PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/501
ze dne 24. března 2015
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 26. června 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila toto šetření na základě podnětu podaného dne 13. května 2014 sdružením Eurofer (dále jen „žadatel“) jménem výrobců plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii, kteří podali podnět. Žadatel představuje přibližně 50 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Dne 14. srpna 2014 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3).
1.2. Celní evidence
(4)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 15. prosince 2014 prováděcí nařízení (EU) č. 1331/2014 (4), kterým se zavádí celní evidence dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, a to počínaje dnem 17. prosince 2014.
1.3. Zúčastněné strany
(5)
V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské a tchajwanské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. Komise o zahájení šetření rovněž informovala výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a Jihoafrické republice a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o USA jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(6)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(7)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(8)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali přibližně 50 % objemu výroby. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. K prozatímnímu vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní vzorek byl potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(9)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet jedna dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek čtyři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace.
(11)
Komise obdržela připomínky týkající se vlastnické struktury jednoho z vybraných dovozců. Zúčastněné strany tvrdily, že jeden dovozce by do vzorku neměl být zahrnut, protože je ve spojení s jedním výrobcem v Unii. Tento dovozce však nebyl ve spojení s žádnými výrobci v Unii během období šetření, nýbrž až následně. Kromě toho pojem „dovozce, který není ve spojení“, znamená, že daný dovozce není ve spojení s vyvážejícími výrobci. Dovozce, který není ve spojení, totiž může být ve spojení s výrobcem v Unii.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zástupce Tchaj-wanu při EU, aby našli a/nebo kontaktovali případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět údajných vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vývozců (z nichž tři jsou ve spojení) na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(14)
Šetření ukázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku a dvě spolupracující společnosti nezařazené do vzorku nesplňují definici vyvážejícího výrobce, jelikož působí pouze jako střediska služeb a dotčený výrobek používají jako výrobní vstup. Bylo zjištěno, že tyto společnosti nemají zařízení pro válcování za tepla ani za studena a jejich přidaná hodnota je s ohledem na náklady jejich vstupů nevýznamná. Ve skutečnosti kupují a prodávají různé druhy dotčeného výrobku (viz 26. až 28. bod odůvodnění níže).
(15)
Jedna z těchto společností je však ve spojení s vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku. Proto byla v šetření považována za součást uvedené skupiny společností. Po vyloučení společnosti, jež neodpovídala definici vyvážejícího výrobce, ze vzorku představuje zbytek vzorku nejméně zhruba 48 % celkového objemu vývozu z Tchaj-wanu do Unie a přibližně 80 % domácího prodeje na Tchaj-wanu. Vzorek byl tudíž stále reprezentativní.
(16)
Komise vyloučila z výpočtu všech individuálních dumpingových rozpětí a úrovně pro odstranění újmy ostatní tři společnosti. V důsledku toho nebyla pro tyto tři společnosti stanovena žádná celní sazba.
Individuální zjišťování
(17)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a toto individuální zjišťování mu bylo přiznáno.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby našly a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(19)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
b) Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce v ČLR
(20)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, známému sdružení vyvážejících výrobců a orgánům ČLR. Žádný z vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
c) Dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky čínským a tchajwanským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování, výrobcům ve dvou potenciálních srovnatelných zemích, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili.
(22)
Na dotazník odpověděli čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, čtyři tchajwanští vyvážející výrobci zařazení do vzorku (včetně dvou, kteří - jak se ukázalo - nebyli vyvážejícími výrobci), jeden tchajwanský vyvážející výrobce, který žádal o individuální zjišťování, dva výrobci v USA (srovnatelné zemi), čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazení do vzorku a šest uživatelů.
d) Inspekce na místě
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itálie
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španělsko
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francie
Středisko služeb společnosti Acciai Speciali Terni S.P.A., které je ve spojení
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itálie
Žadatel
-
Eurofer, Brusel, Belgie
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Dovozce v Unii, který je ve spojení s výrobcem
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburk, Německo
(24)
Komise uspořádala slyšení, včetně slyšení u úředníka pro slyšení, s vyvážejícími výrobci, sdruženími a dovozci.
1.4. Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(26)
Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena (úběrem za studena) pocházející z Číny a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli mají širokou škálu použití, například při výrobě domácích spotřebičů (například vnitřních částí praček a myček nádobí), svařovaných trubek a zdravotnických prostředků, jakož i v odvětví zpracování potravin a v automobilovém průmyslu.
