NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1026/2012
ze dne 25. října 2012
o některých opatřeních za účelem zachování populací ryb ve vztahu k zemím, které umožňují neudržitelný rybolov
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jak je uvedeno v Úmluvě Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (dále jen „UNCLOS“) a v Dohodě Organizace spojených národů o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 (dále jen „UNFSA“), řízení některých sdílených, tažných a vysoce stěhovavých rybích populací vyžaduje spolupráci všech zemí, v jejichž vodách se tyto populace vyskytují (pobřežní státy), a zemí, jejichž loďstva tyto populace loví (rybářské státy). Tato spolupráce může být navázána v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu, nebo nespadá-li dotčená populace do pravomoci takové organizace, prostřednictvím ujednání ad hoc mezi zeměmi, které mají na tomto rybolovu zájem.
(2)
V případech, kdy třetí země se zájmem na rybolovu zahrnujícím populaci společného zájmu pro tuto zemi a Unii umožňuje rybolovnou činnost ohrožující udržitelnost této populace, aniž by brala náležitý ohled na stávající rybolovné zvyklosti nebo práva, povinnosti a zájmy jiných zemí a Unie, a nespolupracuje s jinými zeměmi a Unií na jejím řízení, měla by být přijata konkrétní opatření, která by danou zemi motivovala, aby přispěla k zachování uvedené populace.
(3)
Stav populací ryb by měl být považován za neudržitelný, pokud se neustále neudržuje alespoň na úrovni, která umožňuje vyprodukovat maximální udržitelný výnos, nebo nelze-li tuto úroveň odhadnout, pokud se dané populace neustále neudržují v bezpečných biologických mezích.
(4)
Je nutné vymezit podmínky, za jakých lze určitou zemi považovat za zemi umožňující neudržitelný rybolov a zemi, na kterou se vztahují opatření uvedená v tomto nařízení, včetně procesu, který zajistí, aby dotčené země měly právo být slyšeny a aby dostaly příležitost přijmout nápravná opatření.
(5)
Dále je nutné určit druh opatření, která lze přijmout vůči zemím umožňujícím neudržitelný rybolov, a stanovit obecné podmínky pro přijetí těchto opatření tak, aby byla založena na objektivních kritériích a byla spravedlivá, hospodárná a v souladu s mezinárodním právem, zejména s Dohodou o zřízení Světové obchodní organizace.
(6)
Cílem těchto opatření by mělo být odstranění motivace, která vede země umožňující neudržitelný rybolov k lovu populace společného zájmu. Toho lze docílit mimo jiné omezením dovozu rybích produktů z úlovků plavidel, která provozují lov populací společného zájmu pod kontrolou země umožňující neudržitelný rybolov, omezením přístupu těchto plavidel do přístavů nebo znemožněním využívání rybářských plavidel Unie nebo rybářského vybavení Unie na lov populace společného zájmu pod kontrolou země umožňující neudržitelný rybolov.
(7)
Pro zajištění účinné a konzistentní činnosti Unie za účelem zachování populací ryb je důležité, aby bylo přihlédnuto k opatřením stanoveným nařízením Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (3).
(8)
S cílem zaručit, aby byla opatření přijatá vůči určité zemi podle tohoto nařízení šetrná k životnímu prostředí, účinná, přiměřená a slučitelná s mezinárodními pravidly, je nezbytné, aby jejich přijetí předcházelo hodnocení jejich očekávaných ekologických, obchodních, hospodářských a sociálních účinků.
(9)
Pokud jsou opatření přijatá vůči určité zemi podle tohoto nařízení neúčinná a daná země je i nadále považována za zemi umožňující neudržitelný rybolov, mohou být přijata další opatření v souladu s tímto nařízením.
(10)
Opatření přijatá vůči určité zemi podle tohoto nařízení by se měla přestat používat, pokud země umožňující neudržitelný rybolov přijme opatření nezbytná k tomu, aby přispěla k zachování populace společného zájmu.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o označení země umožňující neudržitelný rybolov, přijímání opatření vůči této zemi a rozhodnutí, že by tato opatření měla pozbýt použitelnosti. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(12)
Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se ukončení použitelnosti opatření přijatých podle tohoto nařízení, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví rámec pro přijímání určitých opatření týkajících se činností a politik třetích zemí souvisejících s rybolovem, s cílem zajistit dlouhodobé zachování rybích populací společného zájmu Unie a těchto třetích zemí.
