zásobnících uhlíku:
a)
nadzemní biomasa;
b)
podzemní biomasa;
c)
odpad;
d)
mrtvá dřevní hmota;
e)
organický uhlík v půdě;
f)
výrobky z vytěženého dřeva.
Členské státy však mohou rozhodnout, že do svých záznamů nezahrnou změny zásob uhlíku v případě zásobníků uhlíku uvedených v prvním pododstavci písm. a) až e), pokud zásobník uhlíku není zdrojem. Členské státy mají za to, že zásobník uhlíku není zdrojem, pouze prokazují-li to transparentní a ověřitelné údaje.
6. Členské státy uzavřou záznamy uvedené v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 na konci každého období započítávání stanoveného v příloze I, s tím, že v těchto záznamech uvedou bilanci celkových čistých emisí a pohlcení v průběhu příslušného období započítávání.
7. Členské státy vedou úplné a přesné záznamy o všech údajích použitých ke splnění svých povinností podle tohoto rozhodnutí, a to alespoň po dobu platnosti tohoto rozhodnutí.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12, jimiž změní přílohu I s cílem vložit nebo změnit období započítávání, aby bylo zajištěno, že tato období započítávání odpovídají příslušným obdobím přijatým orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících a že jsou v souladu s obdobími započítávání přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících, jež se uplatňují na závazky Unie týkající se snižování emisí v jiných odvětvích.
Článek 5
Pravidla započítávání pro zalesňování, opětovné zalesňování a odlesňování
1. V záznamech týkajících se zalesňování a opětovného zalesňování členské státy zohlední emise a pohlcení pocházející pouze z činností probíhajících na půdě, na které nebyl lesní porost ke dni 31. prosince 1989. Členské státy mohou emise ze zalesňování a opětovného zalesňování zohlednit v jediném záznamu.
2. Členské státy ve svých záznamech zohlední čisté emise a pohlcení v důsledku činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování, a to jako celkové emise a pohlcení pro každý rok v příslušném období započítávání, na základě transparentních a ověřitelných údajů.
3. Členské státy vedou záznamy o emisích a pohlceních z půdy, jež byla v záznamech vykázána podle čl. 4 odst. 4 v rámci kategorie činnosti zalesňování, opětovného zalesňování nebo odlesňování, i pokud se tato činnost již na uvedené půdě neprovádí.
4. Při výpočtech týkajících se činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování určí každý členský stát plochu lesa za použití stejné jednotky prostorového posouzení podle přílohy V.
Článek 6
Pravidla započítávání pro obhospodařování lesů
1. Členské státy započítají emise a pohlcení z činnosti obhospodařování lesů, přičemž výpočet se provede odečtením hodnoty získané vynásobením počtu let v daném období započítávání jejich referenční úrovní uvedenou v příloze II od emisí a pohlcení v každém období započítávání uvedeném v příloze I.
2. Pokud je výsledek výpočtu uvedeného v odstavci 1 za období započítávání záporný, započítají členské státy v kategorii obhospodařování lesů celkové emise a pohlcení odpovídající maximálně 3,5 % emisí členského státu v jeho referenčním roce nebo referenčním období podle přílohy VI, které tento členský stát předložil UNFCCC v odpovídající zprávě přijaté podle příslušných rozhodnutí CMP o referenčním roce nebo referenčním období pro druhé kontrolní období v rámci Kjótského protokolu, a to kromě emisí a pohlcení z činností uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3, vynásobených počtem let v daném období započítávání.
3. Členské státy zajistí, aby metody výpočtu, které uplatňují na záznamy v případě činností souvisejících s obhospodařováním lesů, byly v souladu s dodatkem II rozhodnutí 2/CMP.6 a s metodami výpočtu použitými pro vymezení jejich referenčních úrovní uvedených v příloze II, a to přinejmenším s ohledem na tyto aspekty:
a)
zásobníky uhlíku a skleníkové plyny;
b)
obhospodařovaná plocha lesů;
c)
výrobky z vytěženého dřeva;
d)
přírodní škodlivé činitele.
4. Nejpozději rok před koncem každého období započítávání sdělí členské státy Komisi revidované referenční úrovně. Tyto referenční úrovně jsou shodné s referenčními úrovněmi stanovenými v aktech schválených orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu, a pokud takové akty nejsou k dispozici, referenční úrovně se vypočítají v souladu s postupem a metodikou, jež jsou vymezeny v příslušných rozhodnutích přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
5. Pokud se příslušná ustanovení rozhodnutí 2/CMP.6 nebo 2/CMP.7 změní, sdělí členské státy Komisi nejpozději šest měsíců po přijetí těchto změn revidované referenční úrovně, které tyto změny zohledňují.
6. Pokud členský stát získá lepší metodiku týkající se údajů používaných pro stanovení referenční úrovně podle přílohy II nebo zlepší-li se výrazně kvalita údajů, kterými členský stát disponuje, dotyčný členský stát provede patřičné technické opravy, jimiž bude do započítávání pro obhospodařování lesů dopad přepočtů zahrnut. Tyto technické opravy jsou shodné s jakýmikoli takovými opravami schválenými v rámci procesu přezkumu UNFCCC v souladu s rozhodnutím 2/CMP.7. Dotčený členský stát sdělí dané opravy Komisi nejpozději jako součást údajů předkládaných podle čl. 7 odst. 1 písm. d) zení č. 525/2013.
7. Pro účely odstavců 4, 5 a 6 uvedou členské státy výši ročních emisí v důsledku přírodních škodlivých činitelů, které byly do jejich revidovaných referenčních úrovní zahrnuty, a způsob, jakým tuto výši odhadly.
8. Komise kontroluje informace týkající se revidovaných referenčních úrovní podle odstavců 4 a 5 a technických oprav podle odstavce 6, aby byla zajištěna konzistentnost informací, jež členské státy zaslaly UNFCCC, a informací, jež členské státy předložily Komisi.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem aktualizace referenčních úrovní v příloze II, pokud některý členský stát svou referenční úroveň změní podle odstavců 4 a 5, a poté, co to bylo schváleno prostřednictvím procesů UNFCCC.
10. Členské státy do svých záznamů pro obhospodařování lesů promítnou dopad jakékoli změny přílohy II pro celé příslušné období započítávání.
Článek 7
Pravidla započítávání pro výrobky z vytěženého dřeva
1. Každý členský stát ve svých záznamech podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 zohlední emise a pohlcení v důsledku změn v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva, včetně emisí z výrobků z vytěženého dřeva, jež byly z jeho lesů pohlceny před 1. lednem 2013. Emise z výrobků z vytěženého dřeva, které již byly započteny podle Kjótského protokolu během období 2008-2012 na základě okamžité oxidace, se nezohlední.
2. Na základě výpočtů v souladu s funkcí rozkladu prvního řádu a s využitím výchozích hodnot poločasu rozkladu podle přílohy III členské státy ve svých záznamech podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 týkajících se výrobků z vytěženého dřeva zohlední emise a pohlcení plynoucí ze změn v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva spadajících do následujících kategorií:
a)
papír;
b)
dřevěné desky;
c)
řezivo.
Tyto kategorie mohou členské státy doplnit informacemi o kůře, jsou-li dostupné údaje transparentní a ověřitelné. Členské státy mohou rovněž použít podkategorie kterékoli z uvedených kategorií, jež jsou specifické pro danou zemi. Členské státy mohou místo metodiky a výchozích hodnot poločasu rozkladu uvedených v příloze III použít metodiku a hodnoty poločasu rozkladu specifické pro jednotlivé země za předpokladu, že členský stát tuto metodiku a hodnoty stanoví na základě transparentních a ověřitelných údajů a že použité metody jsou přinejmenším stejně podrobné a přesné jako metody uvedené v příloze III.
V případě vyvážených výrobků z vytěženého dřeva se údaji specifickými pro danou zemi rozumějí hodnoty poločasu rozkladu specifické pro danou zemi a využití výrobků z vytěženého dřeva v dovážející zemi.
Na výrobky z vytěženého dřeva uvedené na trh v Unii členské státy nepoužijí hodnoty poločasu rozkladu specifické pro danou zemi, které se odchylují od hodnot, jež použil dovážející členský stát ve svých záznamech podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3.
Výrobky z vytěženého dřeva získané v důsledku odlesňování se započítají na základě okamžité oxidace.
3. Pokud členské státy zanesou do svých záznamů podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 emise oxidu uhličitého (CO2) z výrobků z vytěženého dřeva na skládkách pevného odpadu, započtení se provede na základě okamžité oxidace.
4. Pokud členské státy zanesou do svých záznamů emise z výrobků z vytěženého dřeva, které byly vytěženy pro energetické účely, učiní tak rovněž na základě okamžité oxidace.
Výhradně pro informační účely mohou členské státy do předkládaných údajů zahrnout údaje o poměrném množství dřeva použitého pro energetické účely, jež bylo dovezeno ze zemí mimo Unii, a země původu tohoto dřeva.
5. Dovážející členský stát nezapočítá dovážené výrobky z vytěženého dřeva, a to bez ohledu na jejich původ. Členské státy tudíž do svých záznamů zanesou emise a pohlcení z výrobků z vytěženého dřeva pouze v případě, že tyto emise a pohlcení pocházejí z výrobků z vytěženého dřeva, které byly přemístěny z půdy zahrnuté do jejich záznamů podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 s cílem revidovat informace vymezené v příloze III, aby byly zohledněny změny aktů přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
Článek 8
Pravidla započítávání pro obhospodařování orné půdy, obhospodařování pastvin, obnovu vegetace, odvodňování a zavodňování mokřadů
1. Ve svých záznamech týkajících se obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin každý členský stát zohlední emise a pohlcení z příslušných činností, přičemž výpočet se provede odečtením hodnoty získané vynásobením počtu let v daném období započítávání emisemi a pohlcením plynoucími z daných činností v uvedeném členském státu v jeho referenčním roce podle přílohy VI od emisí a pohlcení v každém období započítávání uvedeném v příloze I.
2. Jestliže členský stát rozhodne, že vypracuje a povede záznamy pro obnovu vegetace nebo odvodňování a zavodňování mokřadů, použije metodu výpočtu uvedenou v odstavci 1.
Článek 9
Pravidla započítávání pro přírodní škodlivé činitele
1. Jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 5 tohoto článku, mohou členské státy z výpočtů, které se týkají jejich povinností započítávání podle čl. 3 odst. 1 písm. a), b) a d), vyloučit jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vznikly v důsledku přírodních škodlivých činitelů.
2. Pokud členské státy uplatňují odstavec 1 tohoto článku, vypočítají podle metodiky vymezené v příloze VII úroveň pozadí pro každou z činností uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a), b) a d). Úroveň pozadí v čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) je společná. Členské státy mohou alternativně uplatnit transparentní a srovnatelnou metodiku specifickou pro danou zemi, k čemuž použijí konzistentní a zpočátku úplnou časovou řadu údajů, a to i pro období 1990-2009.