(28)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2.2. Obdobný výrobek
(29)
Bylo zjištěno, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné v dotčených zemích a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Zúčastněné strany tvrdily, že některé typy výrobku (včetně úzkých a precizních pásků) by měly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože výrobci v Unii nemohou plně zásobovat těmito segmenty trhu. Výrobní odvětví Unie však poskytlo důkazy, že jsou těmito segmenty trhu skutečně schopni plně zásobovat.
(31)
Pokud jde o precizní pásky, strany dále tvrdily, že Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise rozhodlo o vyloučení tohoto typu výrobku z příslušného výrobkového trhu, a to ve své analýze týkající se spojení podniků Outokumpu/INOXUM (5). Nicméně definice trhu ve věci týkající se spojení podniků se zaměřuje na nahraditelnost na straně poptávky a na straně nabídky. V případě antidumpingu je trh definován fyzickými vlastnostmi výrobku, který je předmětem šetření. Proto se v případě antidumpingu mohou typy výrobku lišit v některých parametrech (šířka, tolerance, mechanické vlastnosti). Kromě toho tento typ výrobku byl od samého počátku součástí šetření, jelikož výrobci precizních pásků v Unii byli kontaktováni při ověření postavení.
(32)
Komise proto tvrzení odmítla a rozsah definice výrobku, který je předmětem šetření, ponechala beze změny.
3. DUMPING
3.1. ČLR
3.1.1. Běžná hodnota
3.1.1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří podali žádost a prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
3.1.1.2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.
(36)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Komise kontaktovala řadu potenciálních srovnatelných zemích (Indii, Jižní Afriku, Jižní Koreu, Tchaj-wan a USA) a na základě obdržených informací požádala 32 známých výrobců obdobného výrobku v Jižní Africe, Jižní Koreji a USA o poskytnutí informací. O výrobcích v Indii neobdržela žádné informace, a Indie tudíž nemohla být považována za potenciální srovnatelnou zemi. Tchaj-wan je předmětem stejného šetření, a informace poskytnuté výrobci, jichž se šetření týkalo, byly tedy za tímto účelem zohledněny.
(38)
Pouze dva výrobci v USA odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Komise tedy musela vybrat mezi USA a Tchaj-wanem.
(39)
V USA existují alespoň čtyři velcí výrobci obdobného výrobku (tři jsou vertikálně integrovaní a jeden nikoli) a celková výroba a spotřeba jsou srovnatelné s ČLR. Na Tchaj-wanu existuje jedna velká vertikálně integrovaná skupina výrobců, která řídí trh bez ohledu na existenci několika malých neintegrovaných výrobců. Výrobní proces v USA je podobný jako na Tchaj-wanu a přinejmenším jako u některých vyvážejících výrobců v ČLR. Suroviny používané v USA a na Tchaj-wanu jsou v zásadě stejné. V USA existují antidumpingová cla namířená proti Japonsku, Jižní Koreji a Tchaj-wanu a na Tchaj-wanu cla namířená proti ČLR a Jižní Koreji. Nicméně dovoz obdobného výrobku do USA a na Tchaj-wan je významný a během období šetření představuje přibližně 17 %, resp. 37 % celkové spotřeby těchto států. Hlavními zeměmi vyvážejícími do USA jsou Mexiko, ČLR, Tchaj-wan, Francie, Finsko, Japonsko a Německo a na Tchaj-wan pak ČLR, Jižní Korea, Japonsko, Finsko a Vietnam.
(40)
S ohledem na tyto okolnosti jsou USA považovány za vhodnější srovnatelnou zemi ze dvou hlavních důvodů:
i)
zatímco trh v USA je velmi konkurenční, trh a ceny plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na Tchaj-wanu se do značné míry řídí jednou skupinou společností,
ii)
domácí trh na Tchaj-wanu je podstatně menší než v ČLR a USA.
(41)
Zúčastněné strany nesouhlasily s použitím USA jako srovnatelné země především kvůli údajnému rozdílnému výrobnímu postupu a rozdílnému druhu surovin používaných při výrobě. Tvrdily, že v tomto ohledu bude Tchaj-wan, který je rovněž zahrnut do tohoto šetření, vhodnější srovnatelnou zemí než USA.
(42)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.1.1.3. Běžná hodnota (srovnatelná země)
(43)
Informace obdržené od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(44)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje dvou spolupracujících výrobců obdobného výrobku na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.
(45)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(46)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(47)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(48)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. Komise zohlednila veškeré transakce vykázané jako domácí prodej, neboť nebyl důvod pochybovat o tom, že byl určen k domácí spotřebě.