2. Opatření přijatá podle tohoto nařízení se mohou použít ve všech případech, kdy je ke společnému řízení populací společného zájmu nutná spolupráce mezi třetími zeměmi a Unií, včetně případů, kdy spolupráce probíhá v rámci regionální organizace pro řízení rybolovu nebo obdobného subjektu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„populací společného zájmu“ rybí populace, která je vzhledem ke svému zeměpisnému rozšíření dostupná jak pro Unii, tak pro třetí země, a jejíž řízení vyžaduje spolupráci mezi těmito zeměmi a Unií, a to v rámci dvoustranného či mnohostranného uspořádání;
b)
„přidruženými druhy“ všechny druhy ryb, které patří do stejného ekosystému jako populace společného zájmu a které se touto populací živí, jsou pro ni potravou, soupeří s ní o potravu a životní prostor nebo se s ní společně vyskytují v téže rybolovné oblasti a jsou loveny nebo náhodně zachycovány při výlovu v tomtéž lovišti nebo lovištích;
c)
„regionální organizací pro řízení rybolovu“ subregionální, regionální nebo obdobná organizace s pravomocí podle mezinárodního práva přijímat opatření na zachování a řízení živých mořských zdrojů, za které odpovídá podle úmluvy nebo dohody o svém zřízení;
d)
„dovozem“ vstup ryb nebo produktů rybolovu na území Unie, včetně vstupu za účelem překládky v přístavech na jejím území;
e)
„překládkou“ vykládka všech nebo některých ryb nebo produktů rybolovu z paluby jednoho rybářského pravidla na palubu jiného rybářského plavidla;
f)
„neudržitelným stavem“ situace, kdy se populace neustále neudržuje alespoň na úrovni, která umožňuje vyprodukovat maximální udržitelný výnos, nebo nelze-li tuto úroveň odhadnout, pokud se daná populace neustále neudržuje v bezpečných biologických mezích; úroveň populace určující, zda je daná populace v neudržitelném stavu, se stanoví na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení;
g)
„bezpečnými biologickými mezemi“ hranice velikosti určité populace, v jejichž rámci je tato populace s vysokou pravděpodobností schopna dostatečné reprodukce, přičemž zároveň umožňuje vysoký výnos rybolovu;
h)
„zemí“ třetí země, včetně území majících statut samosprávy a pravomoci v oblasti zachovávání a řízení živých mořských zdrojů.
Článek 3
Země umožňující neudržitelný rybolov
Země může být označena za zemi umožňující neudržitelný rybolov v případě, že:
a)
nespolupracuje na řízení populace společného zájmu zcela v souladu s ustanoveními UNCLOS a UNFSA nebo jakékoli jiné mezinárodní dohody nebo normy mezinárodního práva a
b)
buď:
i)
nepřijala potřebná opatření na řízení rybolovu, nebo
ii)
přijala opatření na řízení rybolovu bez náležitého ohledu na práva, zájmy a povinnosti jiných zemí a Unie a tato opatření na řízení rybolovu, posuzovaná ve spojení s opatřeními přijatými jinými zeměmi a Unií, vedou k rybolovné činnosti, která by u populace mohla mít za následek vznik neudržitelného stavu. Tato podmínka se považuje za splněnou také tehdy, když opatření na řízení rybolovu přijatá touto zemí nevedla u populace ke vzniku neudržitelného stavu pouze díky opatřením přijatým jinými subjekty.