3. Každoročně nebo na konci příslušného období započítávání mohou členské státy ze svých záznamů pro odvětví LULUCF vyloučit jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, jež překračují úroveň pozadí vypočítanou v souladu s odstavcem 2, pokud:
a)
emise v konkrétním roce období započítávání překračují úroveň pozadí s připočtením rozpětí. Je-li úroveň pozadí vypočtena v souladu s metodou stanovenou v příloze VII, rovná se rozpětí dvojnásobku směrodatné odchylky časové řady použité pro výpočet úrovně pozadí. Je-li úroveň pozadí vypočtena za použití metodiky specifické pro danou zemi, členské státy popíšou způsob stanovení rozpětí v případech, kdy je toto rozpětí zapotřebí. U každé použité metodiky je nutné se v průběhu období započítávání vyhnout očekávání čistých kreditů;
b)
jsou splněny požadavky na informace podle odstavce 5 a informace jsou členskými státy předány.
4. Každý členský stát, který v konkrétním roce období započítávání vyloučí jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vznikly v důsledku přírodních škodlivých činitelů:
a)
po zbytek období započítávání vyloučí ze započítávání všechna následná pohlcení pro půdy zasažené přírodními škodlivými činiteli a půdy, kde došlo k emisím podle odstavce 3;
b)
nevyloučí emise plynoucí z činností těžby a nahodilé těžby, které na dané půdě proběhly po výskytu přírodních škodlivých činitelů;
c)
nevyloučí emise plynoucí z řízeného vypalování, které na dané půdě proběhlo v příslušném konkrétním roce období započítávání;
d)
nevyloučí emise v případě půdy, jež byla podrobena odlesňování po výskytu přírodních škodlivých činitelů.
5. Členské státy mohou vyloučit jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vznikly v důsledku přírodních škodlivých činitelů, pouze v případě, že poskytnou transparentní informace prokazující:
a)
že jsou identifikovány veškeré půdní plochy zasažené přírodními škodlivými činiteli v příslušném konkrétním vykazovaném roce, včetně jejich geografické polohy, roku a druhů přírodních škodlivých činitelů;
b)
že po zbytek příslušného období započítávání na půdě, jež byla zasažena přírodními škodlivými činiteli a v jejímž případě byly emise ze započítávání vyloučeny, neproběhlo odlesňování;
c)
které ověřitelné metody a kritéria budou použity pro identifikaci odlesnění na takové půdě v nadcházejících letech období započítávání;
d)
pokud je to možné, která opatření členský stát podnikl s cílem řídit nebo kontrolovat dopad dotyčných přírodních škodlivých činitelů;
e)
pokud je to možné, která opatření členský stát podnikl v zájmu sanace půdy zasažené dotyčnými přírodními škodlivými činiteli.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem revize požadavků na informace uvedených v odstavci 5 tohoto článku za účelem zohlednění revizí aktů přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu.
Článek 10
Informace o opatřeních v rámci odvětví LULUCF
1. Nejpozději 18 měsíců po začátku každého období započítávání uvedeného v příloze I členské státy vypracují a předají Komisi informace o svých stávajících i budoucích opatřeních v rámci odvětví LULUCF v zájmu omezení nebo snížení emisí a zachování nebo zvýšení pohlcování vzniklých v důsledku činností uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 tohoto rozhodnutí, a to v samostatném dokumentu nebo jako jasně rozpoznatelnou součást svých vnitrostátních strategií nízkouhlíkového rozvoje, uvedených v článku 4 nařízení (EU) č. 525/2013, nebo jiných vnitrostátních strategií či plánů, jež s odvětvím LULUCF souvisejí. Členské státy zajistí, aby byla konzultována široká škála zúčastněných stran. Pokud členský stát tyto informace předloží jako součást svých strategií nízkouhlíkového rozvoje podle nařízení (EU) č. 525/2013, použije se příslušný harmonogram vymezený v uvedeném nařízení.
Informace o opatřeních v rámci odvětví LULUCF se vztahují na dobu trvání příslušného období započítávání uvedeného v příloze I.
2. Členské státy zahrnou do svých informací o opatřeních v rámci odvětví LULUCF přinejmenším následující informace, týkající se každé z činností uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3:
a)
popis minulých trendů emisí a pohlcování, pokud možno včetně historických trendů, lze-li je v dostatečné míře rekonstruovat;
b)
projekce emisí a pohlcování za období započítávání;
c)
analýzu potenciálu omezení nebo snížení emisí a zachování nebo zvýšení pohlcení;
d)
seznam nejvhodnějších opatření s ohledem na vnitrostátní podmínky, která členský stát plánuje nebo která mají být prováděna v zájmu čerpání potenciálu zmírňování změny klimatu, jenž byl eventuálně zjištěn analýzou podle písmene c); tento seznam případně, avšak nikoli výlučně, zahrnuje orientační opatření uvedená v příloze IV;
e)
stávající a připravované politiky k provádění opatření uvedených v písmenu d), včetně kvantitativního či kvalitativního popisu očekávaného účinku těchto opatření na emise a pohlcování, se zřetelem na další politiky a opatření, jež s odvětvím LULUCF souvisejí;
f)
orientační harmonogramy přijetí a provádění opatření uvedených v písmenu d).
3. V zájmu usnadnění výměny informací může Komise vydat pokyny a poskytnout členským státům technickou pomoc.
Komise může za konzultace s členskými státy vypracovat shrnutí svých zjištění týkajících se informací všech členských států o opatřeních v rámci odvětví LULUCF s cílem usnadnit mezi členskými státy výměnu poznatků a osvědčených postupů.
4. Do dne odpovídajícího polovině každého období započítávání a na konci každého období započítávání uvedeného v příloze I členské státy předloží Komisi zprávu, v níž popíšou pokrok v provádění svých opatření v rámci odvětví LULUCF.
Komise může na základě zpráv uvedených v prvním pododstavci vydat souhrnnou zprávu.
Informace o svých opatřeních v rámci odvětví LULUCF a zprávy uvedené v prvním pododstavci členské státy do tří měsíců od jejich předložení Komisi zpřístupní veřejnosti.
Článek 11
Přezkum
Pravidla započítávání stanovená v tomto rozhodnutí podrobí Komise přezkumu v souladu s příslušnými rozhodnutími přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo v souladu s jinými právními předpisy Unie, nebo neexistují-li taková rozhodnutí, do 30. června 2017, přičemž případně předloží návrh Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Výkon přenesené pravomoci
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 2, čl. 2 odst. 3, čl. 4 odst. 8, čl. 6 odst. 9, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 6 se Komisi svěřuje na období osmi let ode dne 8. července 2013. Nejpozději devět měsíců před uplynutím tohoto osmiletého období předloží Komise zprávu o přenesení pravomoci. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 2 odst. 3, čl. 4 odst. 8, čl. 6 odst. 9, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2, čl. 2 odst. 3, čl. 4 odst. 8, čl. 6 odst. 9, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 21. května 2013.
DEĊIŻJONI Nru 529/2013/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-21 ta' Mejju 2013
dwar regoli tal-kontabilità dwar l-emissjonijiet u l-assorbimenti tal-gassijiet serra li jirriżultaw mill-attivitajiet relatati mal-użu tal-art, mat-tibdil fl-użu tal-art u mal-forestrija u dwar informazzjoni li tikkonċerna l-azzjonijiet relatati ma' dawk l-attivitajiet
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 192(1) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġislattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Is-settur tal-użu tal-art, tat-tibdil fl-użu tal-art u tal-forestrija (is-settur tal-“LULUCF”) fl-Unjoni huwa bir nett li jneħħi mill-atmosfera ammont ta' gassijiet serra li huwa ekwivalenti għal sehem sinifikanti mill-emissjonijiet totali tal-Unjoni ta' gassijiet serra. L-attivitajiet LULUCF jikkawżaw emissjonijiet u assorbimenti antropoġeniċi tal-gassijiet serra b'konsegwenza tal-bidliet fil-kwantità ta' karbonju maħżun fil-veġetazzjoni u fil-ħamrija, kif ukoll emissjonijiet ta' gassijiet serra mhux ta' CO2. L-użu sostenibbli miżjud ta' prodotti tal-injam maħsud jista' jillimita b'mod sostanzjali l-emissjonijiet ta' gassijiet serra fl-atmosfera u jsaħħaħ l-assorbimenti ta' gassijiet serra mill-atmosfera. L-emissjonijiet u l-assorbimenti tal-gassijiet serra li jirriżultaw mis-settur tal-LULUCF ma jgħoddux għall-miri tal-Unjoni għall-2020 li l-emissjonijiet tal-gassijiet serra jitnaqqsu b'20 % skont id-Deċiżjoni Nru 406/2009/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta' April 2009 dwar l-isforz tal-Istati Membri biex inaqqsu l-emissjonijiet tagħhom tal-gassijiet serra biex jonoraw l-impenji tal-Komunità għat-tnaqqis tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra sal-2020 (3) u d-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Ottubru 2003 li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta' kwoti ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra ġewwa l-Komunità (4), għalkemm jgħoddu parzjalment għall-impenji kkwantifikati tal-Unjoni għal-limitazzjoni u t-tnaqqis tal-emissjonijiet skont l-Artikolu 3(3) tal-Protokoll ta' Kjoto (“il-Protokoll ta' Kjoto”) għall-Konvenzjoni Qafas tan-Nazzjonijiet Uniti dwar it-Tibdil fil-Klima (il-“UNFCCC”), li ġie approvat bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/358/KE (5).
(2)
Fil-kuntest ta' bidla għal ekonomija kompetittiva b'livell baxx ta' emissjonijiet tal-karbonju fl-2050, l-użu kollu tal-art għandu jiġi kkunsidrat b'mod olistiku u s-settur tal-LULUCF għandu jiġi indirizzat fi ħdan il-politika tal-Unjoni dwar il-klima.
(3)
Id-Deċiżjoni Nru 406/2009/KE tesiġi li l-Kummissjoni tivvaluta l-modalitajiet biex tinkludi l-emissjonijiet u l-assorbimenti tal-gassijiet serra li jirriżultaw mill-attivitajiet relatati mal-LULUCF fl-impenn tal-Unjoni li jitnaqqsu l-emissjonijiet tal-gassijiet serra, filwaqt li tiżgura l-permanenza u l-integrità ambjentali tal-kontribut tas-settur u tipprovdi għal monitoraġġ u kontabilità preċiżi tal-emissjonijiet u l-assorbimenti rilevanti. Din id-Deċiżjoni għandha, għalhekk, bħala l-ewwel pass, tistabbilixxi r-regoli tal-kontabbiltà applikabbli għall-emissjonijiet ta' gassijiet serra u l-assorbiment mis-settur tal-LULUCF u b'hekk tikkontribwixxi għall-iżvilupp ta' politika lejn l-inklużjoni tas-settur LULUCF fl-impenn tal-Unjoni għat-tnaqqis tal-emissjonijiet, skont il-każ, waqt li jittieħed kont tal-kundizzjonijiet ambjentali fir-reġjuni varji tal-Unjoni, inkluż fost oħrajn il-pajjiżi b'ħafna foresti. Sadanittant, sabiex jiġu żgurati l-preservazzjoni u t-tisħiħ tal-ħażniet tal-karbonju, din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi wkoll is-sottomissjoni ta' informazzjoni mill-Istati Membri dwar l-azzjonijiet tagħhom fis-settur tal-LULUCF biex l-emissjonijiet jiġu limitati jew imnaqqsa u biex l-assorbimenti jinżammu jew jiżdiedu, mis-settur tal-LULUCF.
