ROZHODNUTÍ RADY 2013/768/SZBP
ze dne 16. prosince 2013
o činnostech Unie v rámci Evropské bezpečnostní strategie na podporu provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 6. prosince 2006 přijalo Valné shromáždění OSN rezoluci č. 61/89 s názvem „Směrem ke smlouvě o obchodu se zbraněmi: stanovení společných mezinárodních norem pro dovoz, vývoz a převody konvenčních zbraní“, čímž byl zahájen proces OSN zaměřený na jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi; Valné shromáždění OSN přijalo dne 2. prosince 2009 rezoluci č. 64/48 s názvem „Smlouva o obchodu se zbraněmi“, v níž bylo uvedeno rozhodnutí svolat v roce 2012 konferenci OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi s cílem vypracovat právně závazný nástroj s co nejpřísnějšími společnými mezinárodními normami pro převody konvenčních zbraní.
(2)
Jelikož na konferenci OSN o smlouvě o obchodu se zbraněmi, která se konala v červenci roku 2012, se ve stanoveném časovém rámci nepodařilo dosáhnout dohody o závěrečném dokumentu, a na základě rezoluce č. 67/234 A přijaté dne 24. prosince 2012 Valným shromážděním OSN byla v březnu roku 2013 svolána závěrečná konference OSN o obchodu se zbraněmi. Na ní bylo vypracováno vyvážené a široce založené znění smlouvy, o němž však nebylo dosaženo shody v důsledku nesouhlasu tří členských států OSN. Záležitost byla poté předána Valnému shromáždění OSN, které dne 2. dubna 2013 Smlouvu o obchodu se zbraněmi přijalo naprostou většinou na základě hlasování o rezoluci A/RES/67/234 B. Smlouva byla poté dne 3. června 2013 otevřena k podpisu a vstoupí v platnost padesátou ratifikací. Všechny členské státy Unie smlouvu podepsaly.
(3)
Rada v závěrech ze dne 11. prosince 2006, 10. prosince 2007, 12. července 2010 a 25. června 2012 vyjádřila pevné odhodlání dosáhnout nového právně závazného mezinárodního nástroje, který by měl stanovit co nejpřísnější společné mezinárodní normy pro úpravu dovoleného obchodu s konvenčními zbraněmi a který by se měl týkat všech států, a mohl by proto být všeobecně platným.
(4)
S cílem podpořit otevřenost a význam procesu jednání o smlouvě o obchodu se zbraněmi přijala Rada rozhodnutí 2009/42/SZBP (1) a rozhodnutí 2010/336/SZBP (2), jež podpořila mimo jiné řadu regionálních seminářů po celém světě. V návaznosti na konferenci OSN v červenci roku 2012, na níž nebylo dosaženo konečného výsledku, byly činnosti Unie na podporu Smlouvy o obchodu se zbraněmi doplněny rozhodnutím Rady 2013/43/SZBP (3).
(5)
Prioritou je nyní podpořit brzký vstup v platnost a plné provádění této smlouvy. Unie může v souladu s podporou, kterou od počátku poskytovala procesu jednání o smlouvě, k dosažení tohoto cíle významně přispět, zejména na základě svých dlouhodobých zkušeností s financováním pomoci a informační činnosti v souvislosti s kontrolou vývozu. Jelikož vydávání licencí v oblasti zbraní a zboží dvojího užití zůstává v Unii v působnosti jednotlivých států, odborné znalosti v oblasti kontroly vývozu využívané na podporu programů pomoci a informační činnosti financovaných Unií závisejí z velké části na členských státech. Pro úspěch činností Unie souvisejících s poskytováním pomoci a informací v oblasti kontroly vývozu je proto zásadní, aby členské státy určily odborníky, kteří podpoří programy Unie.
(6)
Činnosti Unie související s poskytováním pomoci a informací v oblasti kontroly vývozu zbraní se provádějí na základě společné akce Rady 2008/230/SZBP (4) a rozhodnutí Rady 2009/1012/SZBP (5) a 2012/711/SZBP (6). Podniknuté činnosti byly zaměřeny na posílení systémů kontroly vývozu zbraní v řadě třetích zemí v blízkém sousedství Unie a dosažení větší odpovědnosti a transparentnosti.