Článek 4
Opatření vůči zemím umožňujícím neudržitelný rybolov
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů vůči zemi umožňující neudržitelný rybolov opatření, která:
a)
označují danou zemi za zemi umožňující neudržitelný rybolov;
b)
v případě potřeby určují konkrétní plavidla nebo loďstva této země, na něž se mají vztahovat určitá opatření;
c)
stanoví množstevní omezení na dovoz ryb, které pocházejí z populace společného zájmu a byly uloveny pod kontrolou dané země, a na dovoz produktů rybolovu, které byly z takových ryb vyrobeny nebo takové ryby obsahují;
d)
stanoví množstevní omezení na dovoz ryb patřících k jakémukoli přidruženému druhu, pokud byly uloveny při lovu populace společného zájmu pod kontrolou dané země, a produktů rybolovu, které byly z takových ryb vyrobeny nebo takové ryby obsahují; při přijímání tohoto opatření Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 tohoto nařízení a s uplatněním zásady proporcionality určí, které druhy a jejich odlovy spadají do oblasti působnosti tohoto opatření;
e)
omezují používání přístavů Unie plavidly plujícími pod vlajkou dané země, která loví populaci společného zájmu nebo přidružené druhy, a plavidly, která přepravují ryby a produkty rybolovu pocházející z populace společného zájmu nebo z přidružených druhů, jež byly uloveny buď plavidly plujícími pod vlajkou dané země nebo plavidly, která mají od této země povolení, ačkoliv plují pod vlajkou jiné země; tato omezení se nepoužijí v případech vyšší moci nebo nouze ve smyslu článku 18 UNCLOS na služby nezbytně nutné pro řešení těchto situací;
f)
zakazují nákup rybářského plavidla plujícího pod vlajkou dané země hospodářskými subjekty Unie;
g)
zakazují výměnu vlajky rybářského plavidla plujícího pod vlajkou členského státu za vlajku dané země;
h)
zakazují členským státům povolit uzavírání dohod o pronájmu rybářských plavidel, na jejichž základě hospodářské subjekty Unie pronajímají svá plavidla hospodářským subjektům dané země;
i)
zakazují vývoz rybářských plavidel plujících pod vlajkou členského státu nebo rybářského vybavení a rybářských potřeb nutných k lovu populace společného zájmu do dané země;
j)
zakazují uzavírání soukromých obchodních ujednání mezi hospodářskými subjekty Unie a dané země, která umožňují rybářskému plavidlu plujícímu pod vlajkou členského státu využívat rybolovná práva dané země;
k)
zakazují společné rybolovné operace rybářských plavidel plujících pod vlajkou členského státu a rybářských plavidel plujících pod vlajkou dané země.
2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2.
Článek 5
Obecné požadavky týkající se opatření přijatých podle tohoto nařízení
1. Opatření uvedená v článku 4:
a)
souvisí se zachováním populace společného zájmu;
b)
platí současně s omezeními rybolovu plavidly Unie nebo omezeními produkce nebo spotřeby v Unii, jež se vztahují na ryby patřící k druhům, pro které byla opatření přijata, a na produkty rybolovu, které byly z takových ryb vyrobeny nebo takové ryby obsahují;
c)
jsou úměrná sledovaným cílům a v souladu s povinnostmi vyplývajícími z mezinárodních dohod, jichž je Unie stranou, a dalších příslušných norem mezinárodního práva.
2. Opatření uvedená v článku 4 zohledňují opatření, která již byla přijata podle nařízení (ES) č. 1005/2008.
3. Opatření uvedená v článku 4 nesmějí být uplatňována způsobem, který by vedl ke svévolné nebo neodůvodněné diskriminaci mezi zeměmi, ve kterých převládají shodné podmínky, nebo zastřenému omezení mezinárodního obchodu.
4. V zájmu zajištění toho, aby byla opatření uvedená v článku 4 šetrná k životnímu prostředí, účinná, přiměřená a slučitelná s mezinárodními pravidly, zhodnotí Komise při jejich přijímání ekologické, obchodní, hospodářské a sociální účinky těchto opatření v krátkodobém a dlouhodobém horizontu a administrativní zátěž související s jejich prováděním.
5. Opatření uvedená v článku 4 stanoví vhodný systém pro jejich prosazování příslušnými orgány.
Článek 6
Postup před přijetím opatření vůči zemím umožňujícím neudržitelný rybolov
1. Považuje-li Komise za nutné přijmout opatření uvedená v článku 4, oznámí dotčené zemi svůj záměr označit ji za zemi umožňující neudržitelný rybolov. V takovém případě je neprodleně informován Evropský parlament a Rada.
2. Uvedené oznámení obsahuje informace o důvodech pro označení této země za zemi umožňující neudržitelný rybolov a popis možných opatření, která lze vůči ní přijmout podle tohoto nařízení.
3. Před přijetím opatření uvedených v článku 4 poskytne Komise dotčené zemi přiměřenou příležitost na oznámení písemně odpovědět a situaci do jednoho měsíce od obdržení uvedeného oznámení napravit.
Článek 7
Doba použitelnosti opatření vůči zemím umožňujícím neudržitelný rybolov
1. Opatření uvedená v článku 4 pozbývají použitelnosti, jakmile země umožňující neudržitelný rybolov přijme vhodná nápravná opatření, která jsou potřebná k zachování a řízení populace společného zájmu, a tato nápravná opatření:
a)
byla buď přijata nezávisle, nebo byla sjednána v rámci konzultací s Unií a případně s jinými dotčenými zeměmi, a
b)
neohrožují účinek opatření, která byla přijata Unií buď nezávisle, nebo ve spolupráci s jinými zeměmi za účelem zachování dotčených populací ryb.