(4)
Din id-Deċiżjoni għandha tistabbilixxi l-obbligi tal-Istati Membri fl-implimentazzjoni ta' dawk ir-regoli tal-kontabilità u fil-provvediment ta' informazzjoni dwar l-azzjonijiet tagħhom fis-settur tal-LULUCF. Din ma għandha tistabbilixxi l-ebda obbligu ta' kontabilità jew ta' rapportar għal partijiet privati.
(5)
Id-Deċiżjoni 16/CMP.1 tal-Konferenza tal-Partijiet li sservi bħala l-laqgħa tal-Partijiet għall-Protokoll ta' Kjoto, adottata mill-11-il Konferenza tal-Partijiet tal-laqgħa tal-UNFCCC li saret f'Montreal f'Diċembru 2005, u d-Deċiżjoni 2/CMP.7 tal-Konferenza tal-Partijiet li sservi bħala l-laqgħa tal-Partijiet għall-Protokoll ta' Kjoto adottata mis-17-il Konferenza tal-Partijiet tal-laqgħa tal-UNFCCC li saret f'Durban f'Diċembru 2011, jistabbilixxu regoli ta' kontabilità għas-settur tal-LULUCF bħala tieni perijodu ta' impenn taħt il-Protokoll ta' Kjoto. Din id-Deċiżjoni għandha tkun għal kollox konsistenti ma' dawk id-Deċiżjonijiet sabiex tiġi żgurata koerenza bejn ir-regoli interni tal-Unjoni u d-definizzjonijiet, il-modalitajiet, ir-regoli u l-linji gwida maqbula fi ħdan l-UNFCCC sabiex tiġi evitata kwalunkwe duplikazzjoni ta' rapportar nazzjonali. Din id-Deċiżjoni għandha tirrifletti wkoll il-partikolaritajiet tas-settur tal-LULUCF tal-Unjoni u l-obbligi li joħorġu mill-Unjoni bħala Parti separata għall-UNFCCC u l-Protokoll ta' Kjoto.
(6)
Ir-regoli tal-kontabilità li japplikaw għas-settur LULUCF tal-Unjoni m'għandhomx joħolqu piż amministrattiv addizzjonali. Għaldaqstant, m'għandux ikun hemm obbligu li fir-rapporti mressqa skont dawk ir-regoli tkun inkluża informazzjoni li mhix meħtieġa skont id-deċiżjonijiet tal-Konferenza tal-Partijiet tal-UNFCCC u l-Laqgħa tal-Partijiet tal-Protokoll ta' Kjoto.
(7)
Is-settur tal-LULUCF jista' jikkontribwixxi b'diversi modi għall-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima, b'mod partikolari billi jitnaqqsu l-emissjonijiet, u jinżammu u jiżdiedu r-riżervi u l-istokkijiet tal-karbonju. Sabiex il-miżuri li għandhom l-għan b'mod partikolari li jżidu s-sekwestru tal-karbonju jkunu effettivi, huma essenzjali l-istabbiltà u l-adattabbiltà fit-tul tar-raggruppamenti tal-karbonju.
(8)
Ir-regoli tal-kontabilità tas-settur tal-LULUCF għandhom jirriflettu l-isforzi li jkunu saru fis-setturi tal-agrikoltura u tal-forestrija biex jissaħħaħ il-kontribut tal-bidliet li jkunu saru fl-użu tar-riżorsi tal-art għat-tnaqqis tal-emissjonijiet. Din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi regoli tal-kontabilità applikabbli fuq bażi mandatorja għall-attivitajiet ta' afforestazzjoni, riforestazzjoni, deforestazzjoni u ġestjoni tal-foresti, kif ukoll għall-attivitajiet tal-ġestjoni tal-imriegħi u tal-ġestjoni tar-raba', soġġett għal dispożizzjonijiet speċifiċi bil-ħsieb li jitjiebu s-sistemi ta' rapportar u ta' kontabilità tal-Istati Membri matul l-ewwel perijodu kontabilistiku. Din id-Deċiżjoni għandha tipprevedi wkoll regoli tal-kontabilità applikabbli fuq bażi volontarja għall-attivitajiet ta' riveġetazzjoni u tal-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni għandha tissimplifika u ttejjeb ir-riżultati tad-databases tal-Unjoni (Eurostat-Lucas, EEA - Corine Land Cover eċċ.) li jittrattaw informazzjoni rilevanti, bil-ħsieb li tingħata assistenza lill-Istati Membri biex jissodisfaw l-obbligi tagħhom ta' kontabilità, b'mod partikolari fir-rigward tal-ġestjoni tar-raba' u tal-ġestjoni tal-imriegħi u, fejn disponibbli, għall-kontabilità volontarja ta' riveġetazzjoni u tal-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra.
(9)
Biex tiġi żgurata l-integrità ambjentali tar-regoli tal-kontabilità applikabbli għas-settur tal-LULUCF tal-Unjoni, dawn ir-regoli għandhom ikunu bbażati fuq il-prinċipji tal-kontabilità stipulati fid-Deċiżjoni 2/CMP.7, fid-Deċiżjoni 2/CMP.6 tal-Konferenza tal-Partijiet li sservi bħala l-laqgħa tal-Partijiet għall-Protokoll ta' Kjoto, adottata mis-16-il Konferenza tal-Partijiet tal-UNFCCC imlaqqa' f'Kankun f'Diċembru 2010 u d-Deċiżjoni 16/CMP.1. L-Istati Membri għandhom iħejju u jżommu l-kontijiet tagħhom u jiżguraw il-preċiżjoni, il-kompletezza, il-konsistenza, il-komparabilità u t-trasparenza tal-informazzjoni rilevanti użata fl-istima tal-emissjonijiet u l-assorbimenti mis-settur tal-LULUCF f'konformità mal-gwida prevista fil-Linji Gwida rilevanti tal-Grupp Intergovernattiv ta' Esperti dwar it-Tibdil fil-Klima (IPCC) għall-Inventarji Nazzjonali tal-Gassijiet Serra, inkluż dwar metodoloġiji kontabilistiċi għal emissjonijiet ta' gassijiet mhux serra ta' CO2 adottati fil-qafas tal-UNFCCC.
(10)
Regoli kontabilistiċi bbażati fuq id-Deċiżjoniijiet 2/CMP.7 u 16/CMP.1 ma jippermettux il-kontabilità tal-effett tas-sostituzzjoni tal-użu ta' prodotti tal-injam maħsud għall-finijiet tal-enerġija u tal-materjal, peress li dan iwassal għal kontabilità doppja. Madankollu, użu bħal dan jista' jagħti kontribut importanti għall-mitigazzjoni tat-tibdil fil-klima u għalhekk l-informazzjoni dwar l-azzjonijiet tal-LULUCF ipprovduta mill-Istati Membri tista' tinkludi miżuri biex materjal li jiġġenera gassijiet serra b'mod intensiv u ħażniet li jikkonsmaw l-enerġija jiġu sostitwiti bil-bijomassa. Dak iżid il-koerenza tal-politika.
(11)
Hemm il-ħtieġa ta' investimenti adatti biex tingħata bażi solida għat-tfassil futur ta' politika u l-ottimizzazzjoni tal-użu tal-art fl-Unjoni. Biex ikun żgurat li dawn l-investimenti jistgħu jiġu prijoritizzati f'kategoriji ewlenin, l-Istati Membri għandhom inizjalment jitħallew jeskludu ċerti raggruppamenti tal-karbonju mill-kontabilità. Madankollu, għall-perijodu fit-tul, għandha tiġi segwita attitudni lejn kontabilità settorjali aktar komprensiva li tinkludi l-art, ir-raggruppamenti u l-gassijiet kollha.
(12)
Ir-regoli tal-kontabilità għandhom jiżguraw li l-kontijiet jirriflettu b'mod preċiż il-bidliet ikkawżati mill-bniedem fl-emissjonijiet u l-assorbimenti. F'dak ir-rigward, din id-Deċiżjoni għandha tipprovdi għall-użu ta' metodoloġiji speċifiċi skont l-attivitajiet differenti tas-settur tal-LULUCF. L-emissjonijiet u l-assorbimenti relatati mal-afforestazzjoni, ir-riforestazzjoni u d-deforestazzjoni huma r-riżultat ta' konverżjoni diretta ta' art mill-bniedem u għalhekk għandhom jiġu kkontabilizzati b'mod kumplessiv. L-emissjonijiet u l-assorbimenti relatati mal-ġestjoni tal-imriegħi, il-ġestjoni tar-raba', ir-riveġetazzjoni u tal-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra huma meqjusa kollha billi tiġi applikata sena bażi għall-kalkolu ta' bidliet fl-emissjonijiet u l-assobimenti. Madankollu, l-emissjonijiet u l-assorbimenti mill-ġestjoni tal-foresti jiddependu fuq għadd ta' ċirkostanzi naturali, l-istruttura tal-klassi tal-età, kif ukoll il-prattiki ta' ġestjoni tal-passat u tal-preżent. L-użu ta' sena bażi ma jagħmilhiex possibbli li dawk il-fatturi u l-impatti ċikliċi li jirriżultaw jiġu riflessi fuq l-emissjonijiet u l-assorbimenti jew il-varjazzjoni interannwali tagħhom. Minflok, ir-regoli kontabilistiċi rilevanti għall-kalkolu tat-tibdil fl-emissjonijiet u l-assorbimenti għandhom jipprevedu l-użu ta' livelli referenzjali biex jeskludu l-effetti ta' karatteristiċi naturali u speċifiċi għall-pajjiż. Il-livelli referenzjali huma stimi tal-emissjonijiet jew tal-assorbimenti netti annwali li jirriżultaw mill-ġestjoni tal-foresti fit-territorju ta' Stat Membru għas-snin inklużi f'kull perijodu kontabilistiku, u għandhom jiġu stabbiliti b'mod trasparenti skont id-Deċiżjonijiet 2/CMP.6 u 2/CMP.7. Il-livelli referenzjali msemmija f'din id-Deċiżjoni għandhom ikunu identiċi għal dawk approvati permezz tal-proċessi tal-UNFCCC. Jekk titjib fil-metodoloġiji jew fid-data relatati mal-istabbiliment tal-livell referenzjali jsiru disponibbli għal Stat Membru, l-Istat Membru għandu jwettaq il-korrezzjonijiet tekniċi adatti biex ikun inkluż l-impatt tar-rikalkolazzjonijiet fil-kontabilità għall-ġestjoni tal-foresti.
Ir-regoli kontabilistiċi għandhom jipprevedu limitu massimu applikabbli għall-assorbimenti netti għall-ġestjoni tal-foresti li jistgħu jiddaħħlu fil-kontijiet. F'każ ta' żviluppi fir-regoli kontabilistiċi għal attivitajiet tal-foresti fil-kuntest tal-proċessi internazzjonali rilevanti, għandu jiġi kkunsidrat l-aġġornament tar-regoli kontabilistiċi għall-attivitajiet tal-foresti f'din id-Deċiżjoni sabiex tkun żgurata konsistenza ma' dawk l-iżviluppi.
