NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1360/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se stanoví dávky z výroby v odvětví cukru pro hospodářské roky 2001/02, 2002/03, 2003/04, 2004/05 a 2005/06, koeficient nezbytný k výpočtu doplňkové dávky pro hospodářské roky 2001/02 a 2004/05 a částky, jež mají hradit výrobci cukru prodejcům cukrové řepy z důvodu rozdílu mezi maximální dávkou a dávkou, jež má být účtována za hospodářské roky 2002/03, 2003/04 a 2005/06
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 (1), a zejména podle čl. 15 odst. 8 první odrážky, čl. 16 odst. 5 a čl. 18 odst. 5 uvedeného nařízení, má Komise pravomoc přijmout prováděcí pravidla týkající se základní výrobní dávky, která má být vybírána od držitelů kvóty působících v rámci společné organizace trhů v odvětví cukru, koeficientu pro výpočet doplňkové dávky a úhrady nebo částečného proplacení dávky prodejcům cukrové řepy.
(2)
Komise stanovila dávky z výroby pro hospodářské roky 2001/02 (2), 2002/03 (3), 2003/04 (4), 2004/05 (5) a 2005/06 (6).
(3)
Článek 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud je dávka ze základní výroby nižší než maximální částka podle čl. 15 odst. 3, nebo pokud je dávka B uvedená v tomto článku nižší než maximální částka podle čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení, v případě potřeby upravená podle čl. 15 odst. 5, mají výrobci cukru uhradit prodejcům cukrové řepy 60 % rozdílu mezi maximální částkou příslušné dávky a dávkou, jež má být účtována.
(4)
Podle čl. 9 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 314/2002 (7), byla stanovena pro hospodářské roky 2002/03 (8), 2003/04 (9) a 2005/06 (10) částka, kterou byli výrobci cukru povinni platit prodejcům cukrové řepy z důvodu rozdílu mezi maximální základní dávkou z výroby a dávkou B a dávkou, jež má být účtována.
(5)
V rámci reformy společné organizace trhů v odvětví cukru bylo nařízením Rady (ES) č. 318/2006 (11) nařízení (ES) č. 1260/2001 zrušeno a nahrazeno s účinností od hospodářského roku 2006/07. Nařízení (ES) č. 318/2006, jež bylo následně zrušeno a začleněno do nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (12), nahradilo variabilní mechanismus dávek z výroby cukru, jenž spočíval v samofinancovaném režimu produkčních kvót, novou výrobní dávkou, jež přispívala k financování výdajů v odvětví cukru v rámci společné organizace trhů v odvětví cukru.
(6)
Dne 8. května 2008 Soudní dvůr ve spojených věcech C-5/06 a C-23/06 až C-36/06 prohlásil za neplatná nařízení Komise (ES) č. 1762/2003 (13) a (ES) č. 1775/2004 (14). Soudní dvůr ve svém rozsudku uvedl, že pro účely výpočtu odhadované průměrné ztráty na tunu výrobku se musí zohlednit veškerá množství cukru ve vyvážených výrobcích, ať již za ně byla vyplacena vývozní náhrada či nikoli.
(7)
Soudní dvůr rovněž ve spojených věcech C-175/05 až C-184/07 a ve věcech C-466/06 a C-200/06 prohlásil za neplatné nařízení Komise (ES) č. 1686/2005 (15).
(8)
Aby vyhověla rozhodnutí Soudního dvora, přijala Komise nařízení (ES) č. 1193/2009 (16).
(9)
Tribunál vydal dne 29. září 2011 rozsudek ve věci T-4/06, v němž uvedl, že pro odstupňovaný koeficient doplňkové dávky v odvětví cukru nebyl nalezen vhodný právní základ, a zrušil článek 2 nařízení (ES) č. 1686/2005 ve znění článku 3 nařízení (ES) č. 1193/2009.