2. Komise přijme prováděcí akty určující, zda byly splněny podmínky stanovené v odstavci 1, a v případě potřeby stanovující, že opatření přijatá vůči dotčené zemi podle článku 4 pozbývají použitelnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 8 odst. 2.
V závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se nepředvídaného narušení hospodářské nebo sociální situace přijme Komise postupem podle čl. 8 odst. 3 okamžitě použitelné prováděcí akty stanovující, že opatření přijatá podle článku 4 pozbývají použitelnosti.
Článek 8
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
4. Výsledky hodnocení uvedeného v čl. 5 odst. 4 se poskytnou Evropskému parlamentu a Radě v souladu s postupem stanoveným v čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 182/2011, spolu s dokumenty zmíněnými v uvedeném ustanovení.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
REGOLAMENT (UE) Nru 1026/2012 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-25 ta' Ottubru 2012
dwar ċerti miżuri għall-iskop tal-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut fir-rigward ta’ pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(2) u l-Artikolu 207 tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv intbagħat lill-parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
Kif stabbilit fil-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 (‘UNCLOS’) u fil-Ftehim tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Implimentazzjoni tad-Dispożizzjonijiet tal-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti dwar il-Liġi tal-Baħar tal-10 ta’ Diċembru 1982 dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta’ Stokkijiet ta’ Ħut Transżonali u Stokkijiet ta’ Ħut Ferm Migratorju tal-4 ta’ Awwissu 1995 (‘UNFSA’), il-ġestjoni ta’ ċerti stokkijiet ta’ ħut kondiviż, transżonali u ferm migratorju teħtieġ il-kooperazzjoni tal-pajjiżi kollha li fihom ikun hemm dawk l-istokk (l-istati tal-kosta) u tal-pajjiżi li l-flotot tagħhom jisfruttaw dak l-istokk (l-istati tas-sajd). Din il-kooperazzjoni tista’ tiġi stabbilita fil-qafas tal-organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd (regional fisheries management organizations - (‘RFMOs’) jew, meta l-organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd ma jkollhom ebda kompetenza għall-istokk inkwistjoni, permezz ta’ arranġamenti ad-hoc fost il-pajjiżi li għandhom interess fis-sajd.
(2)
Meta pajjiżi terz b'interess f’sajd li jinvolvi stokk ta’ interess komuni għal dak il-pajjiż u għall-Unjoni jippermetti, mingħajr kunsiderazzjoni xierqa għall-mudelli tas-sajd eżistenti jew għad-drittijiet, id-doveri u l-interessi ta’ pajjiżi oħrajn u dawk tal-Unjoni, l-attivitajiet tas-sajd li jipperikolaw is-sostenibbiltà ta' dak l-istokk, u meta jonqsu milli jikkooperaw ma' pajjiżi oħrajn, u mal-Unjoni fil-ġestjoni tagħha, għandhom jiġu adottati miżuri speċifiċi sabiex iħeġġu lil dak il-pajjiż li jikkontribwixxi lejn il-konservazzjoni ta' dak l-istokk.
(3)
L-istokkijiet tal-ħut għandhom jiġu kkunsidrati li huma fi stat mhux sostenibbli meta ma jinżammux kontinwament fil-livelli li jistgħu jipproduċu rendiment massimu sostenibbli, jew, jekk dawn il-livelli ma jistgħux jiġu stmati, meta l-istokkijiet ma jinżammux kontinwament fil-limiti bijoloġiċi sikuri.
(4)
Jeħtieġ li jiġu definiti l-kundizzjonijiet li bihom pajjiż jista’ jitqies bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli u soġġett għal miżuri skont dan ir-Regolament, inkluż proċess li jagħti lill-pajjiżi kkonċernati d-dritt li jinstemgħu u li jkollhom l-opportunità li jadottaw azzjoni korrettiva.
(5)
Barra minn hekk, jeħtieġ li jiġi definit it-tip ta’ miżuri li jistgħu jittieħdu fir-rigward ta’ dawk il-pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli u li jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet ġenerali għall-adozzjoni ta’ dawn il-miżuri, sabiex ikunu bbażati fuq kriterji oġġettivi, u li jkunu ekwitabbli, kost-effettivi u kompatibbli mal-liġi internazzjonali, b’mod partikolari mal-Ftehim li jistabbilixxi l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ.