(49)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
3.1.2. Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku prodávali výrobek na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo - v případě jednoho vyvážejícího výrobce - prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce.
(51)
Jestliže vyvážející výrobci dotyčný výrobek prodávali na vývoz přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.
(52)
Pokud vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl dovezený výrobek v Unii poprvé znovu prodán nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy cen o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.
3.1.3. Srovnání
(53)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.
(54)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
3.1.4. Dumpingová rozpětí
(55)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 43. až 49. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočítala Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 30,0 %.
(59)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(60)
Úroveň spolupráce byla považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky hodnotu té ze společností zařazených do vzorku, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(61)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 2
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
Všechny ostatní společnosti
34,9
3.2. Tchaj-wan
3.2.1. Běžná hodnota
(62)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, reprezentativní. Za vyvážející výrobce, kteří jsou předmětem šetření, Komise považovala vyvážející výrobce zařazené do vzorku a jednoho vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie.
(63)
Komise zjistila, že objem domácího prodeje vykázaný vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, zahrnoval významné množství obdobného výrobku prodávaného distributorům, kteří jej dále vyváželi. Výpočet na základě dostupných údajů o výrobě od spolupracujících společností a statistik týkajících se dovozu a vývozu obdobného výrobku na Tchaj-wanu potvrdil, že domácí prodej vykázaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zahrnoval přibližně 50 % nepřímého prodeje na vývoz, který nebyl určen k domácí spotřebě.
(64)
Komise dále zjistila, že na domácím trhu na Tchaj-wanu existoval systém slev. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vysvětlil, že tento systém byl vymyšlen s cílem poskytnout pobídku místním střediskům služeb (distributorům), která dále vyvážela jejich výrobky z oceli. Protože ceny stanovené na domácím trhu dvěma hlavními výrobci, včetně slev, jsou v širokém měřítku měsíčně sdělovány všem distributorům, bylo i při neexistenci slev poskytovaných jinými výrobci jejich odběratelům stanovování cen za zboží, jež končí na tuzemském trhu, i za dále vyvážené zboží značně ovlivněno tchajwanským systémem stanovování cen.
(65)
S ohledem na zjištění vyplývající z inspekcí na místě byli tři vyvážející výrobci požádáni, aby přezkoumali prodej, který vykázali pro domácí trh na Tchaj-wanu, a odstranili veškerý prodej, který nebyl určen k domácí spotřebě. Tito výrobci však pouze potvrdili, že neznali konečné místo určení obdobného výrobku, jejž prodávali svým zákazníkům.
(66)
Jak je vysvětleno výše v 63. bodě odůvodnění, a aby se zajistilo, že běžná hodnota se zakládala pouze na cenách stanovených pro domácí spotřebu, zaujala Komise k výpočtu prozatímního dumpingu konzervativní přístup a použila vykázaný prodej koncovým uživatelům na Tchaj-wanu. Komise považovala za koncové uživatele veškeré hospodářské subjekty, jež dále transformovaly obdobný výrobek na jiný výrobek, který již dále nebyl obdobným výrobkem. Z domácího prodeje byl vyloučen prodej distributorům nebo obchodníkům, protože Komise během šetření zjistila, že jeden z hlavních distributorů na Tchaj-wanu, který nakupoval velký objem obdobného výrobku, jejž jeho dodavatelé vykázali v rámci domácího prodeje, většinu takto zakoupeného objemu vyvážel.
(67)
Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu reprezentativní.
(68)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(69)
Poté Komise prověřovala, zda jsou typy výrobku prodávané výrobci, kteří jsou předmětem šetření, na jejich domácím trhu ve srovnání s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobku je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(70)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(71)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(72)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.
(73)
Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(74)
Analýza domácího prodeje ukázala, že u některých typů výrobku byl domácí prodej ziskový a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření (v případě, že byly splněny podmínky uvedené výše v 71. bodě odůvodnění), nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje (v případě, že tyto podmínky splněny nebyly). Jelikož prodej některých typů obdobného výrobku byl nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy v běžném obchodním styku nebyl zjištěn žádný prodej, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(75)
Běžná hodnota byla vypočítána přidáním těchto položek k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly vyvážejícím výrobcům, kteří jsou předmětem šetření, během období šetření:
i)
vážených průměrných prodejních, režijních a správních nákladů vynaložených během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a
ii)
váženého průměrného zisku dosaženého během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(76)
U jednoho z šetřených vyvážejících výrobců byly upraveny výrobní náklady. Jelikož značné množství vstupů používaných k výrobě obdobného výrobku bylo rovněž zajištěno prostřednictvím dodavatele ve spojení, nahradila Komise náklady na nákup těchto vstupů výrobními náklady vstupů šetřeného vyvážejícího výrobce.