(10)
Soudní dvůr dne 27. září 2012 ve spojených věcech C-113/10, C-147/10 a C-234/10 prohlásil nařízení (ES) č. 1193/2009 za neplatné, přičemž uvedl, že pro účely výpočtu odhadované průměrné ztráty na tunu výrobku je třeba čl. 15 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1260/2001 vykládat v tom smyslu, že celková částka náhrad zahrnuje veškeré částky skutečně vplacených vývozních náhrad.
(11)
Proto by měly být stanoveny dávky v odvětví cukru ve vhodné výši. Pro vývozy vymezené v souladu s čl. 6 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 314/2002 by „průměrná ztráta“ ve smyslu čl. 15 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1260/2001 měla být vypočtena vydělením skutečně vyplacených náhrad vyvezeným množstvím, ať již byla náhrada vyplacena, či nikoli. „Exportovatelný přebytek“ ve smyslu čl. 15 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1260/2001 by rovněž měl být vypočten při zahrnutí všech vývozů, ať již za ně byly vyplaceny náhrady, či nikoli.
(12)
Vzhledem k tomu, že k výpočtu dávek pro hospodářský rok 2001/02 byla použita stejná metoda jako ta, o jejíž neplatnosti rozhodl Soudní dvůr, měly by být výrobní dávky a koeficient doplňkové dávky pro hospodářský rok 2001/02 rovněž příslušně opraveny.
(13)
Z rozsudku Soudního dvora vyplývá, že opravené dávky by se měly použít od stejných dat jako dávky, jež byly prohlášeny za neplatné.
(14)
V návaznosti na stanovení dávek z cukru podle metody uvedené v 11. bodě odůvodnění by měly být rovněž nově a se zpětnou působností stanoveny částky, jež jsou povinni zaplatit výrobci cukru prodejcům cukrové řepy z důvodu rozdílu mezi maximální dávkou a dávkou, jež má být účtována za hospodářské roky 2002/03, 2003/04 a 2005/06.
(15)
V případě hospodářského roku 2001/02 dosahuje nepokrytá celková ztráta, jež byla vypočítána podle metody uvedené v 11. bodě odůvodnění, částky 14 123 937 EUR. Pro uvedený hospodářský rok je tedy třeba odpovídajícím způsobem stanovit a se zpětnou působností používat koeficient uvedený v čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001.
(16)
V případě hospodářského roku 2002/03 je výsledkem použití metody uvedené v 11. bodě odůvodnění základní výrobní dávka ve výši 2 % a dávka B ve výši 16,371 %, jež by se měly použít pro uvedený hospodářský rok se zpětnou působností. Nově vypočítaná celková ztráta je zcela pokryta příjmy ze základní výrobní dávky a z dávky B. Vzhledem k tomu není pro uvedený hospodářský rok nutné stanovit doplňkový koeficient uvedený v čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001.
(17)
V případě hospodářského roku 2002/03 byla nařízením Komise (ES) č. 1440/2002 (17), stanovena maximální výše dávky B na 37,5 % intervenční ceny bílého cukru. Dávka B použitelná pro uvedený hospodářský rok však byla opravena podle metody uvedené v 11. bodě odůvodnění na 16,371 % intervenční ceny bílého cukru. Vzhledem k tomuto rozdílu má být pro tento hospodářský rok stanovena podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 částka, kterou jsou povinni zaplatit výrobci cukru prodejcům cukrové řepy za tunu cukrové řepy standardní jakosti.
(18)
V případě hospodářského roku 2003/04 je výsledkem použití metody uvedené v 11. bodě odůvodnění základní výrobní dávka ve výši 2 % a dávka B ve výši 17,259 %. Nově vypočítaná celková ztráta je zcela pokryta příjmy ze základní výrobní dávky a z dávky B. Vzhledem k tomu není pro tento hospodářský rok nutné stanovit doplňkový koeficient uvedený v čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001.
(19)
V případě hospodářského roku 2003/04 byla nařízením (ES) č. 1440/2002 stanovena maximální výše dávky B na 37,5 % intervenční ceny bílého cukru. Dávka B použitelná pro uvedený hospodářský rok, jež byla opravena podle metody uvedené v 11. bodě odůvodnění, činí 17,259 % intervenční ceny bílého cukru. Vzhledem k tomuto rozdílu má být pro tento hospodářský rok stanovena podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 částka, kterou jsou povinni zaplatit výrobci cukru prodejcům cukrové řepy za tunu cukrové řepy standardní jakosti.