(6)
Dawn il-miżuri għandhom jimmiraw li jneħħu l-inċentivi għall-pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli għal ħut fuq l-istokk ta’ interess komuni. Dan jista’ jinkiseb, inter alia, permezz ta’restrizzjoni fuq l-importazzjoni ta’ prodotti ta’ ħut maqbuda minn bastimenti li jagħmlu s-sajd fuq stokk ta’ interess komuni taħt il-kontroll tal-pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli, permezz ta' restrizzjoni fuq l-aċċess għall-portijiet għal dawk il-bastimenti, jew permezz ta' prevenzjoni tal-bastimenti tas-sajd tal-Unjoni jew it-tagħmir tas-sajd tal-Unjoni milli jintużaw għal sajd għall-istokk ta’ interess komuni taħt il-kontroll tal-pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli.
(7)
Sabiex jiġi żgurata li l-azzjoni tal-Unjoni għall-konservazzjoni tal-istokkijiet tal-ħut tkun effettiva u koerenti, huwa importanti li jittieħdu f’kunsiderazzjoni l-miżuri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1005/2008 tad-29 ta’ Settembru 2008 li jistabbilixxi sistema Komunitarja sabiex tipprevjeni, tiskoraġġixxi u telimina sajd illegali, mhux irrappurtat u mhux irregolat (3).
(8)
Sabiex ikun garantit li l-miżuri adottati kontra pajjiż taħt dan ir-Regolament jkunu ambjentalment sodi, effettivi, proporzjonati u kompatibbli mar-regoli internazzjonali, jeħtieġ li l-adozzjoni tagħhom tkun ippreċeduta minn evalwazzjoni tal-effetti ambjentali, kummerċjali, ekonomiċi u soċjali mistennija tagħhom.
(9)
Jekk il-miżuri adottati kontra pajjiż skont dan ir-Regolament ikunu ineffettivi u dak il-pajjiż ikompli jitqies bħala pajjiż li qed jippermetti s-sajd mhux sostenibbli, jistgħu jiġu adottati iktar miżuri bi qbil ma' dan ir-Regolament.
(10)
Il-miżuri adottati kontra pajjiż skont dan ir-Regolament għandhom jieqfu milli jkomplu japplikaw meta l-pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli jkun adotta l-miżuri meħtieġa għall-kontribuzzjoni tiegħu għall-konservazzjoni tal-istokk ta’ interess komuni.
(11)
Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, is-setgħat ta’ implimentazzjoni għandhom jingħataw lill-Kummissjoni fir-rigward tal-identifikazzjoni ta' pajjiż li jippermetti s-sajd mhux sostenibbli, biex tadotta miżuri fir-rigward ta' tali pajjiż u tiddeċiedi li tali miżuri għandhom jieqfu japplikaw. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’ implimentazzjoni (4).
(12)
Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni applikabbli immedjatament fejn, f’każijiet debitament ġustifikati relatati mat-tmiem tal-applikazzjoni tal-miżuri meħuda skont dan ir-Regolament, dan ikun meħtieġ għal raġunijiet imperattivi ta’ urġenza,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett u kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi qafas għall-adozzjoni ta’ ċerti miżuri rigward l-attivitajiet u linji politiċi relatati mas-sajd ta' pajjiżi terzi biex tkun żgurata l-konservazzjoni fit-tul ta’ stokkijiet ta’ ħut ta’ interess komuni għall-Unjoni u dawk il-pajjiżi terzi.