(7)
Unie rovněž dlouhodobě poskytuje pomoc týkající se kontroly vývozu v oblasti zboží dvojího užití podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1717/2006 (7), které zřídilo nástroj stability, který zajišťuje pomoc při vytváření právního rámce a institucionálních kapacit pro zavedení a prosazování účinných kontrol vývozu zboží dvojího užití, včetně opatření regionální spolupráce. Dne 28. dubna 2004 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 1540 (2004) (dále jen „rezoluce č. 1540 (2004)“), kterou se stanoví účinné kontroly převodů zboží souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení. Unie podpořila provádění rezoluce č. 1540 (2004) zejména prostřednictvím společné akce Rady 2006/419/SZBP (8), společné akce Rady 2008/368/SZBP (9) a rozhodnutí Rady 2013/391/SZBP (10), a pokud jde o rozměr kontroly vývozu v uvedené rezoluci, prostřednictvím programů poskytování pomoci při kontrole vývozu zboží dvojího užití.
(8)
Kromě konkrétní pomoci v oblasti kontroly vývozu zbraní tyto kontroly vytvořené za účelem provádění rezoluce č. 1540 (2004) a v rámci programů Unie pro poskytování pomoci při kontrole vývozu zboží dvojího užití přispívají k celkové schopnosti účinně provádět Smlouvu o obchodu se zbraněmi, jelikož právní předpisy, správní postupy a subjekty odpovědné za kontrolu vývozu zboží dvojího užití se v mnoha případech shodují s těmi, jimiž je spravována kontrola vývozu konvenčních zbraní. Pomoc poskytovaná v oblasti zboží dvojího užití tedy podporuje kapacity kontroly vývozu zbraní. Proto je velmi důležité zajistit důkladnou koordinaci činností prováděných v rámci kontrol vývozu zboží dvojího užití a činností podporujících provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi.
(9)
Z důvodu žádoucí koordinace pomoci týkající se kontroly vývozu poskytované v jiných příslušných oblastech je cílem činností podporovaných tímto rozhodnutím posílení kapacit kontroly převodů zbraní v řadě přijímajících zemí, a to za účelem podpory účinného a způsobilého provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi. Poněvadž dopad smlouvy bude záviset na míře její všeobecné platnosti a jejího dodržování, měly by být podporovány rovněž informační a osvětové činnosti s cílem posílit podporu Smlouvy o obchodu se zbraněmi příslušnými zúčastněnými stran a dalšími třetími zeměmi, jakož i podněcovat zájem na jejím skutečném provádění.
(10)
Rada pověřila technickým prováděním rozhodnutí 2009/1012/SZBP a 2012/711/SZBP německý Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (dále jen „BAFA“). Úřad úspěšně završil organizaci veškerých činností stanovených v rozhodnutí Rady 2009/1012/SZBP. BAFA je rovněž agenturou, jenž má provádět projekty v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití financované z nástroje stability. V této souvislosti je volba BAFA jako agentury, jenž má provádět činnosti Unie podporující provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi ve třetích zemích, odůvodněna jeho prokázanými zkušenostmi, kvalifikacemi a nezbytnými odbornými znalostmi ohledně celé řady příslušných činností Unie týkajících se kontroly vývozu, a to jak v oblasti zboží dvojího užití, tak v oblasti zbraní. Volba BAFA usnadní zjišťování součinnosti činností v oblasti kontroly vývozu zboží dvojího užití a zbraní, čímž se zajistí, aby pomoc v souvislosti se Smlouvou o obchodu se zbraněmi vhodně doplňovala pomoc, která je již poskytována v rámci stávajících programů pro poskytování pomoci při kontrole vývozu zboží dvojího užití a zbraní,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie za účelem podpory brzkého vstupu v platnost a provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi provádí činnosti sledující tyto cíle:
-
podporovat některé státy, na jejich žádost, s cílem posílit jejich systémy kontroly převodů zbraní tak, aby byly schopny provádět Smlouvu o obchodu se zbraněmi;
-
zvyšovat na státní a regionální úrovni povědomí příslušných státních a regionálních orgánů a zúčastněných subjektů z občanské společnosti o Smlouvě o obchodu se zbraněmi a jejich odpovědnost za ní, aby tak byly více zapojeny do provádění této smlouvy.