(20)
V případě hospodářského roku 2004/05 nedochází při použití metody uvedené v 11. bodě odůvodnění ke změně základní výrobní dávky ani dávky B. Pro uvedený hospodářský rok dosahuje nepokrytá celková ztráta vypočítaná podle metody uvedené v 11. bodě odůvodnění výše 57 648 788 EUR. Je tedy třeba stanovit koeficient podle čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001. Z rozsudku Soudního dvora, na který je odkazováno v 9. bodě odůvodnění, vyplývá, že by měl být stanoven jednotný koeficient pro členské státy Unie ve složení ke dni 30. dubna 2004 a pro členské státy Unie ve složení ke dni 1. května 2004.
(21)
V případě hospodářského roku 2005/06 je výsledkem použití metody uvedené v 11. bodě odůvodnění základní výrobní dávka ve výši 1,2335 %, přičemž dávky B není zapotřebí. Nově vypočítaná celková ztráta je zcela pokryta příjmy ze základní výrobní dávky, a tudíž není pro tento hospodářský rok zapotřebí stanovit doplňkový koeficient uvedený v čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001.
(22)
V případě hospodářského roku 2005/06 byla nařízením Komise (ES) č. 1296/2005 (18), stanovena maximální výše dávky B na 37,5 % intervenční ceny bílého cukru. Zatímco základní výrobní dávka použitelná pro uvedený hospodářský rok opravená podle metody uvedené v 11. bodě odůvodnění činí 1,2335 % intervenční ceny pro bílý cukr, dávku B není nutné stanovit. Vzhledem k těmto rozdílům by měla být pro tento hospodářský rok stanovena podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 částka, kterou jsou povinni zaplatit výrobci cukru prodejcům cukrové řepy za tunu cukrové řepy standardní jakosti.
(23)
V zájmu právní jistoty a zajištění rovného zacházení s dotčenými provozovateli v jednotlivých členských státech je třeba stanovit společné datum, od něhož by se dávky určené tímto nařízením měly stanovit ve smyslu čl. 2 odst. 2 druhého pododstavce nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (19). Lhůta vymezená tímto datem by se nicméně neměla použít v případech, kdy jsou členské státy podle svých vnitrostátních právních předpisů povinny dotčeným provozovatelům částku uhradit po uvedeném dni,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Výrobní dávky v odvětví cukru pro hospodářské roky 2001/02, 2002/03, 2003/04, 2004/05 a 2005/06 se stanovují podle bodu 1 přílohy.
2. Koeficienty nezbytné pro výpočet doplňkové dávky pro hospodářské roky 2001/02 a 2004/05 se stanovují podle bodu 2 přílohy.
3. Částky, které jsou povinni zaplatit výrobci cukru prodejcům cukrové řepy z důvodu dávek A či B pro hospodářské roky 2002/03, 2003/04 a 2005/06, se stanovují podle bodu 3 přílohy.
Článek 2
Dnem stanovení dávek podle tohoto nařízení uvedené v čl. 2 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 je nejpozději 30. září 2014 s výjimkou případů, kdy členské státy tuto lhůtu nemohou dodržet vzhledem k použití vnitrostátních právních předpisů upravujících vracení částek nepatřičně uhrazených hospodářskými subjekty.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 odst. 1 se použije ode dne:
-
16. října 2002 pro hospodářský rok 2001/02,
-
8. října 2003 pro hospodářský rok 2002/03,
-
15. října 2004 pro hospodářský rok 2003/04,
-
18. října 2005 pro hospodářský rok 2004/05 a
-
23. února 2007 pro hospodářský rok 2005/06.
Ustanovení čl. 1 odst. 2 se použije ode dne:
-
16. října 2002 pro hospodářský rok 2001/02 a
-
18. října 2005 pro hospodářský rok 2004/05.