(77)
U téhož vyvážejícího výrobce Komise rovněž zjistila, že byla dvakrát započtena úprava o hodnotu šrotu, protože množství vstupů přetvořených na konečné výrobky bylo vykázáno jako čisté množství bez šrotu. Komise proto zamítla odpočty hodnoty šrotu z výrobních nákladů konečného výrobku.
(78)
U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativních množstvích, byly doplněny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro tyto typy. U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, nebo jestliže nebyl zjištěn žádný prodej v běžném obchodním styku, byly doplněny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.
3.2.2. Vývozní cena
(79)
Šetření vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek na vývoz buď přímo nezávislým odběratelům v Unii, nebo prostřednictvím nezávislých distributorů na Tchaj-wanu. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3. Srovnání
(80)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny šetřených vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.
(81)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
(82)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužili směnné kurzy uvedené v antidumpingových dotaznících, které jim byly zaslány před inspekcí na místě. Komise tudíž přepočítala transakce s použitím směnných kurzů uvedených v dotaznících.
3.2.4. Dumpingová rozpětí
(83)
U vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, včetně dvou společností ve spojení zařazených do vzorku a jedné společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Tabulka 3
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuální zjišťování)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(86)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 10,9 %.
(87)
U všech ostatních společností v dotčené zemi stanovila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících společností do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(88)
Úroveň spolupráce byla v tomto případě považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(89)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 4
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(90)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět známých výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na více než 3 miliony tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii. Největší výrobce v Unii nespolupracoval, ani neměl proti podnětu výhrady. Při šetření spolupracovalo šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(92)
Zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku by měl být vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, neboť podstatné množství dotčeného výrobku dovážel. Dovoz uskutečňovaný tímto výrobcem v Unii z dotčených zemí však představoval méně než 5 % celkového dovozu dotčeného výrobku a méně než 2 % objemu jeho prodeje v Unii. Na tomto základě se má v této fázi za to, že tento výrobce v Unii byl součástí výrobního odvětví Unie.
(93)
Zúčastněné strany tvrdily, že nezahrnutí největšího výrobce v Unii do vzorku činí vzorek nereprezentativním. Jak již bylo uvedeno, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Komise tudíž dospěla k závěru, že vzorek je reprezentativní. V každém případě se tento největší výrobce nepřihlásil.
4.2. Spotřeba v Unii
(94)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů o objemech prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Unie shromážděných od výrobců zařazených do vzorku, údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii a údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných ze statistik Eurostatu.
(95)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Spotřeba v Unii
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět, Eurostat.
(96)
Spotřeba v Unii během posuzovaného období průběžně rostla o 4 %.
4.3. Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(97)
Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(98)
Dumpingové rozpětí stanovené s ohledem na dovoz z ČLR a Tchaj-wanu bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíl na trhu během období šetření činil 5,1 % pro Tchaj-wan a 4,3 % pro ČLR.
(99)
Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a Tchaj-wanu a obdobným výrobkem byly podobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky soutěžily spolu navzájem i s obdobným výrobkem vyráběným v Unii, neboť všechny výrobky splňují stejné celosvětové normy, a jsou tudíž vzájemně zaměnitelné. Rovněž jsou prodávány prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů.
(100)
Tchajwanské sdružení odvětví železa a oceli (dále jen „TSIIA“) tvrdilo, že Komise by neměla souhrnně posuzovat účinky dumpingového dovozu z ČLR a Tchaj-wanu. Tvrdilo, že ačkoli ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli lze považovat za obdobné ve smyslu základního nařízení, nevztahují se na tchajwanský prodej na trhu Unie stejné podmínky hospodářské soutěže jako na čínský dovoz. Zejména by se měly lišit, pokud jde o třídy a jakost, přičemž tchajwanské výrobky dosahují vyšší jakosti.
(101)
Tvrzení týkající se různých tříd se vztahuje pouze na speciální výrobky, jež představují méně než 1 % dovozu. Kromě toho všechny výrobky (z EU, ČLR i Tchaj-wanu) splňují stejné celosvětové normy a nebyla předložena žádná tvrzení, jež by kvantifikovala rozdíly ve fyzických vlastnostech mezi obdobným výrobkem vyráběným v Unii a dováženým výrobkem, takže tento argument je neopodstatněný. Námitka byla proto zamítnuta.