(13)
Ir-regoli kontabilistiċi għandhom jirriflettu b'mod xieraq fuq il-kontribut pożittiv għal ħażna ta' gassijiet serra fl-injam u fi prodotti bbażati fuq l-injam, kif ukoll jagħtu kontribut fiż-żieda tal-użu tar-riżorsi tal-foresti fil-qafas tal-ġestjoni sostenibbli tal-foresti u fiż-żieda tal-użu ta' prodotti tal-injam.
(14)
Skont il-Kapitolu 4.1.1 tal-Prattiki Tajbin għas-Settur tal-IPCC tal-Użu tal-Art, tat-Tibdil fl-Użu tal-Art u tal-Forestrija, hija prattika tajba li l-pajjiżi jispeċifikaw il-wisa' minima li ser japplikaw biex jiddefinixxu foresta u unitajiet ta' art soġġetti għal attivitajiet ta' afforestazzjoni, riforestazzjoni u deforestazzjoni flimkien mal-erja minima ta' foresta. Għandha tkun żgurata l-konsistenza bejn id-definizzjoni użata minn kull Stat Membru fir-rapportar taħt l-UNFCCC u l-Protokoll ta' Kjoto u din id-Deċiżjoni.
(15)
Ir-regoli kontabilistiċi għandhom jiżguraw li l-Istati Membri jirriflettu b'mod preċiż fil-kontijiet tagħhom il-bidliet fir-raggruppament tal-prodotti tal-injam maħsud meta dawn iseħħu, biex jiġu pprovduti inċentivi għall-użu ta' prodotti tal-injam maħsud b'ċikli twal tal-ħajja. Il-funzjoni ta' diżintegrazzjoni tal-ewwel grad applikabbli għall-emissjonijiet li jirriżultaw mill-prodotti tal-injam maħsud għandha, għalhekk, tikkorrispondi għall-ekwazzjoni 12.1 tal-Linji Gwida tal-2006 tal-IPCC għall-Inventarji Nazzjonali tal-Gassijiet Serra, u l-valuri standard rilevanti ta' nofs il-ħajja għandhom ikunu bbażati fuq it-Tabella 3a.1.3 tal-Gwida tal-IPCC tal-2003 għal Prattiki Tajbin għas-settur tal-użu tal-art, tat-tibdil fl-użu tal-art u tal-forestrija. Minflok, l-Istati Membri għandu jkollhom il-possibbiltà li jużaw metodoloġiji speċifiċi għall-pajjiż u valuri ta' nofs il-ħajja, dment li dawn ikunu konformi mal-Linji Gwida l-aktar reċenti tal-IPCC.
(16)
Peress li l-varjazzjonijiet interannwali fl-emissjonijiet u fl-assorbimenti tal-gassijiet serra li jirriżultaw minn attivitajiet agrikoli huma ferm iżgħar minn dawk relatati ma' attivitajiet tal-foresti, l-Istati Membri għandhom jikkontabilizzaw l-emissjonijiet u l-assorbimenti tal-gassijiet serra mill-attivitajiet tal-ġestjoni tar-raba' u l-ġestjoni tal-imriegħi relattivi għas-sena jew perijodu bażi tagħha.
(17)
L-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra joħolqu emissjonijiet minn artijiet tal-peat li jaħżnu ammonti kbar ħafna tal-karbonju. Emissjonijiet minn artijiet tal-peat li qed jiddegradaw u jixxottaw jikkorrispondu għal madwar 5 % tal-emissjonijiet tal-gassijiet serra globali u rrappreżentaw bejn 3,5 u 4 % tal-emissjonijiet tal-Unjoni fl-2010. Għalhekk, hekk kif jiġu maqbula internazzjonalment linji gwida rilevanti tal-IPCC, l-Unjoni għandha tistinka biex tavvanza l-kwistjoni fil-livell internazzjonali bil-ħsieb li jintlaħaq qbil fi ħdan il-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto dwar l-obbligu li jitħejjew u jinżammu kontijiet annwali tal-emissjonijiet u l-assorbimenti minn attivitajiet li jaqgħu fil-kategoriji tal-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra u bil-ħsieb li dan l-obbligu jiġi inkluż. fil-ftehim dwar il-klima globali li għandu jiġi konkluż mhux aktar tard mill-2015.
(18)
Id-disturbi naturali, bħan-nirien fil-foresti, l-infestazzjonijiet mill-insetti u mill-mard, l-avvenimenti estremi tat-temp u d-disturbi ġeoloġiċi li mhumiex fil-kontroll ta' Stat Membru, u mhumiex influwenzati b'mod materjali minnu, jistgħu jirriżultaw f'emissjonijiet tal-gassijiet serra ta' natura temporanja fis-settur tal-LULUCF, jew jistgħu jikkawżaw inverżjonijiet ta' assorbimenti preċedenti. Peress li inverżjoni tista' tkun ukoll ir-riżultat ta' deċiżjonijiet ta' ġestjoni, bħad-deċiżjonijiet li jinħasdu jew li jitħawlu s-siġar, din id-Deċiżjoni għandha tiżgura li inverżjonijiet tal-assorbimenti kkawżati mill-bniedem jiġu dejjem riflessi b'mod preċiż fil-kontijiet tas-settur tal-LULUCF. Barra minn hekk, din id-Deċiżjoni għandha tagħti lill-Istati Membri b'possibbiltà limitata li jeskludu mill-kontijiet tagħhom tas-settur tal-LULUCF l-emissjonijiet li jirriżultaw minn disturbi fl-afforestazzjoni, ir-riforestazzjoni u l-ġestjoni tal-foresti li ma jkollhomx kontroll fuqhom permezz tal-użu ta' livelli u marġini ta' sfond skont id-Deċiżjoni 2/CMP.7. Madankollu, il-mod li bih l-Istati Membri japplikaw dawk id-dispożizzjonijiet ma għandux iwassal għal sottokontabilizzazzjoni eċċessiva tal-emissjonijiet.
(19)
Ir-regoli tar-rapportar dwar l-emissjonijiet tal-gassijiet serra u dwar informazzjoni oħra rilevanti għat-tibdil fil-klima, inkluża l-informazzjoni dwar is-settur tal-LULUCF, jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 525/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta'21 ta' Mejju 2013 dwar mekkaniżmu għall-monitoraġġ u r-rapportar ta' emissjonijiet ta' gassijiet serra u għar-rapportar ta' informazzjoni oħra relatata mat-tibdil fil-klima fil-livelli nazzjonali u tal-Unjoni (6), u għalhekk ma jaqgħux fil-kamp ta' applikazzjoni ta' din id-Deċiżjoni. L-Istati Membri għandhom jikkonformaw ma' dawk ir-regoli ta' monitoraġġ u ta' rapportar fid-dawl tal-obbligi kontabilistiċi tagħhom stabbiliti f'din id-Deċiżjoni.
(20)
L-ikkompletar tal-kontijiet tal-LULUCF fuq bażi annwali tagħmel lil dawk il-kontijiet impreċiżi u inaffidabbli minħabba l-varjazzjonijiet minn sena għall-oħra fl-emissjonijiet u fl-assorbimenti, il-ħtieġa frekwenti li ċerta data rrapportata terġa' tiġi kkalkulata mill-ġdid u ż-żmien twil meħtieġ biex il-prattiki ta' ġestjoni mibdula fl-agrikoltura u fil-forestrija jkollhom effett fuq il-kwantità ta' karbonju maħżun fil-veġetazzjoni u fil-ħamrija. Din id-Deċiżjoni għandha għalhekk tipprevedi kontabilità fuq bażi ta' perijodu itwal.
(21)
L-Istati Membri għandhom jipprovdu informazzjoni dwar l-azzjonijiet tagħhom attwali u futuri għas-settur tal-LULUCF, u jistabbilixxu miżuri nazzjonali adatti biex jillimitaw jew inaqqsu l-emissjonijiet u biex iżommu jew iżidu l-assorbimenti mis-settur tal-LULUCF. Din l-informazzjoni għandha tinkludi ċerti elementi kif speċifikat f'din id-Deċiżjoni. Barra minn hekk, biex jiġu promossi l-aqwa prattiki u sinerġiji ma' politiki u miżuri oħrajn relatati mal-foresti u l-agrikoltura, għandha tiġi stabbilita f'Anness għal din id-Deċiżjoni lista indikattiva tal-miżuri li jistgħu jiġu inklużi wkoll fl-informazzjoni pprovduta. Il-Kummissjoni tista' tipprovdi gwida biex ikun iffaċilitat l-iskambju ta' informazzjoni komparabbli.
(22)
Meta jkunu qed ifasslu jew jimplimentaw l-azzjonijiet tagħhom tal-LULUCF, l-Istati Membri jistgħu, fejn adatt, jeżaminaw jekk hemmx opportunitajiet biex jiġu promossi l-investimenti agrikoli.