2. Il-miżuri adottati skont dan ir-Regolament jistgħu japplikaw fil-każijiet kollha meta l-kooperazzjoni bejn il-pajjiżi terzu u l-Unjoni tkun meħtieġa għall-ġestjoni konġunta tal-istokkijiet ta’ interess komuni, inkluż fejn dik il-kooperazzjoni sseħħ fil-kuntest ta’ xi RFMO jew xi korp simili.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“stokk ta” interess komuni’ tfisser stokk ta’ ħut li d-distribuzzjoni ġeografika tiegħu tagħmlu disponibbli għall-Unjoni u għall-pajjiżi terzi u li l-ġestjoni tiegħu tirrikjedi l-kooperazzjoni bejn tali pajjiżi u l-Unjoni, f'kuntest bilaterali jew multilaterali;
(b)
“speċi assoċjata” tfisser kwalunkwe ħut li jappartjenti għall-istess ekosistema tal-istokk ta’ interess komuni u li jkun jippriża minn fuq dak l-istokk, li jkun priża għalih, li jikkompeti miegħu għall-ikel u l-ispazju tal-għajxien jew li jinsab flimkien miegħu fl-istess żona tas-sajd u li jiġi sfruttat jew meħud bi żball fl-istess sajda jew sajd;
(c)
“organizzazzjoni reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd” jew “RFMO” tfisser organizzazzjoni subreġjonali, reġjonali jew simili b’kompetenza, skont il-liġi internazzjonali, li tistabbilixxi miżuri ta’ konservazzjoni u ġestjoni għar-riżorsi marittimi ħajjin imqiegħda taħt ir-responsabbiltà tagħha permezz tal-konvenzjoni jew il-ftehim li bihom kienet stabbilita;
(d)
“importazzjoni” tfisser l-introduzzjoni ta’ ħut jew prodotti ta’ ħut fit-territorju tal-Unjoni, inkluż għal skopijiet ta’ trasbord f’portijiet li jinsabu fit-territorju tagħha;
(e)
“trasbord” tfisser il-ħatt tal-ħut jew tal-prodotti tal-ħut kollha abbord bastiment tas-sajd għal fuq bastiment tas-sajd ieħor;
(f)
“stat mhux sostenibbli” tfisser il-kundizzjoni meta l-istokk ma jinżammx kontinwament fil-livelli li jistgħu jipproduċu rendiment massimu sostenibbli, jew ’il fuq minnu, jew jekk dawn il-livelli ma jkunux jistgħu jiġu stmati, meta l-istokk ma jinżammx kontinwament fil-limiti bijoloġiċi sikuri; il-livelli ta’ stokk li jiddeterminaw jekk l-istokk ikunx fi stat mhux sostenibbli iridu jiġu determinati fuq il-bażi tal-aħjar pariri xjentifiċi disponibbli;
(g)
“limiti bijoloġiċi sikuri” tfisser il-limiti massimi tad-daqs ta' stokk sa liema limiti l-istokk jista' jkattar lilu nnifsu bi probabilità għolja filwaqt li jagħmluha possibbli li jsir sajd b'rendiment għoli fih;
(h)
“pajjiż” tfisser pajjiż terz, inklużi t-territorji li għandhom stat ta' awtogvern jew mgħammra b'kompetenzi fil-żona tal-konservazzjoni u l-ġestjoni tar-riżorsi ħajjin tal-baħar.
Artikolu 3
Pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli
Pajjiż terz jista’ jiġi identifikat bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli meta:
(a)
jonqos milli jikkoopera fil-ġestjoni ta’ stokk ta’ interess komuni b’konformità sħiħa mad-dispożizzjonijiet tal-UNCLOS u tal-UNFSA, jew ta' kwalunkwe ftehim internazzjonali ieħor jew norma oħra tal-liġi internazzjonali; u
(b)
jew
(i)
ikun naqas milli jadotta il-miżuri neċessarji ta’ ġestjoni tas-sajd; jew
(ii)
jadotta miżuri ta' ġestjoni tas-sajd mingħajr kunsiderazzjoni xierqa għad-drittijiet, l-interessi u d-doveri ta’ pajjiżi oħra u l-Unjoni, u dawk il-miżuri ta’ ġestjoni tas-sajd, meta jitqiesu flimkien ma' miżuri meħuda minn pajjiżi oħra u l-Unjoni, iwasslu għal attivitajiet tas-sajd li jistgħu jirriżultaw fl-istat mhux sostenibbli tal-istokk. Din il-kundizzjoni titqies li ġiet issodisfata anke meta l-miżuri ta' ġestjoni tas-sajd adottati minn dak il-pajjiż ma jkunux wasslu li l-istokk ikun fi stat mhux sostenibbli sempliċiment minħabba miżuri adottati minn oħrajn.