2. K dosažení cílů uvedených v odstavci 1 uskuteční Unie tyto projekty:
a)
poskytování pomoci přijímajícím zemím při případném vypracovávání, aktualizaci a provádění příslušných legislativních a správních opatření zaměřených na zavedení a vytvoření účinného systému kontroly převodů zbraní v souladu s požadavky Smlouvy o obchodu se zbraněmi;
b)
zlepšování odborných znalostí a kapacit úředníků přijímajících zemí vydávajících licence a pověřených vymáháním práva, zejména na základě sdílení osvědčených postupů, odborné přípravy a přístupu ke zdrojům důležitých informací, s cílem zajistit náležité provádění a prosazování kontrol převodů zbraní;
c)
prosazování transparentnosti mezinárodního obchodu se zbraněmi na základě požadavků na transparentnost podle Smlouvy o obchodu se zbraněmi;
d)
prosazování trvalého dodržování Smlouvy o obchodu se zbraněmi přijímajícími zeměmi při zapojování příslušných celostátních a regionálních zúčastněných stran, jako jsou vnitrostátní parlamenty, příslušné regionální organizace a zástupci občanské společnosti, jež mají dlouhodobý zájem na sledování účinného provádění smlouvy;
e)
podpora širšího zájmu o Smlouvu o obchodu se zbraněmi zapojením zemí, které nepodnikly žádné kroky o připojení se k této smlouvě, s cílem podpořit její všeobecnou platnost.
Podrobný popis projektů uvedených v tomto odstavci je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se pověřuje německý Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (dále jen „BAFA“).
3. BAFA plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s BATA nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se stanoví na 5 200 000 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet na celý projekt činí 6 445 000 EUR. Část odhadovaného rozpočtu nezahrnutá v referenční částce se poskytuje na základě spolufinancování ze strany vlády Spolkové republiky Německo.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s BAFA dohodu o grantu. Tato dohoda stanoví, že úřad zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohody o grantu uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých potížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody o grantu.
Článek 4
1. Vysoký představitel informuje Radu o provádění tohoto rozhodnutí prostřednictvím pravidelných zpráv vypracovávaných BAFA. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
Pozbývá platnosti 36 měsíců ode dne uzavření dohody o grantu podle čl. 3 odst. 3. Pozbude však platnosti dne 17. června 2014, pokud nebude dohoda o grantu uzavřena před tímto dnem.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/768/PESK
tas-16 ta’ Diċembru 2013
dwar l-attivitajiet tal-UE f'appoġġ għall-implimentazzjoni tat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi, fil-qafas tal-Istrateġija Ewropea ta' Sigurtà
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 26(2) u 31(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà.
Billi:
(1)
Fis-6 ta' Diċembru 2006, l-Assemblea Ġenerali tan-NU adottat ir-Riżoluzzjoni 61/89 intitolata “Lejn Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi: it-twaqqif ta' standards internazzjonali komuni għall-importazzjoni, l-esportazzjoni u t-trasferimenti ta' armi konvenzjonali”, biex b'hekk jibda l-proċess tan-NU għal Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi (il-“proċess tal-ATT”). Fit-2 ta’ Diċembru 2009, l-Assemblea Ġenerali tan-NU adottat ir-Riżoluzzjoni 64/48 intitolata “It-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi”, li biha ddeċidiet li fl-2012 tlaqqa’ Konferenza tan-NU dwar it-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi biex jiġi elaborat strument legalment vinkolanti dwar l-ogħla standards internazzjonali komuni possibbli għat-trasferimenti tal-armi konvenzjonali.
(2)
Minħabba li l-Konferenza tan-NU dwar it-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi li ltaqgħet f'Lulju 2012 ma setgħetx tilħaq qbil dwar dokument ta' konklużjoni fil-qafas ta' żmien stabbilit għalih u b'segwitu għar-Riżoluzzjoni 67/234 A adottata fl-24 ta' Diċembru 2012 mill-Assemblea Ġenerali tan-NU, il-Konferenza finali tan-NU dwar it-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi ltaqgħet f'Marzu 2013. Hija żviluppat test ibbilanċjat u wiesa' bbażat fuq it-Trattat li, madankollu, ma rnexxilux jilħaq kunsens minħabba l-oppożizzjoni ta' tliet Stati Membri tan-NU. Konsegwentement, il-kwistjoni ġiet ippreżentata lill-Assemblea Ġenerali tan-NU li, fit-2 ta' April 2013, adottat b'maġġoranza kbira t-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi permezz ta' votazzjoni tar-Riżoluzzjoni A/RES/67/234 B. It-Trattat infetaħ sussegwentement għall-iffirmar fit-3 ta' Ġunju 2013 u ser jidħol fis-seħħ mal-50 ratifika. L-Istati Membri tal-Unjoni kollha ffirmaw it-Trattat.