(23)
Is-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni biex taġġorna d-definizzjonijiet stabbiliti f'din id-Deċiżjoni f'konformità mat-tibdil fid-definizzjonijiet adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom; biex jiġi emendat l-Anness I sabiex jiżdiedu jew jiġu emendati l-perijodi kontabilistiċi sabiex ikun żgurat li dawk il-perijodi jikkorrispondu mal-perijodi rilevanti adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom, u huma konsistenti mal-perijodi kontabilistiċi adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom li huma applikabbli għall-impenji tal-Unjoni ta' tnaqqis f'emissjonijiet f'setturi oħrajn; biex temenda l-Anness II b'livelli referenzjali aġġornati skont id-dispożizzjonijiet stabbiliti f'din id-Deċiżjoni; biex tirrevedi l-informazzjoni speċifikata fl-Anness III skont it-tibdil fid-definizzjonijiet adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom; biex temenda l-Anness V skont it-tibdil fid-definizzjonijiet adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom; u biex tirrevedi r-rekwiżiti ta' informazzjoni relatati mar-regoli kontabilistiċi għal disturbi naturali stabbiliti f'din id-Deċiżjoni biex jirriflettu r-reviżjonijiet għall-atti adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto. Huwa importanti ferm li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul il-ħidma tagħha ta' tħejjija, inkluż fil-livell tal-esperti. Il-Kummissjoni, hija u tħejji u tfassal l-atti ddelegati, għandha tiżgura trażmissjoni simultanja, xierqa u fil-ħin tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
(24)
Minħabba li l-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni, jiġifieri l-istabbiliment tar-regoli kontabilistiċi applikabbli għall-emissjonijiet u għall-assorbimenti li jirriżultaw mill-attivitajiet tal-LULUCF u l-għoti ta' informazzjoni minn Stati Membri dwar l-azzjonijiet tal-LULUCF ma jistgħux jintlaħqu biżżejjed mill-Istati Membri minħabba n-natura tagħhom, u għalhekk, minħabba l-iskala u l-effetti tal-azzjoni, jistgħu jintlaħqu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. Meta tagħmel dan, l-Unjoni għandha tirrispetta l-kompetenzi tal-Istati Membri fir-rigward tal-politika dwar il-foresti. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f'dak l-Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jintlaħqu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta' applikazzjoni
Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi r-regoli kontabilistiċi applikabbli għall-emissjonijiet u għall-assorbimenti ta' gassijiet serra li jirriżultaw mill-attivitajiet tal-użu tal-art, tat-tibdil fl-użu tal-art u tal-forestrija (LULUCF), bħala l-ewwel pass lejn l-inklużjoni ta' dawk l-attivitajiet fl-impenn tal-Unjoni għat-tnaqqis tal-emissjonijiet, fejn adatt. Hija tistipula l-obbligu għall-Istati Membri li jipprovdu informazzjoni dwar l-azzjonijiet tagħhom għas-settur tal-LULUCF biex jiġu limitati jew imnaqqsa l-emissjonijiet u biex jinżammu jew jiżdiedu l-assorbimenti.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
1. Għall-finijiet ta' din id-Deċiżjoni, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“emissjonijiet” tfisser l-emissjonijiet antropoġeniċi ta' gassijiet serra fl-atmosfera minn sorsi;
(b)
“assorbimenti” tfisser l-assorbimenti antropoġeniċi ta' gassijiet serra mill-atmosfera mill-bjar;
(c)
“afforestazzjoni” tfisser il-konverżjoni, li tirriżulta minn azzjoni diretta tal-bniedem, ta' art li ma kinitx foresta għal perijodu ta' mill-anqas 50 sena għal foresta permezz tat-taħwil, taż-żrigħ u/jew tal-promozzjoni, li tirriżulta minn azzjoni tal-bniedem, ta' sorsi naturali taż-żrieragħ, fejn il-konverżjoni tkun seħħet wara l-31 ta' Diċembru 1989;
(d)
“riforestazzjoni” tfisser kwalunkwe konverżjoni, li tirriżulta minn azzjoni diretta tal-bniedem, ta' art li mhijiex foresta għal foresta permezz tat-taħwil, taż-żrigħ u/jew tal-promozzjoni ta' sorsi naturali taż-żrieragħ, li tirriżulta minn azzjoni tal-bniedem, li hi limitata għal art li kienet foresta, iżda li mbagħad ma baqgħetx aktar foresta qabel l-1 ta' Jannar 1990, u li l-konverżjoni mill-ġdid tkun seħħet fil-perijodu wara l-31 ta' Diċembru 1989;
(e)
“deforestazzjoni” tfisser il-konverżjoni, li tirriżulta minn azzjoni diretta tal-bniedem, ta' foresta għal art li mhijiex foresta, fejn il-konverżjoni tkun seħħet wara l-31 ta' Diċembru 1989;
(f)
“ġestjoni tal-foresti” tfisser kwalunkwe attività li tirriżulta minn sistema ta' prattiki applikabbli għal foresta li tinfluwenza l-funzjonijiet ekoloġiċi, ekonomiċi jew soċjali tal-foresta;
(g)
“ġestjoni tar-raba'” tfisser kwalunkwe attività li tirriżulta minn sistema ta' prattiki applikabbli għall-art li fuqha jitkabbru l-uċuħ agrikoli u għal art li tkun twarrbet jew li temporanjament ma tkunx qed tintuża għall-produzzjoni tal-uċuħ tar-raba';
(h)
“ġestjoni tal-imriegħi” tfisser kwalunkwe attività li tirriżulta minn sistema ta' prattiki applikabbli għall-art użata għat-trobbija tal-bhejjem u li jkollha l-għan li tikkontrolla jew li tinfluwenza l-kwantità u t-tip ta' veġetazzjoni prodotta u ta' bhejjem imrobbija;
(i)
“riveġetazzjoni” tfisser kwalunkwe attività li tirriżulta minn azzjoni diretta tal-bniedem maħsuba biex tiżdied il-ħażna tal-karbonju ta' kwalunkwe sit li jkopri żona minima ta' 0,05 ettari, permezz tal-proliferazzjoni tal-veġetazzjoni, fejn dik l-attività ma tkunx tikkostitwixxi afforestazzjoni jew riforestazzjoni;
(j)
“ħażna tal-karbonju” tfisser il-massa ta' karbonju maħżun f'raggruppament tal-karbonju;
(k)
“ixxottar u tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra” tfisser kwalunkwe attività li tirriżulta minn sistema għall-ixxottar jew għat-tixrib mill-ġdid ta' art li tkun ġiet ixxuttata u/jew imxarrba mill-ġdid wara l-31 ta' Diċembru 1989, li tkopri żona minima ta' ettaru (1) u li fuqha jkun hemm il-ħamrija organika, sakemm l-attività ma tkunx tikkostitwixxi attività oħra li l-kontijiet għaliha jitħejjew u jinżammu skont l-Artikolu 3(1), (2) u (3), u fejn l-ixxottar ikun azzjoni diretta mill-bniedem li tirriżulta fit-tbaxxija tas-saff tal-ħamrija li taħtu l-art hi saturata bl-ilma, u t-tixrib mill-ġdid ikun azzjoni diretta mill-bniedem li tirriżulta f'inverżjoni parzjali jew totali tal-ixxottar;
(l)
“sors” tfisser kwalunkwe proċess, attività jew mekkaniżmu li jirrilaxxa gass serra, aerosol jew prekursur ta' gass serra fl-atmosfera;
(m)
“bir” tfisser kwalunkwe proċess, attività jew mekkaniżmu li jneħħi gass serra, aerosol jew prekursur ta' gass serra mill-atmosfera;
(n)
“raggruppament tal-karbonju” tfisser il-karatteristika jew is-sistema bijoġeokimika sħiħa jew parti minnha li fiha jinħażen il-karbonju, kwalunkwe prekursur ta' gass serra li fih il-karbonju jew kwalunkwe gass serra li fih il-karbonju;
(o)
“prekursur ta' gass serra” tfisser kompost kimiku li jieħu sehem fir-reazzjonijiet kimiċi li jipproduċu kwalunkwe wieħed mill-gassijiet serra elenkati fl-Artikolu 3(4);
(p)
“prodott tal-injam maħsud” tfisser kwalunkwe prodott tal-injam maħsud li ma jkunx għadu fis-sit fejn jiġi maħsud l-injam;
(q)
“foresta” tfisser żona ta' art definita mill-valuri minimi għad-daqs taż-żona, il-kopertura ta' qċaċet tas-siġar jew livell ekwivalenti ta' ħżin, u l-għoli potenzjali tas-siġar meta jimmaturaw fil-post fejn jikbru s-siġar, kif speċifikat għal kull Stat Membru fl-Anness V. Hija tinkludi żoni bis-siġar, inklużi gruppi ta' siġar naturali żgħar li jkunu qed jikbru, jew pjantaġġuni li għad iridu jilħqu l-valuri minimi għall-kopertura ta' qċaċet tas-siġar jew livell ekwivalenti ta' ħżin jew għoli tas-siġar minimu kif speċifikat fl-Anness V, inkluża kwalunkwe żona li normalment tkun tifforma parti miż-żona tal-foresta iżda li fuqha temporanjament ma jkun hemm l-ebda siġra b'riżultat ta' intervent tal-bniedem, bħall-ħsad, jew b'riżultat ta' kawżi naturali, iżda li tista' tkun mistennija terġa' ssir foresta;
(r)
“kopertura ta' qċaċet” tfisser il-proporzjon ta' żona fissa li jkun kopert mill-projezzjoni vertikali tal-perimetru ta' qċaċet tas-siġar, mogħti bħala perċentwal;
(s)
“densità relattiva” tfisser id-densità ta' siġar weqfin u li qed jikbru fuq art koperta b'foresta, imkejla skont metodoloġija stabbilita mill-Istat Membru;
(t)
“disturbi naturali” tfisser kwalunkwe avveniment mhux antropoġeniku jew ċirkostanza mhux antropoġenika li jikkawża/tikkawża emissjonijiet sinifikanti fil-foresti u li l-Istat Membru rilevanti ma jkollu l-ebda kontroll fuq l-okkorrenza tiegħu/tagħha, sakemm dak l-Istat Membru, b'mod oġġettiv ma jkunx jista' jillimita b'mod sinifikanti l-effett fuq l-emissjonijiet ta' dawk l-avvenimenti jew iċ-ċirkostanzi, anke wara li dawn jokkorru;
(u)
“livell bażi” tfisser il-medja ta' emissjonijiet ikkawżati minn disturbi naturali f'perijodu ta' żmien partikolari, esklużi l-livelli statistiċi barra l-limitu, ikkalkulati f'konformità mal-Artikolu 9(2);
(v)
“valur ta' nofs il-ħajja” tfisser l-għadd ta' snin li jridu jgħaddu biex il-kwantità ta' karbonju maħżuna f'kategorija waħda tal-prodotti tal-injam maħsud tonqos għal nofs il-valur inizjali tiegħu;
(w)
“ossidazzjoni istantanja” tfisser metodu tal-kontabilità li jassumi li r-rilaxx fl-atmosfera tal-kwantità sħiħa tal-karbonju maħżun fil-prodotti tal-injam maħsud iseħħ mal-ħsad;
(x)
“qtugħ ta' salvataġġ” tfisser kwalunkwe attività ta' ħsad li tikkonsisti fl-irkupru tal-injam, li jkun għadu jista' jintuża tal-anqas parzjalment, minn artijiet affettwati minn disturbi naturali.
2. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 12 biex temenda d-definizzjonijiet fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu biex tiżgura l-konsistenza bejn dawk id-definizzjonijiet u kull tibdil għal definizzjonijiet rilevanti adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto, jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom.
3. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 12 biex temenda l-Anness V biex taġġorna l-valuri elenkati hemmhekk skont bidliet fid-definizzjonijiet fir-rigward tal-aspetti speċifikati fl-Anness V adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom.
Artikolu 3
Obbligu li jitħejjew u jinżammu kontijiet għas-settur tal-LULUCF
1. Għal kull perijodu kontabilistiku speċifikat f'Anness I, l-Istati Membri għandhom iħejju u jżommu kontijiet li jirriflettu b'mod preċiż l-emissjonijiet u l-assorbimenti kollha li jirriżultaw mill-attivitajiet fit-territorju tagħhom li jaqgħu fil-kategoriji li ġejjin:
(a)
l-afforestazzjoni;
(b)
ir-riforestazzjoni;
(c)
id-deforestazzjoni;
(d)
il-ġestjoni tal-foresti.
2. Għal perijodu kontabilistiku li jibda fl-1 ta' Jannar 2021, u wara, l-Istati Membri għandhom iħejju u jżommu kontijiet annwali li jirriflettu b'mod preċiż l-emissjonijiet u l-assorbimenti kollha li jirriżultaw mill-attivitajiet fit-territorju tagħhom li jaqgħu fil-kategoriji li ġejjin:
(a)
il-ġestjoni tar-raba';
(b)
il-ġestjoni tal-imriegħi.