(102)
Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z ČLR a Tchaj-wanu byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.
4.3.2. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(103)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů o objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě.
(104)
Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (tuny)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Podíl na trhu (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Objem dovozu z Tchaj-wanu (tuny)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Podíl na trhu (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Objem dovozu z dotčených zemí (tuny)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Podíl na trhu (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Zdroj: Eurostat.
(105)
Souhrnný dovoz z dotčených zemí vzrostl mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 70 % ze 184 140 tun na 312 517 tun. Dovoz během celého posuzovaného období neustále rostl s výjimkou roku 2012, kdy byl objem dovozu vyšší než v roce 2010, ale pod úrovní roku 2011.
(106)
Souhrnný podíl na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 63 % z 5,8 % na 9,5 %. Podobně jako objem dovozu během celého posuzovaného období neustále rostl i podíl na trhu, s výjimkou roku 2012.
4.3.3. Dovozní ceny u dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
(107)
Dovozní ceny stanovila Komise na základě údajů o hodnotě a objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, uvedenými v 17. bodě odůvodnění výše.
(108)
Vážená průměrná dovozní cena z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 7
Dovozní ceny
2010
2011
2012
Období šetření
ČLR (EUR/tuna)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Tchaj-wan (EUR/tuna)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Dotčené země (EUR/tuna)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Zdroj: Eurostat.
(109)
Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu nejprve mezi rokem 2010 a 2011 vzrostly o 6 procentních bodů. Následně poklesly o 19 procentních bodů a celkový pokles činil 13 %. Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu sledovaly obdobný trend, s výjimkou roku 2012, kdy byly zaznamenány stále poměrně vysoké ceny pro ČLR, ale již poměrně nízké ceny pro Tchaj-wan. U obou zemí ceny dále klesly mezi rokem 2012 a obdobím šetření.
(110)
Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:
i)
váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a
ii)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu šetřených čínských a tchajwanských výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(111)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u jednotlivých transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev, provizí a nákladů na dodání. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčených zemí na trh Unie činil 9,6 % až 11,3 %.
(112)
Šetření ukázalo, že vyvážející výrobci prodávají téměř výhradně nezávislým distributorům nebo střediskům služeb pro ocelářský průmysl, zatímco výrobní odvětví Unie prodávalo distributorům, střediskům služeb pro ocelářský průmysl a konečným uživatelům. Z šetření nicméně nevyplynulo, že by tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Nezávislí distributoři a střediska služeb pro ocelářský průmysl naopak tvrdili, že jim výrobci v Unii neposkytují příznivější podmínky prodeje než uživatelům.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(114)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci.
(115)
Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů získaných od výrobců zařazených do vzorku a u ostatních výrobců v Unii na základě údajů uvedených v podnětu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(116)
Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.
(117)
Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(118)
Zúčastněné strany tvrdily, že pro posouzení újmy by měly být namísto rozdělení ukazatelů na makroekonomické a mikroekonomické ukazatele soustavně používány údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tvrdily, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů byla předmětem manipulace ze strany žadatele, jelikož žadatel mohl ovlivňovat shromažďování údajů na makroekonomické úrovni, neboť rozhodnutí, zda určitý ukazatel byl makroekonomickým nebo mikroekonomickým ukazatelem, se zakládalo na dostupnosti informací.
(119)
Komise stanovila makroekonomické ukazatele a analyzovala je ve stavu zjištěném na úrovni Unie, a nikoli pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Má se za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví.
(120)
Údaje poskytnuté žadatelem pro posouzení makroekonomických ukazatelů byly považovány za přesné a spolehlivé. Platnost údajů byla ověřena porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Pro účely argumentace by analýza újmy soustavně používající pouze údaje poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku ukázala makroekonomické ukazatele v nepříznivějším světle. Neexistovalo odůvodnění vedoucí k závěru, že by žadatel záměrně tajil informace s cílem manipulovat s analýzou újmy. Neexistuje tudíž důvod pro to, aby nebyl brán zřetel k informacím poskytnutým žadatelem, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Tvrzení, že analýza všech ukazatelů újmy by se měla omezovat pouze na informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku, proto nelze přijmout.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Celková výroba, výrobní kapacita (na úrovni válcování za studena) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Výrobní kapacita (v tunách)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Využití kapacity (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(122)
Objem výroby byl v letech 2010 až 2012 konstantní. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření se objem výroby výrazně snížil, a to o 6 procentních bodů, přičemž celkový pokles činil - navzdory stabilní poptávce - 5 %.