Artikolu 4
Miżuri fir-rigward ta' pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli
1. Il-Kummissjoni tista’ tadotta, permezz ta' atti ta’ implimentazzjoni, il-miżuri li ġejjin fir-rigward ta' pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli:
(a)
li jidentifikaw dak il-pajjiż bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli;
(b)
li jidentifikaw, meta jkun meħtieġ, il-bastimenti jew flotot speċifiċi ta' dak il-pajjiż li għalihom japplikaw ċerti miżuri;
(c)
li jimponu restrizzjonijiet kwantitattivi fuq l-importazzjoni ta’ ħutmill-istokk ta’ interess komuni li jkun inqabad taħt il-kontroll ta' dak il-pajjiż, u fuq l-importazzjoni ta' prodotti tal-ħut magħmula minn jew li fihom tali ħut;
(d)
li jimponu restrizzjonijiet kwantitattivi fuq l-importazzjoni ta’ ħut ta’ kwalunkwe speċi assoċjata, u prodotti ta’ ħut magħmula minn jew li fihom tali ħut, meta jinqabdu waqt li jkun qiegħed isir sajd fuq l-istokk ta’ interess komuni taħt il-kontroll ta' dak il-pajjiż; meta tadotta l-miżura, il-Kummissjoni, bi qbil mal-Artikolu 5(4) ta' dan ir-Regolament, b'applikazzjoni tal-prinċipju ta' proporzjonalità, għandha tiddetermina liema speċijiet u l-qabdiet tagħhom jaqgħu taħt il-kamp ta' applikazzjoni tal-miżura;
(e)
li jimponu restrizzjonijiet fuq l-użu tal-portijiet tal-Unjoni minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta' dak il-pajjiż li jistadu għall-istokk ta’ interess komuni u/jew l-ispeċijiet assoċjati u minn bastimenti li jittrasportaw ħut u prodotti tal-ħut mill-istokk ta’ interess komuni u/jew mill-speċijiet assoċjati li nqabdu minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta' dak il-pajjiż jew minn bastimenti awtorizzati minnu filwaqt li jtajru bandiera oħra; dawn ir-restrizzjonijiet ma għandhomx japplikaw f’każijiet ta’ force majeure jew periklu skont it-tifsira tal-Artikolu 18 tal-UNCLOS għal servizzi strettament meħtieġa biex jirrimedjaw dawk is-sitwazzjonijiet;
(f)
li jipprojbixxu x-xiri mill-operaturi ekonomiċi tal-Unjoni ta’ kwalunkwe bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta' dak il-pajjiż;
(g)
li jipprojbixxu l-bdil tal-bandiera ta’ bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru għall-bandiera ta' dak il-pajjiż;
(h)
li jipprojbixxu lill-Istati Membri milli jawtorizzaw il-konklużjoni ta’ ftehimiet ta’ kiri li permezz tagħhom operaturi ekonomiċi tal-Unjoni jikru l-bastimenti tagħhom lil operaturi ekonomiċi ta' dak il-pajjiż;
(i)
li jipprojbixxu l-esportazzjoni lejn dak il-pajjiż ta’ bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tal-Istati Membri jew ta’ tagħmir jew provvisti tas-sajd meħtieġa għas-sajd tal-istokk ta’ interess komuni;
(j)
li jipprojbixxu l-konklużjoni ta’ arranġamenti kummerċjali privati bejn l-operaturi ekonomiċi tal-Unjoni u dak il-pajjiż sabiex bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta’ Stat Membru juża l-opportunitajiet ta’ sajd ta' dak il-pajjiż;
(k)
li jipprojbixxu operazzjonijiet tas-sajd konġunti li jinvolvu bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru u bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta’ dak il-pajjiż.
2. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 8(2).
Artikolu 5
Rekwiżiti ġenerali li jikkonċernaw il-miżuri adottati skont dan ir-Regolament
1. Il-miżuri msemmijin fl-Artikolu 4 għandhom ikunu:
(a)
relatati mal-konservazzjoni tal-istokk ta’ interess komuni;
(b)
magħmula effettivi b’rabta mar-restrizzjonijiet fuq is-sajd minn bastimenti tal-Unjoni, jew fuq il-produzzjoni jew il-konsum fi ħdan l-Unjoni, applikabbli għall-ħut, u prodotti tal-ħut magħmula minn jew li jkun fihom tali ħut, tal-ispeċi li għalihom ġew adottati l-miżuri;
(c)
proporzjonati mal-objettivi mfittxa u kompatibbli mal-obbligi imposti mill-ftehimiet internazzjonali li l-Unjoni hija parti kontraenti għalihom u kwalunkwe norma rilevanti oħra tal-liġi internazzjonali.
2. Il-miżuri msemmija fl-Artikolu 4 għandhom jieħdu kont tal-miżuri diġà meħuda skont ir-Regolament (KE) Nru 1005/2008.
3. Il-miżuri msemmija fl-Artikolu 4 ma għandhomx jiġu applikati b’tali mod li jikkostitwixxi mezz ta’ diskriminazzjoni arbitrarja jew mhux ġustifikata bejn pajjiżi fejn jipprevalu l-istess kundizzjonijiet, jew restrizzjoni moħbija fuq il-kummerċ internazzjonali.