(3)
Fil-konklużjonijiet tiegħu tal-11 ta’ Diċembru 2006, l-10 ta’ Diċembru 2007, it-12 ta’ Lulju 2010, u l-25 ta’ Ġunju 2012, il-Kunsill esprima l-impenn l-aktar qawwi tiegħu għal strument internazzjonali legalment vinkolanti ġdid li għandu jistabbilixxi l-ogħla standards internazzjonali komuni possibbli biex jiġi rregolat il-kummerċ legali fl-armi konvenzjonali, u li għandu jkun rilevanti għall-Istati kollha u għalhekk jista’ jkun universali.
(4)
Sabiex jiġu promossi l-inklużività u r-rilevanza tal-proċess tal-ATT, il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni 2009/42/PESK (1) u d-Deċiżjoni 2010/336/PESK (2), li appoġġaw, inter alia, serje ta' seminars reġjonali ta' kopertura dinjija. Fir-rigward tal-Konferenza tan-NU inkonklużiva ta' Lulju 2012, l-attivitajiet kontinwi tal-Unjoni f'appoġġ għall-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi ġew ikkumplimentati bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/43/PESK (3).
(5)
Il-prijorità hija issa biex jiġi appoġġat id-dħul fis-seħħ bikri u l-implimentazzjoni sħiħa tat-Trattat. F'konformità mal-appoġġ bikri imwiegħed għall-Proċess tal-ATT, l-Unjoni tista' issa tagħti kontribut sinifikanti għal dak l-objettiv, b'mod partikolari, billi tibni fuq l-esperjenza li ilha għandha fil-finanzjament ta' assistenza għall-kontroll tal-esportazzjoni u ta' komunikazzjoni. Minħabba li l-għoti ta' liċenzji tal-armi u l-użu doppju jibqa' responsabbiltà nazzjonali fl-UE, ħila esperta dwar il-kontroll tal-esportazzjoni użata b'appoġġ għal programmi ta' assistenza u ta' komunikazzjoni ffinanzjati mill-Unjoni tiddipendi ħafna mill-Istati Membri. Għaldaqstant huwa kruċjali li l-Istati Membri jallokaw esperti li jkunu ta' għajnuna għall-programmi tal-Unjoni sabiex l-attivitajiet ta' assistenza għall-kontroll tal-esportazzjoni u ta' komunikazzjoni jkunu ta' suċċess.
(6)
Fil-qasam tal-kontroll tal-esportazzjoni tal-armi, l-attivitajiet tal-Unjoni ta' assistenza u ta' komunikazzjoni twettqu skont l-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2008/230/PESK (4) u d-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2009/1012/PESK (5) u 2012/711/PESK (6). L-attivitajiet li saru sa issa indirizzaw numru ta' pajjiżi terzi fil-viċinat qrib tal-Unjoni bil-għan li jissaħħu s-sistemi ta' kontroll tal-esportazzjoni tal-armi tagħhom lejn u li jinkisbu aktar responsabbiltà u trasparenza.
(7)
L-Unjoni ilha ħafna wkoll tipprovdi assistenza għall-kontroll tal-esportazzjoni ta' oġġetti b'użu doppju taħt ir-Regolament (KE) Nru 1717/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7) l-Istrument għall-Istabbiltà tagħha li jipprevedi assistenza fl-iżvilupp tal-qafas legali u l-kapaċitajiet istituzzjonali għat-twaqqif u l-infurzar ta' kontrolli effettivi tal-esportazzjoni fuq oġġetti b'użu doppju, inkluż miżuri ta' kooperazzjoni reġjonali. Fit-28 ta' April 2004, il-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti adotta r-Riżoluzzjoni 1540 (2004) (“UNSCR 1540 (2004)”), li tagħti mandat għal kontrolli effettivi ta' trasferiment fuq oġġetti relatati mal-armi tal-qerda massiva. L-Unjoni appoġġat l-implimentazzjoni tal-UNSCR 1540 (2004) b'mod partikolari permezz tal-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2006/419/PESK (8), l-Azzjoni Konġunta tal-Kunsill 2008/368/PESK (9) u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 2013/391/PESK (10) u, fir-rigward tad-dimensjoni tal-kontroll tal-esportazzjoni tal-UNSCR 1540 (2004), permezz tal-programmi tagħha ta' assistenza għall-kontroll tal-esportazzjoni ta' oġġetti b'użu doppju.