(123)
Výrobní kapacita v posuzovaném období současně mírně vzrostla o 4 %. Mírné zvýšení výrobní kapacity lze připsat lepšímu využívání strojů díky programům zaměřeným na zvýšení účinnosti, jež jsou ve výrobním odvětví Unie prováděny.
(124)
V důsledku toho se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 8 %. Je známo, že 100 % využití kapacity není v odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli dosažitelné ani dlouhodobě udržitelné. Nicméně využití kapacity ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období bylo daleko nižší než 90 % využití kapacity, které lze považovat za dosažitelnou a dlouhodobě udržitelnou úroveň výroby. Jelikož je kromě toho rozdíl mezi výrobní kapacitou a dlouhodobě udržitelnou úrovní výroby nepatrný, nemohl mít dopad na klesající trend zaznamenaný výrobním odvětvím Unie.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Podíl na trhu (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období stabilní, přičemž v roce 2012 byl mírně vyšší.
(127)
Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění výše, vedl poměrně stabilní objem prodeje ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 5 %. Podobně jako u objemu prodeje se rok 2012 jevil v pozitivnějším světle.
4.4.2.3. Růst
(128)
Jak bylo popsáno výše, v průběhu posuzovaného období byl objem prodeje výrobního odvětví Unie na rostoucím trhu poměrně stabilní. Současně výrazně vzrostl dovoz z dotčených zemí. V důsledku toho lze růst trhu v řádu přibližně 140 000 tun v průběhu posuzovaného období téměř výhradně připisovat dovozu z dotčených zemí, které během téhož období zvýšily jeho objem přibližně o 128 000 tun. Výrobní odvětví Unie proto vůbec nemohlo využívat růstu trhu.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(129)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(130)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se v roce 2011 snížil o 2 procentní body, v roce 2012 o další 4 procentní body a v období šetření ještě o dalších 5 procentních bodů, což jasně ukazovalo klesající tendenci. Racionalizace počtu zaměstnanců by mohla souviset s prováděním různých plánů na zvýšení účinnosti výrobci v Unii a se snížením objemu výroby.
(131)
Obecně se má za to, že odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli má vysoké nároky na kapitál. Nicméně počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie je významný. Mzdové náklady jsou rovněž druhým nejdůležitějším nákladovým faktorem po surovinách a v průměru představují přibližně 10 % až 15 % celkových nákladů. Zaměstnanost je v tomto odvětví tudíž významným ukazatelem újmy.
(132)
Produktivita výrobního odvětví Unie v roce 2011 mírně klesla o 3 procentní body, poté v roce 2012 vzrostla o 10 procentních bodů a během období šetření opět klesla o 1 procentní bod. Celkově se v dotčeném období zvýšila o 6 procentních bodů z 242 tun na zaměstnance na 257 tun na zaměstnance, a to navzdory snížení počtu zaměstnanců, což svědčí o vyšší účinnosti.
4.4.2.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(133)
Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.
(134)
Jedná se o druhé antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Dovoz téhož výrobku pocházejícího z ČLR, Jižní Koreje a Tchaj-wanu byl již předmětem šetření v letech 2008 až 2009 (6). Ačkoliv toto šetření nemělo za následek uložení antidumpingových opatření, byla na jeho základě již tehdy předběžně zjištěna existence dumpingu (7).
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(135)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR za tunu)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(136)
Prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 11 %. Zatímco v roce 2011 ceny vzrostly o 6 %, následně do konce posuzovaného období poklesly o 17 procentních bodů.
(137)
Jednotkové výrobní náklady u celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (včetně zboží, jež bylo nakonec vyvezeno) do značné míry sledovaly trend prodejních cen a v průběhu posuzovaného období klesly o 14 %. Prodejní ceny a jednotkové výrobní náklady však nejsou přímo srovnatelné, protože existuje určitý časový rozdíl mezi výrobou a prodejem. Jelikož průměrná úroveň zásob výrobního odvětví Unie představovala přibližně 15 % obratu, existuje mezi výrobou a prodejem časová prodleva v průměru téměř 2 měsíce.
(138)
Výrobní náklady i prodejní ceny jsou obecně ovlivněny vývojem cen surovin, zejména chromu a niklu. Ceny účtované výrobním odvětvím Unie sledují tzv. mechanismus „přirážky za slévání“. V rámci tohoto mechanismu ceny sestávají z pevně stanovené „základní ceny“ a „přirážky za slévání“, která kolísá v závislosti na chemickém složení dané třídy oceli a kotacích cen slitin na Londýnské burze kovů (London Metal Exchange - LME). Ceny jsou tedy vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin.