Għal dawk li huma l-kontijiet annwali għall-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw mill-ġestjoni tar-raba' u l-ġestjoni tal-imriegħi, għas-sena kontabilistika mill-1 ta' Jannar 2013 sal-31 ta' Diċembru 2020, għandu japplika dan li ġej:
(a)
mill-2016 sal-2018, l-Istati Membri għandhom jirrapportaw lill-Kummissjoni sal-15 ta' Marzu ta' kull sena dwar is-sistemi eżistenti u li qed jiġu żviluppati sabiex jiġu stmati l-emissjonijiet u l-assorbimenti mill-ġestjoni tar-raba' u l-ġestjoni tal-imriegħi. L-Istati Membri għandhom jirrapportaw dwar kif dawn is-sistemi jikkonformaw mal-metodoloġiji tal-IPCC u r-rekwiżiti ta' rapportar tal-UNFCCC dwar l-emissjonijiet ta' gassijiet serra u l-assorbimenti;
(b)
l-Istati Membri għandhom, qabel l-1 ta' Jannar 2022, jipprovdu u jissottomettu lill-Kummissjoni sal-15 ta' Marzu ta' kull sena stimi annwali inizjali, preliminari u mhux vinkolanti tal-emissjonijiet u l-assorbimenti mill-ġestjoni tar-raba' u l-ġestjoni tal-imriegħi bl-użu, fejn adatt, tal-metodoloġiji tal-IPCC. L-Istati Membri għandhom mill-inqas jużaw il-metodoloġija deskritta bħala Livell 1 kif speċifikat fil-linji gwida rilevanti tal-IPCC. L-Istati Membri huma mħeġġa jużaw dawn l-istimi biex jidentifikaw kategoriji ewlenin u jiżviluppaw metodoloġiji ewlenin tal-Livell 2 u l-Livell 3 speċifiċi għall-pajjiż għal stima robusta u preċiża tal-emissjonijiet u l-assorbimenti;
(c)
l-Istati Membri għandhom, sa mhux aktar tard mill-15 ta' Marzu 2022, jissottomettu l-istimi annwali finali tagħhom għall-kontabilizzazzjoni tal-ġestjoni tar-raba' u l-ġestjoni tal-imriegħi;
(d)
stat membru jista' jitlob deroga sabiex itawwal id-data ta' skadenza msemmija fil-punt (c), fejn id-determinazzjoni tal-istimi finali għall-kontabilizzazzjoni tal-ġestjoni tar-raba' u l-ġestjoni tal-imriegħi ma tistax raġonevolment tinkiseb fit-tul ta' żmien stabbilit f'dan il-paragrafu minn tal-inqas għal waħda mir-raġunijiet li ġejjin:
(i)
il-kontabilità meħtieġa tista' tinkiseb biss f'fażijiet li jeċċedu it-tul ta' żmien, għar-raġunijiet ta' fattibilità teknika;
(ii)
it-tlestija tal-kontabilità f'dan it-tul ta' żmien ikun disproporzjonalment għoli.
L-Istati Membri li jixtiequ jibbenefikaw mid-deroga għandhom jippreżentaw talba motivata lill-Kummissjoni sal-15 ta' Jannar 2021.
Fejn il-Kummissjoni tikkunsidra li t-talba tkun ġustifikata, hi għandha tagħti d-deroga għal perijodu massimu ta' tliet snin kalendarji mill-15 ta' Marzu 2022. Alternattivament, hi għandha tirrifjuta t-talba, waqt li tagħti r-raġunijiet għad-deċiżjoni tagħha.
Jekk ikun meħtieġ, il-Kummissjoni tista' titlob li tingħata informazzjoni addizzjonali f'perijodu ta' żmien raġonevoli speċifiku.
It-talba għal deroga għandha titqies li tkun ingħatat fejn il-Kummissjoni ma tkun qajmet l-ebda oġġezzjoni fiż-żmien sitt xhur minn meta tkun irċeviet it-talba oriġinali tal-Istat Membru jew l-informazzjoni addizzjonali mitluba.
3. Għal kull perijodu ta' kontabilità speċifikat fl-Anness I, l-Istati Membri jistgħu jħejju u jżommu wkoll kontijiet li jirriflettu b'mod preċiż l-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw mir-riveġetazzjoni u mill-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra.
4. Il-kontijiet imsemmija fil-paragrafi 1, 2 u 3 għandhom ikopru l-emissjonijiet u l-assorbimenti tal-gassijiet serra li ġejjin:
(a)
id-diossidu tal-karbonju (CO2);
(b)
il-metan (CH4);
(c)
l-ossidu nitruż (N2O).
5. L-Istati Membri għandhom jinkludu fil-kontijiet tagħhom attività partikolari msemmija fil-paragrafu 1, 2 u 3, fejn il-kontijiet tħejjew u nżammu f'konformità ma' din id-Deċiżjoni, mill-bidu nett tal-attività jew mill-1 ta' Jannar 2013, skont liema minnhom tokkorri l-aktar tard.
Artikolu 4
Regoli ġenerali tal-kontabilità
1. Fil-kontijiet tagħhom imsemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3), l-Istati Membri għandhom jimmarkaw l-emissjonijiet b'sinjal pożittiv (+) u l-assorbimenti b'sinjal negattiv (-).
2. Fit-tħejjija u ż-żamma tal-kontijiet tagħhom, l-Istati Membri għandhom jiżguraw il-preċiżjoni, il-kompletezza, il-konsistenza, il-komparabilità u t-trasparenza tal-informazzjoni rilevanti fl-istima tal-emissjonijiet u l-assorbimenti relatati mal-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3).
3. L-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw minn kwalunkwe attività li taqa' f'aktar minn kategorija 'waħda msemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3) għandhom jiġu kkontabilizzati taħt kategorija waħda biss biex tiġi evitata kontabilizzazjzoni doppja.
4. Abbażi ta' data trasparenti u verifikabbli, l-Istati Membri għandhom jiddeterminaw iż-żoni tal-art li fuqhom titwettaq attività li taqa' f'kategorija msemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3). Huma għandhom jiżguraw li ż-żoni tal-art kollha ta' dan it-tip ikunu identifikabbli fil-kont għall-kategorija rispettiva.
5. L-Istati Membri għandhom jinkludu fil-kontijiet tagħhom imsemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3) kwalunkwe bidla fil-ħażna tal-karbonju tar-raggruppamenti tal-karbonju li ġejjin:
(a)
il-bijomassa tal-wiċċ;
(b)
il-bijomassa ta' taħt l-art;
(c)
iż-żibel;
(d)
l-injam mejjet;
(e)
il-karbonju organiku fil-ħamrija;
(f)
il-prodotti tal-injam maħsud.
Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jagħżlu li ma jinkludux fil-kontijiet tagħhom bidliet fil-ħażniet tal-karbonju għar-raggruppamenti tal-karbonju elenkati fil-punti (a) sa (e) tal-ewwel subparagrafu meta r-raggruppament tal-karbonju ma jkunx sors. L-Istati Membri għandhom iqisu li raggruppament tal-karbonju ma jkunx sors, biss meta dan jintwera abbażi ta' data trasparenti u verifikabbli.
6. L-Istati Membri għandhom jagħlqu l-kontijiet tagħhom imsemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3) fi tmiem kull perijodu tal-kontabilità elenkat fl-Anness I billi jispeċifikaw f'dawk il-kontijiet il-bilanċ tal-emissjonijiet totali netti u l-assorbimenti matul il-perijodu rilevanti tal-kontabilità.
7. L-Istati Membri għandhom iżommu reġistru komplut u preċiż tad-data kollha użata biex jikkonformaw mal-obbligi tagħhom skont din id-Deċiżjoni tal-anqas sakemm din id-Deċiżjoni tkun fis-seħħ.
8. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa li tadotta atti ddelegati f'konformità mal-Artikolu 12 biex temenda l-Anness I sabiex iżżid jew temenda l-perijodi kontabilistiċi sabiex ikun żgurat li huma jikkorrispondu mal-perijodi rilevanti adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom, u huma konsistenti mal-perijodi kontabilistiċi adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom li huma applikabbli għall-impenji tal-Unjoni ta' tnaqqis f'emissjonijiet f'setturi oħrajn.
Artikolu 5
Regoli tal-kontabilità għall-afforestazzjoni, ir-riforestazzjoni u d-deforestazzjoni
1. Fil-kontijiet relatati mal-afforestazzjoni u r-riforestazzjoni, l-Istati Membri għandhom jirriflettu l-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw biss minn tali attivitajiet li jseħħu fuq dawk l-artijiet li ma kinux foresta fil-31 ta' Diċembru 1989. L-Istati Membri jistgħu jirriflettu l-emissjonijiet mill-afforestazzjoni u r-riforestazzjoni f'kont wieħed.
2. L-Istati Membri għandhom jirriflettu fil-kontijiet netti tagħhom l-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw mill-attivitajiet tal-afforestazzjoni, ir-riforestazzjoni u d-deforestazzjoni, bħala l-emissjonijiet u l-assorbimenti totali għal kull waħda mis-snin fil-perijodu kontabilistiku rilevanti, abbażi ta' data trasparenti u verifikabbli.
3. L-Istati Membri għandhom iżommu kontijiet għall-emissjonijiet u l-assorbimenti dwar l-artijiet li ġew identifikati fil-kontijiet skont l-Artikolu 4(4) taħt il-kategorija ta' attività ta' afforestazzjoni, ta' riforestazzjoni jew ta' deforestazzjoni anke meta attività ta' dan it-tip ma tkunx għadha qed titwettaq fuq dik l-art.
4. Kull Stat Membru għandu jiddetermina ż-żona tal-foresta billi juża l-istess unità ta' valutazzjoni spazjali kif speċifikat fl-Anness V fil-kalkoli għall-attivitajiet ta' afforestazzjoni, riforestazzjoni u deforestazzjoni.
Artikolu 6
Regoli tal-kontabilità għall-ġestjoni tal-foresti
1. L-Istati Membri għandhom jikkontabilizzaw l-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw mill-attivitajiet tal-ġestjoni tal-foresti, ikkalkulati bħala emissjonijiet u assorbimenti f'kull perijodu kontabilistiku speċifikat fl-Anness I, li minnhom jitnaqqas il-valur miksub mill-multiplikazzjoni tal-għadd ta' snin f'dak il-perijodu kontabilistiku bil-livell ta' referenza tagħhom speċifikat fl-Anness II.
2. Meta r-riżultat tal-kalkolu msemmi fil-paragrafu 1 għal perijodu kontabilistiku partikolari jkun negattiv, l-Istati Membri għandhom jinkludu fil-kontijiet tal-ġestjoni tal-foresti tagħhom l-emissjonijiet u l-assorbimenti totali li ma jaqbżux l-ekwivalenti ta' 3,5 % tal-emissjonijiet ta' Stat Membru fis-sena bażi jew perijodu tiegħu kif speċifikat fl-Anness VI, kif sottomessi lill-UNFCCC fir-rapport korrispondenti ta' dak l-Istat Membru adottat skont id-deċiżjonijiet CMP rilevanti fuq is-sena bażi jew perijodu bażi għat-tieni perijodu ta' impenn taħt il-Protokoll ta' Kjoto, minbarra l-emissjonijiet u l-assorbimenti mill-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3), immultiplikati bl-għadd ta' snin f'dak il-perijodu kontabilistiku.