(8)
Minbarra l-assistenza speċifika għall-kontroll tal-esportazzjoni tal-armi, il-kontrolli żviluppati għall-implimentazzjoni tal-UNCSR 1540 (2004) u skont il-programmi ta' assistenza tal-Unjoni għall-kontroll tal-esportazzjoni ta' oġġetti b'użu doppju jikkontribwixxu għall-kapaċità globali biex jiġi implimentat b'mod effettiv it-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi billi, f'ħafna każijiet, il-liġijiet, il-proċeduri amministrattivi u l-aġenziji responsabbli mill-kontroll tal-esportazzjoni ta' oġġetti b'użu doppju jikkoinċidu ma' dawk responsabbli mill-kontroll tal-esportazzjoni ta' armi konvenzjonali. L-assistenza mogħtija fil-qasam ta' oġġetti b'użu doppju, għalhekk, tappoġġa kapaċitajiet ta' kontroll tal-esportazzjoni tal-armi. Għaldaqstant, huwa kruċjali li tiġi żgurata koordinazzjoni mill-qrib bejn attivitajiet imwettqa f'kontrolli tal-esportazzjoni ta' oġġetti b'użu doppju u attivitajiet li jappoġġaw l-implimentazzjoni tat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi.
(9)
F'dan l-isfond ta' koordinazzjoni mixtieqa ta' assistenza għall-kontroll tal-esportazzjoni pprovduta f'oqsma rilevanti oħra, l-attivitajiet appoġġati minn din id-Deċiżjoni tal-Kunsill għandhom l-għan li jsaħħu l-kapaċitajiet ta' kontroll tat-trasferiment tal-armi f'għadd ta' pajjiżi benefiċjarji sabiex tiġi appoġġata implimentazzjoni effettiva u kompetenti tat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi. Billi l-impatt tat-Trattat ser jiddipendi fuq kemm huwa universali u fuq il-grad ta' aderenza miegħu, għandhom ikunu wkoll appoġġati attivitajiet ta' komunikazzjoni u ta' sensibilizzazzjoni bil-għan li jittejjeb l-appoġġ għat-Trattat minn partijiet interessanti rilevanti u pajjiżi terzi oħra kif ukoll li jitħeġġeġ l-interess fl-implimentazzjoni tiegħu.
(10)
L-Uffiċċju Federali Ġermaniż tal-Ekonomija u l-Kontroll tal-Esportazzjoni (minn hawn 'il quddiem 'BAFA') ġie fdat mill-Kunsill bl-implimentazzjoni teknika tad-Deċiżjonijiet 2009/1012/PESK u 2012/711/PESK. Huwa kkompleta b'suċċess l-organizzazzjoni tal-attivitajiet kollha previsti fid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2009/1012/PESK. Il-BAFA huwa wkoll l-aġenzija ta' implimentazzjoni għal proġetti dwar il-kontrolli tal-esportazzjoni fuq oġġetti b'użu doppju ffinanzjati l-Istrument ta' Stabbiltà. F'dan l-isfond, l-għażla tal-BAFA bħala l-aġenzija ta' implimentazzjoni tal-attivitajiet tal-UE li jappoġġaw l-implimentazzjoni tat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi f'pajjiżi terzi hija ġġustifikata bl-esperjenza, il-kwalifiki u l-ħila esperta meħtieġa ppruvati tiegħu fuq il-firxa sħiħa ta' attivitajiet rilevanti tal-Unjoni ta' kontroll tal-esportazzjoni fil-qasam tal-oġġetti b'użu doppju kif ukoll f'dak tal-kontroll tal-esportazzjoni tal-armi. L-għażla tal-BAFA ser tiffaċilita l-identifikazzjoni ta' sinerġiji bejn l-attivitajiet ta' kontroll tal-esportazzjoni ta' oġġetti b'użu doppju u dawk relatati mal-armi sabiex jiġi żgurat li assistenza relatata mat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi tissupplimenta b'mod adegwat l-assistenza diġà pprovduta fil-programmi eżistenti tal-assistenza dwar l-oġġetti b'użu doppju u l-kontroll tal-esportazzjoni tal-armi,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Sabiex tappoġġa d-dħul fis-seħħ bikri u l-implimentazzjoni tat-Trattat dwar il-Kummerċ tal-Armi (l-“ATT”), l-Unjoni għandha twettaq l-attivitajiet bl-objettivi li ġejjin:
-
biex tappoġġa numru ta' Stati fuq talba tagħhom biex jissaħħu s-sistemi tagħhom ta' kontroll tat-trasferiment tal-armi bil-għan li jkunu jistgħu jimplimentaw l-ATT;
-
biex jiżdiedu s-sensibilizzazzjoni u s-sjieda tal-ATT f'livelli nazzjonali u reġjonali mill-awtoritajiet nazzjonali u reġjonali rilevanti u l-partijiet interessati tas-soċjetà ċivili sabiex ikunu involuti aktar fl-implimentazzjoni tal-ATT.