(139)
Zúčastněné strany uvedly, že trend vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie by měl být analyzován s vyloučením „přirážky za slévání“. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie neovlivňuje cenu niklu, zúčastněné strany tvrdily, že Komise by měla posuzovat pouze „základní cenu“.
(140)
Celková cena skutečně sestává ze základní ceny a z přirážky za slévání, přičemž odběratelé si jsou obvykle tohoto dělení vědomi. Šetření však ukázalo, že během období šetření tyto dva prvky ceny zpravidla nebyly na faktuře uvedeny zvlášť. V takových případech ani obchodní doklady, jež byly vystaveny k dřívějšímu datu než faktura, např. objednávka nebo potvrzení objednávky, tyto dva prvky obvykle neuvádějí samostatně.
(141)
Proto byl vývoj základní ceny analyzován na základě veřejně dostupných informací předložených zúčastněnými stranami. Tyto informace poskytují podrobné rozdělení celkové ceny účtované za výrobky z komodity třídy 304 (8) v Německu (9) podle základní ceny a přirážky za slévání. Zatímco přirážka za slévání kolísala v závislosti na vývoji cen surovin, základní cena během posuzovaného období průběžně klesla asi o 20 % z přibližně 1 200 EUR za tunu v roce 2010 na přibližně 1 000 EUR za tunu v období šetření. Zatímco úroveň snížení nemusí být nutně reprezentativní pro všechny výrobky a všechny výrobce v Unii, rozsah snížení podporuje závěr, že klesající tendenci nevykazovala pouze výše přirážky za slévání, ale také výše základní ceny.
4.4.3.2. Náklady práce
(142)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(143)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se během celého posuzovaného období zvyšovaly a mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostly celkem o 8 %.
4.4.3.3. Zásoby
(144)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(145)
Objem zásob zůstal mezi roky 2010 a 2011 poměrně stabilní, poté se v roce 2012 snížil o 13 procentních bodů a v období šetření se mírně zvýšil, a to o 7 procentních bodů. Celkově za posuzované období poklesl o 7 %. Jelikož se většina výroby uskutečňuje na objednávku, zásoby nejsou v tomto odvětví významným ukazatelem.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Peněžní tok (v milionech EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investice (v milionech EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Návratnost investic (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla po celé posuzované období záporná - mezi rokem 2010 a 2012 se snížila o 1,5 procentního bodu a v období šetření došlo k mírnému zlepšení o 0,5 procentního bodu, kdy činila -1,6 %. Jak je vysvětleno ve 141. bodě odůvodnění výše, záporná hodnota ziskovosti byla způsobena především neustále klesající základní cenou, a nikoli v důsledku kolísání cen surovin, jako je nikl.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl záporný ve třech ze čtyř posuzovaných let - v roce 2011 se zlepšil, poté však začal opět klesat. Dočasné zlepšení v roce 2011 bylo způsobeno zejména významným snížením stavu zásob polotovarů.
(149)
Investice vykazovaly klesající tendenci - v roce 2011 se snížily o 9 %, v roce 2012 o dalších 6 % a během období šetření o další 2 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snížily o 17 procentních bodů.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Ve všech čtyřech posuzovaných letech byla negativní. V roce 2011 se snížila o 146 %, v roce 2012 o dalších 124 % a v období šetření dosáhla hodnoty -3,1 %.
(151)
Schopnost získávat kapitál byla u všech čtyř výrobců zařazených do vzorku negativně ovlivněna tím, že z důvodu negativních údajů o ziskovosti nebyly schopni získat financování od bank. Výrobci byli nuceni využívat finanční prostředky poskytnuté jinými společnostmi ze skupiny.
4.4.4. Závěr ohledně újmy
(152)
Většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby se snížil o 5 %, což způsobilo pokles využití kapacity o 8 %. Stabilní objem prodeje na rostoucím trhu vedl k poklesu podílu na trhu o 5 %. Zaměstnanost se snížila o 11 %, zatímco náklady práce vzrostly o 8 %. Investice se snížily o 17 %, zatímco návratnost investic zůstala během posuzovaného období záporná a prokázala zhoršující se tendenci.