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-metodi tal-kalkolu li japplikaw għall-kontijiet tagħhom għall-attivitajiet tal-ġestjoni tal-foresti jkunu konformi mal-Appendiċi II tad-Deċiżjoni 2/CMP.6 u huma konsistenti mal-metodi tal-kalkolu applikati għall-kalkolu tal-livelli ta' referenza tagħhom speċifikati fl-Anness II fir-rigward tal-anqas tal-aspetti li ġejjin:
(a)
ir-raggruppamenti tal-karbonju u l-gassijiet serra;
(b)
iż-żona soġġetta għal ġestjoni tal-foresti;
(c)
il-prodotti tal-injam maħsud;
(d)
id-disturbi naturali.
4. Mhux aktar tard minn sena qabel ma jintemm kull perijodu kontabilistiku, l-Istati Membri għandhom jikkomumikaw lill-Kummissjoni l-livelli ta' referenza riveduti. Dawn il-livelli ta' referenza għandhom ikunu identiċi għal dawk stabbiliti permezz ta' atti approvati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew, fin-nuqqas ta' tali atti, għandhom ikunu kkalkulati skont il-proċessi u l-metodoloġiji stabbiliti f'deċiżjonijiet rilevanti adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li ġew warajhom.
5. Jekk ikun hemm xi bidliet fid-dispożizzjonijiet rilevanti tad-Deċiżjonijiet 2/CMP.6 jew 2/CMP.7, l-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni l-livelli ta' referenza riveduti li jirriflettu dawk il-bidliet sa mhux aktar tard minn sitt xhur wara l-adozzjoni ta' dawk il-bidliet.
6. Jekk metodoloġiji mtejba relatati mad-data użata għall-istabbiliment ta' livell ta' referenza speċifikat fl-Anness II, isiru disponibbli għal Stat Membru, jew fejn ikun hemm titjib sinifikanti fil-kwalità tad-data li Stat Membru jkollu għad-dispożizzjoni tiegħu, l-Istat Membru kkonċernat għandu jwettaq il-korrezzjonijiet tekniċi adatti biex jinkludi l-impatt tal-kalkoli mill-ġdid fil-kontijiet għall-ġestjoni tal-foresti. Dawk il-korrezzjonijiet tekniċi għandhom ikunu identiċi għal kwalunkwe tali korrezzjoni approvata fil-qafas tal-proċess ta' rieżami tal-UNFCCC, b'konformità mad-deċiżjoni 2/CMP.7. L-Istat Membru kkonċernat għandu jikkomunika dawk il-korrezzjonijiet lill-Kummissjoni l-aktar tard bħala parti mis-sottomissjoni tiegħu skont l-Artikolu 7(1)(d) tar-Regolament (UE) Nru 525/2013.
7. Għall-finijiet tal-paragrafi 4, 5 u 6, l-Istati Membri għandhom jispeċifikaw l-ammont ta' emissjonijiet annwali li jirriżultaw minn disturbi naturali li jkunu ġew inklużi fil-livelli ta' referenza riveduti tagħhom u l-mod li bih ikunu stmaw dak l-ammont.
8. Il-Kummissjoni għandha tivverifika l-informazzjoni dwar il-livelli ta' referenza riveduti msemmija fil-paragrafi 4 u 5 u l-korrezzjonijiet tekniċi msemmija fil-paragrafu 6 sabiex tiġi żgurata l-konsistenza bejn l-informazzjoni mibgħuta lill-UNFCCC u l-informazzjoni kkomunikata lill-Kummissjoni mill-Istati Membri.
9. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 12 biex taġġorna l-livelli ta' referenza mogħtija fl-Anness II fejn Stat Membru jimmodifika l-livell ta' referenza tiegħu skont il-paragrafi 4 u 5 u dan jiġi approvat permezz tal-proċessi tal-UNFCCC.
10. L-Istati Membri għandhom jirriflettu fil-kontijiet tagħhom għall-ġestjoni tal-foresti l-impatt ta' kwalunkwe emenda għall-Anness II fir-rigward tal-perijodu kontabilistiku kkonċernat kollu.
Artikolu 7
Regoli tal-kontabilità għall-prodotti tal-injam maħsud
1. Kull Stat Membru għandu jirrifletti fil-kontijiet tiegħu f'konformità mal-Artikolu 3(1), (2) u (3) l-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw minn bidliet fir-raggruppament ta' prodotti tal-injam maħsud, inklużi l-emissjonijiet mill-prodotti tal-injam maħsud imneħħija mill-foresti tiegħu qabel l-1 ta' Jannar 2013. L-emissjonijiet minn prodotti tal-injam maħsud diġà kontabilizzati skont il-Protokoll ta' Kjoto matul il-perijodu mill-2008 sal-2012 abbażi ta' ossidazzjoni istantanja għandhom jiġu esklużi.
2. Fil-kontijiet skont l-Artikolu 3(1), (2) u (3) relatati mal-prodotti tal-injam maħsud, l-Istati Membri għandhom jirriflettu l-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw mill-bidliet fir-raggruppament ta' prodotti tal-injam maħsud li jaqgħu fil-kategoriji li ġejjin bl-użu tal-funzjoni ta' diżintegrazzjoni tal-ewwel grad u skont il-valuri standard ta' nofs il-ħajja speċifikati fl-Anness III:
(a)
il-karta;
(b)
il-panewijiet tal-injam;
(c)
l-injam issegat.
L-Istati Membri jistgħu jissupplimentaw lil dawk il-kategoriji b'informazzjoni dwar il-qxur tas-siġar, dment li d-data disponibbli tkun trasparenti u verifikabbli. L-Istati Membri jistgħu jużaw ukoll subkategoriji speċifiċi għall-pajjiż ta' kwalunkwe kategorija minn dawn. L-Istati Membri jistgħu jużaw metodoloġiji u valuri ta' nofs il-ħajja speċifiċi għall-pajjiż minflok il-metodoloġiji u l-valuri standard ta' nofs il-ħajja speċifikati fl-Anness III, sakemm dawk il-metodoloġiji u l-valuri jiġu ddeterminati abbażi ta' data trasparenti u verifikabbli u li l-metodi użati jkunu tal-anqas dettaljati u preċiżi daqs dawk speċifikati fl-Anness III.
Għal prodotti tal-injam maħsud esportati, id-data speċifika għall-pajjiż tirreferi għall-valuri ta' nofs il-ħajja speċifiċi għall-pajjiż u l-użu ta' prodotti tal-injam maħsud fil-pajjiż li qed jimportahom.
L-Istati Membri m'għandhomx jużaw valuri ta' nofs il-ħajja speċifiċi għall-pajjiż għal prodotti tal-injam maħsud imqiegħda fis-suq tal-Unjoni li jiddevjaw fil-kontijiet tagħhom minn dawk użati mill-Istat Membru li jimporta skont l-Artikolu 3(1), (2) u (3).
Prodotti tal-injam maħsud li jirriżultaw mid-deforestazzjoni għandhom jiġu kontabilizzati abbażi ta' ossidazzjoni istantanja.
3. Meta l-Istati Membri jirriflettu fil-kontijiet tagħhom skont l-Artikolu 3(1), (2) u (3) l-emissjonijiet tad-diossidu tal-karbonju (CO2) mill-prodotti tal-injam maħsud f'siti tar-rimi tal-iskart solidu, il-kontijiet għandhom isiru abbażi ta' ossidazzjoni istantanja.
4. Meta l-Istati Membri jirriflettu fil-kontijiet tagħhom l-emissjonijiet li jirriżultaw mill-prodotti tal-injam maħsud li jkunu nħasdu għall-finijiet tal-enerġija, huma għandhom jagħmlu dan ukoll abbażi ta' ossidazzjoni istantanja.
L-Istati Membri jistgħu, għal finijiet ta' informazzjoni biss, jipprovdu fis-sottomissjoni tagħhom data dwar is-sehem tal-injam għal skopijiet ta' enerġija li kien importat minn barra l-Unjoni, u l-pajjiżi ta' oriġini ta' tali injam.
5. Il-prodotti importati tal-injam maħsud, irrispettivament mill-oriġini tagħhom, m'għandhomx jiġu kkunsidrati mill-Istat Membru li jkun qed jimportahom. L-Istati Membri għandhom għalhekk jirriflettu l-emissjonijiet u l-assorbimenti mill-prodotti tal-injam maħsud biss meta dawk l-emissjonijiet u l-assorbimenti jirriżultaw minn prodotti tal-injam maħsud imneħħija mill-artijiet inklużi fil-kontijiet tagħhom skont l-Artikolu 3(1), (2) u (3).
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 12 biex tirrevedi l-informazzjoni speċifikata fl-Anness III sabiex jiġu riflessi fl-atti l-bidliet adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto jew ta' ftehimiet derivati minnhom jew li saru warajhom.
Artikolu 8
Regoli tal-kontabilità għall-ġestjoni tar-raba', għall-ġestjoni tal-imriegħi, għar-riveġetazzjoni u għall-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra
1. Fil-kontijiet relatati mal-ġestjoni tar-raba' u mal-ġestjoni tal-imriegħi, kull Stat Membru għandu jikkontabilizza l-emissjonijiet u l-assorbimenti li jirriżultaw minn dawk l-attivitajiet, ikkalkulati bħala emissjonijiet u assorbimenti f'kull perijodu tal-kontabilità speċifikat fl-Anness I, li minnhom jitnaqqas il-valur miksub mill-multiplikazzjoni tal-għadd ta' snin f'dak il-perijodu tal-kontabilità bl-emissjonijiet u l-assorbimenti ta' dak l-Istat Membru li rriżultaw minn dawk l-attivitajiet fis-sena ta' referenza tiegħu, kif speċifikat fl-Anness VI.
2. Meta Stat Membru jagħżel li jħejji u jżomm kontijiet għar-riveġetazzjoni u/jew għall-ixxottar u t-tixrib mill-ġdid tal-art mistagħdra, għandu japplika l-metodu tal-kalkolu speċifikat fil-paragrafu 1.
Artikolu 9
Regoli tal-kontabilità għal disturbi naturali
1. Meta l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 u 5 ta' dan l-Artikolu jintlaħqu, l-Istati Membri jistgħu jeskludu l-emissjonijiet mhux antropoġeniċi ta' gassijiet serra minn sorsi li jirriżultaw minn disturbi naturali mill-kalkoli rilevanti għall-obbligi tal-kontabilità tagħhom skont il-punti (a), (b) u (d) tal-Artikolu 3(1).
2. Meta l-Istati Membri japplikaw il-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, huma għandhom jikkalkulaw, skont il-metodoloġija speċifikata fl-Anness VII, livell bażi għal kull waħda mill-attivitajiet imsemmija fil-punti (a), (b) u (d) tal-Artikolu 3(1). Il-punti (a) u (b) tal-Artikolu 3(1) għandu jkollhom livell bażi komuni. B'mod alternattiv, l-Istati Membri jistgħu japplikaw metodoloġija trasparenti u komparabbli speċifika għall-pajjiż, bl-użu ta' serje temporali konsistenti u inizjalment kompluta ta' data, inkluż għall-perijodu mill-1990 sal-2009.