4. Meta tadotta l-miżuri msemmija fl-Artikolu 4, il-Kummissjoni, sabiex tiżgura li dawk il-miżuri jkunu ambjentalment sodi, effettivi, proporzjonati u kompatibbli ma' regoli internazzjonali, għandha tevalwa l-effetti ambjentali, kummerċjali, ekonomiċi u soċjali ta’ dawk il-miżuri fuq perjodu ta’ żmien qasir jew twil, kif ukoll il-piż amministrattiv assoċjat mal-implimentazzjoni tagħhom.
5. Il-miżuri msemijja fl-Artikolu 4 għandhom jipprevedu sistema xierqa għall-infurzar tagħhom mill-awtoritajiet kompetenti.
Artikolu 6
Proċeduri qabel l-adozzjoni ta’ miżuri fir-rigward tal-pajjiżi li jippermettu sajd mhux sostenibbli
1. Meta l-Kummissjoni tqis li jeħtieġ li tadotta miżuri msemmija fl-Artikolu 4, għandha tinnotifika lill-pajjiż ikkonċernat bl-intenzjoni li tidentifikah bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli. F'tali każijiet, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill għandhom jiġu infurmati immedjatament.
2. Dik in-notifika għandha tinkludi informazzjoni dwar ir-raġunijiet għall-identifikazzjoni ta’ dak il-pajjiż bħala pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli u għandha tiddeskrivi l-miżuri possibbli li jistgħu jittieħdu fir-rigward tiegħu skont dan ir-Regolament.
3. Qabel tadotta miżuri msemmija fl-Artikolu 4, il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-pajjiż ikkonċernat b’opportunità raġonevoli li jwieġeb għan-notifika bil-miktub u biex jirrimedja s-sitwazzjoni fi żmien xahar wara li jirċievi dik in-notifika.
Artikolu 7
Perjodu ta’ applikazzjoni tal-miżuri fir-rigward tal-pajjiżi li ma jippermettux sajd mhux sostenibbli
1. Il-miżuri msemmija fl-Artikolu 4 għandhom jieqfu milli japplikaw meta l-pajjiż li jippermetti sajd mhux sostenibbli jadotta miżuri korrettivi neċessarji għall-konservazzjoni u l-ġestjoni tal-istokk ta’ interess komuni u dawk il-miżuri korrettivi:
(a)
ikunu jew ġew adottati b'mod awtonomu, jew ikun intlaħaq ftehim dwarhom fil-kuntest tal-konsultazzjonijiet mal-Unjoni u, meta jkun applikabbli, ma’ pajjiżi oħrajn ikkonċernati; u
(b)
ma jfixklux l-effett tal-miżuri meħuda mill-Unjoni b’mod awtonomu jew b’kooperazzjoni ma’ pajjiżi oħrajn, għall-finijiet tal-konservazzjoni tal-istokkijiet ikkonċernati ta’ ħut.
2. Il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jistabbilixxu jekk intlaħqitx konformità mal-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafu 1 u, fejn ikun meħtieġ, jipprovdu li l-miżuri adottati fir-rigward ta' pajjiż skont l-Artikolu 4 jieqfu milli jkomplu japplikaw. Dawk l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jiġu adottati skont il-proċedura ta’ eżami msemmija fl-Artikolu 8(2).
Għal raġunijiet imperattivi debitament ġustifikati ta’ urġenza relatati mat-taqlib ekonomiku jew soċjali mhux previst, il-Kummissjoni għandha minnufih tadotta atti ta’ implimentazzjoni applikabbli, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 8(3), sabiex tiddeċiedi li l-miżuri adottati skont l-Artikolu 4 għandhom jieqfu milli jkomplu japplikaw.
Artikolu 8
Il-proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tkun assistita minn kumitat. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, b’rabta mal-Artikolu 5 tiegħu.
4. Ir-riżultati tal-evalwazzjoni msemmija fl-Artikolu 5(4), għandhom ikunu disponibbli għall-Parlament Ewropew u l-Kunsill bi qbil mal-proċedura prevista fl-Artikolu 10(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, flimkien mad-dokumenti msemmija fiha.
Artikolu 9
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta’ Ottubru 2012.