2. Sabiex jinkisbu l-objettivi msemmija fil-paragrafu 1, l-Unjoni ser twettaq l-attivitajiet ta' proġett li ġejjin:
(a)
tassisti lill-pajjiżi benefiċjarji fl-abbozzar, l-aġġornament u l-implimentazzjoni, kif meħtieġ, tal-miżuri leġislattivi u amministrattivi rilevanti li għandhom l-għan li jistabbilixxu u jiżviluppaw sistema effettiva ta' kontroll tat-trasferiment tal-armi f'konformità mar-rekwiżiti tal-ATT;
(b)
issaħħaħ il-ħila esperta u l-kapaċitajiet tal-uffiċjali tal-liċenzjar u l-infurzar tal-pajjiżi benefiċjarji b'mod partikolari permezz tal-kondiviżjoni tal-aħjar prattiki, taħriġ u aċċess għal sorsi rilevanti ta' informazzjoni sabiex jiġu żgurati implimentazzjoni u infurzar adegwati tal-kontrolli tat-trasferiment tal-armi;
(c)
tippromwovi t-trasparenza fil-kummerċ internazzjonali tal-armi billi tibni fuq ir-rekwiżiti ta' trasparenza tal-ATT;
(d)
tippromwovi konformità sostnuta mal-ATT mill-pajjiżi benefiċjarji billi jiġu involuti l-partijiet interessati nazzjonali u reġjonali rilevanti bħall-parlamenti nazzjonali, l-organizzazzjonijiet reġjonali kompetenti u r-rappreżentanti tas-soċjetà ċivili li għandhom interess fuq perijodu twil fil-monitoraġġ tal-implimentazzjoni effettiva tal-ATT;
(e)
tippromwovi interess usa' fl-ATT billi tinvolvi ruħha ma' pajjiżi li ma ħadu l-ebda pass lejn l-ATT sabiex tiġi appoġġata l-universalizzazzjoni tiegħu.
Fl-Anness tinsab deskrizzjoni dettaljata tal-attivitajiet ta' proġett imsemmija f'dan il-paragrafu.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà (“ir-Rappreżentat Għoli”) għandu jkun responsabbli mill-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-attivitajiet ta' proġett imsemmija fl-Artikolu 1(2) għandha ssir mill-Uffiċċju Federali Ġermaniż tal-Ekonomija u l-Kontroll tal-Esportazzjoni (BAFA).
3. Il-BAFA għandu jwettaq il-kompitu tiegħu taħt ir-responsabbiltà tar-Rappreżentant Għoli. Għal dan il-għan, ir-Rappreżentant Għoli għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mal-BAFA.
Artikolu 3
1. L-ammont ta' referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-attivitajiet ta' proġett imsemmija fl-Artikolu 1(2) għandu jkun ta' EUR 5 200 000. Il-baġit totali stmat tal-proġett globali għandu jkun ta' EUR 6 445 000. Il-parti ta' dak il-baġit stmat mhux koperta mill-ammont ta' referenza għandha tingħata permezz ta' kofinanzjament mill-Gvern tar-Repubblika Federali tal-Ġermanja.
2. In-nefqa ffinanzjata mill-ammont ta' referenza stabbilita fil-paragrafu 1 għandha tiġi amministrata f'konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-ġestjoni tajba tan-nefqa msemmija fil-paragrafu 1. Għal dan il-għan, hija għandha tikkonkludi ftehim ta' għotja mal-BAFA. Il-ftehim għandu jistipula li l-BAFA għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni, adatta skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim ta' għotja msemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista' jkun wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill dwar kull diffikultà f'dak il-proċess u dwar id-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta' għotja.
Artikolu 4
1. Ir-Rappreżentant Għoli għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni abbażi ta’ rapporti regolari mħejjijin mill-BAFA. Ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill.
2. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi informazzjoni dwar l-aspetti finanzjarji tal-implimentazzjoni tal-attivitajiet ta' proġett imsemmija fl-Artikolu 1(2).
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
Hija għandha tiskadi 36 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim ta’ għotja msemmi fl-Artikolu 3(3). Madankollu, Hija għandha tiskadi 17 ta' Ġunju 2014 jekk ebda tali ftehim ta’ għotja ma jkun ġie konkluż qabel dik id-data.
Magħmul fi Brussell, is-16 ta’ Diċembru 2013.