3. L-Istati Membri jistgħu jeskludu mill-kontijiet tagħhom tas-settur tal-LULUCF, jew kull sena jew fit-tmiem tal-perijodu kontabilistiku rispettiv, l-emissjonijiet mhux antropoġeniċi ta' gassijiet serra minn sorsi li jaqbżu l-livell bażi kif ikkalkulat skont il-paragrafu 2 fejn:
(a)
l-emissjonijiet f'sena partikolari tal-perijodu kontabilistiku li jaqbżu l-livell bażi flimkien ma' marġini. Fejn il-livell bażi jiġi kkalkulat skont il-metodu speċifikat fl-Anness VII, dak il-marġini għandu jkun daqs id-doppju tad-devjazzjoni standard tas-serje temporali użata biex jiġi kkalkulat il-livell bażi. Fejn il-livell bażi jiġi kkalkulat bl-użu tal-metodoloġija speċifika għall-pajjiż, l-Istati Membri għandhom jiddeskrivu l-mod li bih il-marġini jkun ġie stabbilit, f'każijiet fejn tali marġini jkun meħtieġ. Kwalunkwe metodoloġija użata għandha tevita l-istennija ta' krediti netti matul il-perijodu kontabilistiku;
(b)
ir-rekwiżiti ta' informazzjoni fil-paragrafu 5 jiġu ssodisfati u rrappurtati mill-Istati Membri;
4. Kull Stat Membru li jeskludi l-emissjonijiet ta' gassijiet serra mhux antipoġeniċi minn sorsi minn disturbi naturali f'sena partikolari tal-perijodu kontabilistiku għandu:
(a)
jeskludi mill-kontabilizzazzjoni għall-bqija tal-perijodu kontabilistiku l-assorbimenti kollha sussegwenti fuq l-artijiet affettwati minn disturbi naturali u li fuqhom seħħew l-emissjonijiet imsemmija fil-paragrafu 3;
(b)
ma jeskludix l-emissjonijiet li jirriżultaw mill-attivitajiet ta' ħsad u qtugħ ta' salvataġġ li twettqu fuq dawk l-artijiet wara l-okkorrenza tad-disturbi naturali;
(c)
ma jeskludux emissjonijiet li jirriżultaw minn ħruq preskritt li jkun seħħ fuq dawk l-artijiet f'dik is-sena partikolari tal-perijodu kontabilistiku;
(d)
ma jeskludix emissjonijiet fuq artijiet li kienu soġġetti għal deforestazzjoni wara l-okkorrenza ta' disturbi naturali.
5. L-Istati Membri jistgħu jeskludu l-emissjonijiet mhux antropoġeniċi ta' gassijiet serra minn sorsi minn disturbi naturali biss jekk jipprovdu informazzjoni trasparenti li turi:
(a)
li ż-żoni tal-artijiet kollha affettwati minn disturbi naturali f'dik is-sena partikolari ta' rappurtar ġew identifikati, inklużi ż-żona ġeografika tagħhom, it-tipi ta' disturbi naturali, u s-sena meta dawn ikunu seħħew;
(b)
li ebda deforestazzjoni ma tkun seħħet matul il-bqija tal-perijodu kontabilistiku rispettiv fuq artijiet li kienu affettwati minn disturbi naturali u li fir-rigward tagħhom l-emissjonijiet ġew esklużi mill-kontabilizzazzjoni;
(c)
liema metodi u kriterji verifikabbli ser jintużaw biex tiġi identifikata d-deforestazzjoni fuq dawk l-artijiet fis-snin sussegwenti tal-perijodu kontabilistiku;
(d)
fejn prattikabbli, liema miżuri ħa l-Istat Membru biex jimmaniġġja jew jikkontrolla l-impatt ta' dawk id-disturbi naturali;
(e)
fejn possibbli, liema miżuri ħa l-Istat Membru biex jirriabilita l-artijiet affettwati minn dawk id-disturbi naturali.
6. Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 12 biex tirrevedi r-rekwiżiti ta' informazzjoni msemmija fil-paragrafu 5 ta' dan l-Artikolu sabiex dawn ikunu jirriflettu r-reviżjonijiet għall-atti adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto.
Artikolu 10
Informazzjoni dwar l-azzjonijiet tal-LULUCF
1. Sa mhux aktar tard minn 18-il xahar wara l-bidu ta' kull perijodu kontabilistiku speċifikat fl-Anness I, l-Istati Membri għandhom ifasslu u jittrażmettu lill-Kummissjoni informazzjoni dwar l-azzjonijiet tagħhom attwali u futuri għas-settur tal-LULUCF biex jillimitaw jew inaqqsu l-emissjonijiet u jżommu jew iżidu l-assorbimenti li jirriżultaw mill-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3) ta' din id-Deċiżjoni, bħala dokument separat jew bħala parti identifikabbli b'mod ċar tal-istrateġiji nazzjonali tagħhom għall-iżvilupp b'livell baxx ta' emissjonijiet tal-karbonju msemmija fl-Artikolu 4 tar-Regolament (UE) Nru 525/2013, jew ta' strateġiji jew pjanijiet nazzjonali oħra relatati mas-settur tal-LULUCF. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li tiġi kkonsultata firxa wiesgħa ta' partijiet interessati. Fejn Stat Membru jissottometti tali informazzjoni bħala parti mill-istrateġiji ta' żvilupp b'emissjonijiet baxxi tal-karbonju skont ir-Regolament (UE) Nru 525/2013, għandha tapplika l-iskeda taż-żmien rilevanti speċifikata f'dak ir-Regolament.
L-informazzjoni dwar l-azzjonijiet għas-settur tal-LULUCF għandhom ikopru l-perijodu kontabilistiku rilevanti kollu speċifikat fl-Anness I.
2. L-Istati Membri għandhom jinkludu fl-informazzjoni tagħhom dwar l-azzjonijiet għas-settur tal-LULUCF, bħala minimu, l-informazzjoni li ġejja b'rabta ma' kull waħda mill-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 3(1), (2) u (3):
(a)
deskrizzjoni tax-xejriet passati tal-emissjonijiet u tal-assorbimenti inklużi, fejn possibbli, ix-xejriet storiċi, sat-tali punt li dawk jistgħu jiġu rikostruiti b'mod raġonevoli;
(b)
proġettazzjonijiet dwar l-emissjonijiet u l-assorbimenti għall-perijodu kontabilistiku;
(c)
analiżi tal-potenzjal li jiġu limitati jew li jitnaqqsu l-emissjonijiet u li jinżammu jew jiżdiedu l-assorbimenti;
(d)
lista tal-miżuri l-aktar adatti biex jittieħed kont taċ-ċirkostanzi nazzjonali, inklużi, kif ikun xieraq, iżda mhux limitat għall-miżuri indikattivi speċifikati fl-Anness IV, li l-Istat Membru qed jippjana jew li għandhom jiġu implimentati sabiex jintlaħaq il-potenzjal għall-mitigazzjoni, fejn dan ikun ġie identifikat skont l-analiżi msemmija fil-punt (c);
(e)
politiki eżistenti u ppjanati biex jiġu implimentati l-miżuri msemmija fil-punt (d), inkluż deskrizzjoni kwantitattiva jew kwalitattiva tal-effetti li dawk il-miżuri mistennija jkollhom fuq l-emissjonijiet u l-assorbimenti, filwaqt li jittieħed kont tal-politiki u miżuri oħra relatati mas-settur tal-LULUCF;
(f)
skedi taż-żmien indikattivi għall-adozzjoni u l-implimentazzjoni tal-miżuri msemmija fil-punt (d).
3. Il-Kummissjoni tista' tipprovdi gwida u assistenza teknika lill-Istati Membri biex tiffaċilita l-iskambju ta' informazzjoni.
Il-Kummissjoni tista', f'konsultazzjoni mal-Istati Membri, tissintesizza s-sejbiet tagħha mill-informazzjoni tal-Istati Membri kollha dwar l-azzjonijiet għas-settur tal-LULUCF bil-ħsieb li jiġi ffaċilitat l-iskambju ta' għarfien u l-aħjar prattiki fost l-Istati Membri.
4. L-Istati Membri għandhom jissottomettu lill-Kummissjoni, sa data f'nofs kull perijodu kontabilistiku, u sa tmiem kull perijodu kontabilistiku speċifikat fl-Anness I, rapport li jiddeskrivi l-progress fl-implimentazzjoni tal-azzjonijiet tagħhom għas-settur tal-LULUCF.
Il-Kummissjoni tista' tippubblika rapport ta' sintesi abbażi tar-rapporti msemmija fl-ewwel subparagrafu.
L-Istati Membri għandhom jagħmlu disponibbli għall-pubbliku l-informazzjoni dwar l-azzjonijiet tagħhom għas-settur tal-LULUCF u r-rapporti msemmija fl-ewwel subparagrafu fi żmien tliet xhur minn meta jissottomettuhom lill-Kummissjoni.
Artikolu 11
Reviżjoni
Il-Kummissjoni għandha tirrevedi r-regoli kontabilistiċi f'din id-Deċiżjoni f'konformità mad-deċiżjonijiet rilevanti adottati mill-korpi tal-UNFCCC jew tal-Protokoll ta' Kjoto, jew liġi oħra tal-Unjoni jew, fin-nuqqas ta' tali deċiżjonijiet, sat-30 ta' Ġunju 2017, u tissottometti, jekk adatt, proposta lill-Parlament Ewropew u l-Kunsill.
Artikolu 12
Eżerċizzju tad-delega
1. Il-Kummissjoni qed tingħata s-setgħa li tadotta atti ddelegati skont il-kundizzjonijiet stipulati f'dan l-Artikolu.
2. Is-setgħa ta' adozzjoni tal-atti delegati msemmija fl-Artikoli 2(2), 2(3), 4(8), 6(9), 7(6) u 9(6) għandha tiġi konferita lill-Kummissjoni għal perijodu ta' tmien snin minn 8 ta’ Lulju 2013. Il-Kummissjoni għandha tfassal rapport rigward id-delega tas-setgħa sa mhux aktar tard minn disa' xhur qabel ma jintemm il-perijodu ta' tmien snin. Id-delega tas-setgħa għandha tiġġedded taċitament għal perijodi ta' durata identika, sakemm il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill ma jopponux għal tali estensjoni sa mhux aktar tard minn tliet xhur qabel it-tmiem ta' kull perijodu.
3. Id-delega tas-setgħat imsemmija fl-Artikoli 2(2), 2(3), 4(8), 6(9), 7(6) u 9(6) tista' tiġi rrevokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill. Deċiżjoni ta' revoka għandha ttemm id-delega tas-setgħat speċifikata f'dik id-Deċiżjoni partikolari. Għandha tidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tad-Deċiżjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew f'data aktar tard speċifikata fiha. Din ma għandhiex taffettwa l-validità ta' kwalunkwe att iddelegat li jkun diġà fis-seħħ.
4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill fl-istess ħin.
5. Att iddelegat adottat skont l-Artikoli 2(2), 2(3), 4(8), 6(9), 7(6) u 9(6) għandu jidħol fis-seħħ biss jekk ma tiġi espressa l-ebda oġġezzjoni għalih mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien xahrejn minn meta dak l-att jiġi nnotifikat lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill jew jekk, qabel ma jiskadi dak il-perijodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill it-tnejn ikunu informaw lill-Kummissjoni li mhumiex ser joġġezzjonaw. Dak il-perijodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.
Artikolu 13
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 14
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Strasburgu, il-21 ta’ Mejju 2013.