Ustanovení čl. 1 odst. 3 se použije ode dne:
-
8. října 2003 pro hospodářský rok 2002/03,
-
15. října 2004 pro hospodářský rok 2003/04 a
-
23. února 2007 pro hospodářský rok 2005/06.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 1360/2013
tat-2 ta’ Diċembru 2013
li jiffissal-imposti tal-produzzjoni fis-settur taz-zokkor għas-snin tas-suq 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 u 2005/2006, il-koeffiċjent meħtieġ għall-kalkolu tal-imposta addizzjonali għas-snin tas-suq 2001/2002 u 2004/2005 u l-ammont li għandu jitħallas mill-manifatturi taz-zokkor lill-bejjiegħa tal-pitravi fir-rigward tad-differenza bejn l-imposta massima u l-imposta li għandha titħallas għas-snin tas-suq 2002/2003, 2003/2004 u 2005/2006
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mingħand il-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1260/2001 (1), u partikolarment l-ewwel inċiż tal-Artikolu 15(8), l-Artikolu 16(5), u l-Artikolu 18(5), jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex tadotta regoli dettaljati dwar l-imposta bażika tal-produzzjoni u l-imposta B li trid tinġabar mid-detenturi tal-kwota li joperaw fil-qafas tal-organizzazzjoni komuni tas-swieq fis-settur taz-zokkar, il-koeffiċjenti għall-kalkolu ta’ imposta addizzjonali, u l-ħlas lura jew l-irkupru ta’ parti mill-imposti mill-bejjiegħa tal-pitravi.
(2)
Il-Kummissjoni stabbiliet l-imposti tal-produzzjoni għas-snin tas-suq 2001/2002 (2), 2002/2003 (3), 2003/2004 (4), 2004/2005 (5) u 2005/2006 (6).
(3)
L-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001 jistipula li meta imposta bażika tal-produzzjoni kienet anqas mill-ammont massimu msemmi fl-Artikolu 15(3) jew meta l-imposta B imsemmija f’dak l-Artikolu kienet aktar baxxa mill-ammont massimu msemmi fl-Artikolu 15(4) ta’ dak ir-Regolament, aġġustata, meta meħtieġ, f’konformità mal-Artikolu 15(5), il-manifatturi taz-zokkor kellhom ikunu meħtieġa li jħallsu lill-bejjiegħa tal-pitravi 60 % tad-differenza bejn l-ammont massimu tal-imposta kkonċernata u l-imposta li kellha titħallas.
(4)
F’konformità mal-Artikolu 9(1) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 314/2002 (7), l-ammont li għandu jitħallas mill-manifatturi taz-zokkor lill-bejjiegħa tal-pitravi fir-rigward tad-differenza bejn l-imposta bażika massima tal-produzzjoni u l-imposta B u l-imposta li trid titħallas, ġie stabbilit għas-snin tas-suq 2002/2003 (8), 2003/2004 (9) u 2005/2006 (10).
(5)
Fil-qafas tar-riforma tal-organizzazzjoni komuni tas-suq għas-settur taz-zokkor, ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 318/2006 (11) ħassar u ssostitwixxa r-Regolament (KE) Nru 1260/2001 mis-sena tas-suq 2006/2007. Ir-Regolament (KE) Nru 318/2006, li sussegwentement ġie revokat u inkorporat fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 (12), issostitwixxa s-sistema tal-imposta varjabbli tal-produzzjoni taz-zokkor li tikkonsisti fl-awtofinanzjament tas-sistema tal-kwota tal-produzzjoni permezz ta’ imposta fuq il-produzzjoni bil-għan li jingħata kontribut għall-ispejjeż tal-infiq li jseħħ fis-settur taz-zokkor skont l-organizzazzjoni tas-suq komuni għaz-zokkor.
(6)
Fit-8 ta’ Mejju 2008, fil-kawżi konġunti C-5/06 u C-23/06 sa C-36/06, il-Qorti tal-Ġustizzja ddikjarat lir-Regolamenti tal-Kummissjoni (KE) Nru 1762/2003 (13) u (KE) Nru 1775/2004 (14) bħala invalidi. Fis-sentenza tagħha, il-Qorti sostniet li l-kwantitajiet kollha taz-zokkor fil-prodotti esportati, irrispettivament minn jekk ir-rifużjonijiet tal-esportazzjoni tħallsux jew le, għandhom jitqiesu għall-iskop tal-kalkolu tat-telf medju stmat għal kull tunnellata ta’ prodott.
(7)
Il-Qorti, fil-kawżi konġunti C-175/07 sa C-184/07, u fil-kawżi C-466/06 u C-200/06, ddikjarat ukoll lir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1686/2005 (15) bħala invalidu.
(8)
Sabiex ikun hemm konformità mad-deċiżjonijiet tal-Qorti, il-Kummissjoni adottat ir-Regolament (KE) Nru 1193/2009 (16).
(9)
Fid-29 ta’ Settembru 2011, il-Qorti Ġenerali tat is-sentenza tagħha fil-kawża T-4/06, li fiha ddikjarat li ma kienx hemm bażi legali xierqa għal koeffiċjent divrenzjat għall-imposta addizzjonali fis-settur taz-zokkor, u annullat l-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 1686/2005, kif emendat bl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 1193/2009.
(10)
Fis-27 ta’ Settembru 2012, fil-kawżi konġunti C-113/10, C-147/10 u C-234/10 l-Qorti ddikjarat lir-Regolament (KE) Nru 1193/2009 bħala invalidu, fejn stqarret li, għall-fini tal-kalkolu tat-telf medju stmat għal kull tunnellata ta’ prodott, l-Artikolu 15(1)(d) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001 kellu jiġi interpretat bħala li jfisser li l-ammont totali ta’ rifużjonijiet tinkludi l-ammont totali tal-esportazzjoni effettivament imħallsa.
(11)
Konsegwentement, l-imposti fis-settur taz-zokkor għandhom ikunu ffissati fil-livell xieraq. Għall-esportazzjonijiet definiti skont l-Artikolu 6(5) tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 314/2002, it-‘telf medju’, fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 15(1)(d) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001, għandu jiġi kkalkulat bid-diviżjoni tar-rifużjonijiet effettivament imħallsa mill-kwantitajiet esportati, irrispettivament mill-fatt jekk ir-rifużjoni tħallsitx jew le. L-‘eċċess li jista’ jkun esportat’, fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 15(1)(c) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001, għandu wkoll jiġi kkalkolat bl-użu tal-esportazzjonijiet kollha, irrispettivament mill-fatt jekk ir-rifużjoni tkunx tħallset jew le.
(12)
Meta jitqies li l-metodu ntuża sabiex jiġu kkalkulati l-imposti għas-sena tas-suq 2001/2002 kien l-istess bħal dak invalidat mill-Qorti, l-imposti tal-produzzjoni kif ukoll il-koeffiċjenti tal-imposta addizzjonali għas-sena tas-suq 2001/2002 għandhom ukoll jiġu kkoreġuti kif xieraq.
(13)
Mis-sentenza tal-Qorti jirriżulta li l-imposti kkoreġuti għandhom japplikaw mill-istess dati tal-imposti li ġew iddikjarati invalidi.
(14)
Bħala riżultat tal-iffissar tal-imposti taz-zokkor, skont il-metodu imsemmi fil-premessa 11 l-ammont li għandu jitħallas mill-manifatturi taz-zokkor lill-bejjiegħa tal-pitravi fir-rigward tad-differenza bejn l-imposta massima u l-imposti li għandhom jitħallsu għas-snin tas-suq 2002/2003, 2003/2004 u 2005/2006 għandhom ukoll ikunu stabbiliti mill-ġdid, u għandhom ikunu applikabbli retroattivament.
(15)
Għas-sena tas-suq 2001/2002, it-telf ġenerali mhux kopert ikkalkolat wara l-metodu msemmi fil-premessa (11) jammonta għal EUR 14 123 937. Il-koeffiċjent imsemmi fl-Artikolu 16(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001 għandu jkun stipulat kif xieraq u għandu japplika retroattivament għal dik is-sena tas-suq.
(16)
Għas-sena tas-suq 2002/2003, l-applikazzjoni tal-metodu msemmi fil-premessa (11) tirriżulta fi 2 % għall-imposta bażika tal-produzzjoni u 16,371 % għall-imposta B, li għandhom ikunu applikabbli retroattivament għal dik is-sena tas-suq. It-telf totali kkalkolat mill-ġdid huwa kopert fl-intier tiegħu mill-irċevuti tal-imposta bażika tal-produzzjoni u l-imposta B. Għalhekk, ma hemmx bżonn li jiġi ffissat il-koeffiċjent addizzjonali msemmi fl-Artikolu 16(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001 għal dik is-sena tas-suq.
(17)
Għas-sena tas-suq 2002/2003, ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1440/2002 (17) stabbilixxa l-ammont massimu tal-imposta B għal 37,5 % fil-prezz tal-intervent għaz-zokkor abjad. Madankollu l-imposta B applikabbli għal dik is-sena tas-suq, irriveduta skont il-metodu msemmi fil-premessa (11) hija 16,371 % tal-prezz tal-intervent għaz-zokkor abjad. Din id-differenza tirrikjedi li l-ammont li għandu jitħallas mill-manifatturi taz-zokkor lill-bejjiegħa tal-pitravi jiġi ffissat għal kull tunnellata ta’ pitravi ta’ kwalità standard għal dik is-sena tas-suq, skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001.
(18)
Għas-sena tas-suq 2003/2004, l-applikazzjoni tal-metodu msemmi fil-premessa (11) twassal għal 2 % għall-imposta bażika tal-produzzjoni u 17,259 % għall-imposta B. It-telf totali kkalkolat mill-ġdid huwa kopert fl-intier tiegħu mill-irċevuti tal-imposta bażika tal-produzzjoni u l-imposta B. Għalhekk, ma hemmx bżonn li jiġi ffissat il-koeffiċjent addizzjonali msemmi fl-Artikolu 16(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001 għal dik is-sena tas-suq.
(19)
Għas-sena tas-suq 2003/2004, ir-Regolament (KE) Nru 1440/2002 stabbilixxa l-ammont massimu tal-imposta B għal 37,5 % tal-prezz tal-intervent għaz-zokkor abjad. Madankollu l-imposta B applikabbli għal dik is-sena tas-suq, riveduta skont il-metodu msemmi fil-premessa (11) hija 17,259 % tal-prezz tal-intervent għaz-zokkor abjad. Din id-differenza tirrikjedi li l-ammont li għandu jitħallas mill-manifatturi taz-zokkor lill-bejjiegħa tal-pitravi jiġi ffissat għal kull tunnellata ta’ pitravi ta’ kwalità standard għal dik is-sena tas-suq, skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001.
(20)
Għas-sena tas-suq 2004/2005, l-applikazzjoni tal-metodu msemmi fil-premessa (11) ma tbiddilx l-imposta bażika tal-produzzjoni u l-imposta B. Għal dik is-sena tas-suq, it-telf ġenerali mhux kopert ikkalkolat skont il-metodu msemmi fil-premessa 11 jammonta għal EUR 57 648 788. Il-koeffiċjent imsemmi fl-Artikolu 16(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001 għandu jiġi stabbilit. Dan isegwi mis-sentenza tal-Qorti msemmija fil-premessa 9 li l-koeffiċjent għandu jkun uniformi għall-Istati Membri tal-Unjoni kif kostitwit fit-30 ta’ April 2004 u għall-Istati Membri tal-Unjoni kif kostitwit fl-1 ta’ Mejju 2004.
(21)
Għas-sena tas-suq 2005/2006, l-applikazzjoni tal-metodu msemmi fil-premessa (11) twassal għal ammont ta’ 1,2335 % għall-imposta bażika tal-produzzjoni mingħajr il-bżonn tal-imposta B. Għal dik is-sena tas-suq, it-telf ġenerali kkalkolat mill-ġdid huwa kopert fl-intier tiegħu mill-irċevuti tal-imposta bażika tal-produzzjoni u ma hemmx bżonn li jiġi ffissat il-koeffiċjent addizzjonali msemmi fl-Artikolu 16(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001.
(22)
Għas-sena tas-suq 2005/2006, ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1296/2005 (18) stabbilixxa l-ammont massimu tal-imposta B għal 37,5 % tal-prezz tal-intervent għaz-zokkor abjad. Filwaqt li l-imposta bażika tal-produzzjoni, applikabbli għal dik is-sena tas-suq, riveduta skont il-metodu msemmi fil-premessa (11), hija 1,2335 % tal-prezz tal-intervent għaz-zokkor abjad, ma hemm l-ebda bżonn li tiġi ffissata imposta B. Minħabba dawn id-differenzi, huwa meħtieġ li jiġu ffissati ammonti għal kull tunnellata ta’ pitravi ta’ kwalità standard li għandhom jitħallsu mill-manifatturi taz-zokkor lill-bejjiegħa tal-pitravi għal dik is-sena tas-suq, skont l-Artikolu 18(2) tar-Regolament (KE) Nru 1260/2001.
(23)
Għal raġunijiet ta’ ċertezza legali u sabiex ikun żgurat li jkun hemm trattament uniformi tal-operaturi kkonċernati fi Stati Membri differenti, huwa meħtieġ li tiġi stabbilita data komuni li fiha l-imposti ffissati skont dan ir-Regolament għandhom ikunu stabbiliti, fit-tifsira tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1150/2000 (19). Madankollu, din l-iskadenza ma għandhiex tapplika fejn l-Istati Membri huma meħtieġa, mil-liġi nazzjonali, li jirrimborżaw lil operaturi kkonċernati wara dik id-data,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. L-imposti tal-produzzjoni fis-settur taz-zokkor għas-snin tas-suq 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 u 2005/2006 għandhom ikunu dawk stabbiliti fil-punt 1 tal-Anness.
2. Il-koeffiċjenti meħtieġa għall-kalkolu tal-imposta addizzjonali għas-snin tas-suq 2001/2002 u 2004/2005 għandhom ikunu dawk stabbiliti fil-punt 2 tal-Anness.
3. L-ammonti li għandhom jitħallsu mill-manifatturi taz-zokkor lill-bejjiegħa tal-pitravi, fir-rigward tal-imposti A jew B għas-snin tas-suq 2002/2003, 2003/2004 u 2005/2006, għandhom ikunu dawk stabbiliti fil-punt 3 tal-Anness.
Artikolu 2
Id-data tat-twaqqif, kif imsemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 2(2) tar-Regolament (KE, Euratom) Nru 1150/2000, tal-imposti ffissati b’dan ir-Regolament, għandha tkun mhux aktar tard mit-30 ta’ Settembru 2014, ħlief meta l-Istati Membri jiġu impeduti milli jirrispettaw dik l-iskadenza minħabba l-applikazzjoni tal-liġi nazzjonali dwar l-irkupru minn operaturi ekonomiċi tas-somom imħallsin iżda mhux dovuti.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1(1) għandu japplika minn:
-
16 ta’ Ottubru 2002 għas-sena tas-suq 2001/2002,
-
8 ta’ Ottubru 2003 għas-sena tas-suq 2002/2003,
-
15 ta’ Ottubru 2004 għas-sena tas-suq 2003/2004,
-
18 ta’ Ottubru 2005 għas-sena tas-suq 2004/2005, u
-
23 ta’ Frar 2007 għas-sena tas-suq 2005/2006.
L-Artikolu 1(2) għandu japplika minn:
-
16 ta’ Ottubru 2002 għas-sena tas-suq 2001/2002, u
-
18 ta’ Ottubru 2005 għas-sena tas-suq 2004/2005.
L-Artikolu 1(3) għandu japplika minn:
-
8 ta’ Ottubru 2003 għas-sena tas-suq 2002/2003,
-
15 ta’ Ottubru 2004 għas-sena tas-suq 2003/2004, u
-
23 ta’ Frar 2007 għas-sena tas-suq 2005/2006.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-2 ta’ Diċembru 2013.