(153)
Jedinými činiteli týkajícími se újmy, jež jasně vykazovaly mírně kladný trend, jsou výrobní kapacita a produktivita. V každém případě je toto zvýšení výrobní kapacity v souladu se zvýšením spotřeby během posuzovaného období. Zvýšení produktivity bylo důsledkem snížení počtu zaměstnanců.
(154)
V roce 2011 nebo 2012 prošly některé činitele týkající se újmy oproti předchozím letům dočasně pozitivnějším vývojem, načež se opět zhoršily - např. podíl na trhu, prodejní ceny a výrobní náklady. Ziskovost byla záporná všechny čtyři roky, peněžní tok tři roky ze čtyř.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, ceny energie, nadměrná kapacita a hospodářská soutěž uvnitř Unie.
5.1. Účinky dumpingového dovozu
(157)
Spotřeba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 4 %, zároveň se však objem dovozu z dotčených zemí zvýšil o 70 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval klesající trend. Bylo zjištěno, že způsob, jakým dovoz získal podíl na trhu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, se shodoval. Rostoucí podíl dovozu na trhu v roce 2012 zpomalil a během období šetření vzrostl, zatímco zmenšující se trh výrobního odvětví Unie v roce 2012 rovněž zpomalil svůj vývoj a během období šetření opět poklesl. Je proto zřejmé, že ztracený podíl na trhu výrobního odvětví Unie souvisel s nárůstem dumpingového dovozu.
(158)
Dovozní ceny z dotčených zemí klesly během posuzovaného období o 13 %. V témže období se pak také snížily ceny výrobního odvětví Unie o 11 %. Během období šetření se dumpingový dovoz z dotčených zemí podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % - 11,3 %, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Cenová politika spojená s rostoucím dumpingovým dovozem z dotčených zemí neumožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si svůj podíl na trhu anebo ziskovost.
(159)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovážené výrobky z dotčených zemí nesoutěží s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie. Dovoz z dotčených zemí údajně představují převážně tenké výrobky o tloušťce menší než 2 mm, zatímco výrobky dodávané výrobním odvětvím Unie mají většinou tloušťku větší. Toto tvrzení však nebylo skutečnostmi zjištěnými při šetření potvrzeno. Ve skutečnosti vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie prodávají silné výrobky o tloušťce větší než 2 mm i tenké výrobky o menší tloušťce. Mimoto průměrný vzájemný poměr silných výrobků a tenkých výrobků je podobný a činí přibližně 30 % - 35 % jak u výrobního odvětví Unie, tak u vyvážejících výrobců z dotčených zemí zařazených do vzorku.
(160)
Zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje souvislost mezi množstvím a cenami dovozu z ČLR a ziskovostí výrobního odvětví Unie. Konkrétně se odvolávaly na pokles dovozu z ČLR a stabilní ceny v období 2011-2012, což údajně nemohlo způsobit pokles průměrných cen na trhu Unie. Současně se zvýšily ztráty výrobního odvětví Unie a objem prodeje byl poměrně stabilní.
(161)
Tato analýza se však selektivně zaměřuje pouze na dva samostatné roky, a nikoli na celé posuzované období. Z analýzy celého období jasně vyplývá, že výrazné zvýšení dumpingového dovozu vedlo nejenom ke zhoršení ziskovosti, ale také ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a ke snížení výroby, využití kapacity, zaměstnanosti, investic a návratnosti investic. Ačkoli rok 2012 nesledoval důsledně celkový trend, daný trend byl i nadále záporný. Účelem posouzení ukazatelů újmy během delšího období čtyř let je zejména vyhnout se případným závěrům na základě izolovaného vývoje. V každém případě byly účinky dumpingového dovozu z obou dotčených zemí posuzovány souhrnně z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše. Proto nebylo vhodné posuzovat nezávislé účinky dumpingového dovozu z ČLR samostatně.
(162)
Zúčastněné strany tvrdily, že podíl na trhu, který ztratilo výrobní odvětví Unie kvůli dovozu z Tchaj-wanu, nebyl významný. Tchajwanský dovoz podle informací uvedených v podnětu představoval během období šetření podíl na trhu ve výši 4,98 % a mezi rokem 2010 a obdobím šetření se zvýšil o 1,09 %. Zúčastněné strany tvrdily, že tedy bylo nemožné, aby tchajwanský vývoz způsobil újmu, kterou žadatelé údajně utrpěli.
(163)
Podle závěrů šetření se podíl tchajwanského dovozu na trhu v posuzovaném období celkově zvýšil a v období šetření dosáhl 5,1 %. Při šetření se rovněž jednoznačně zjistilo, že tento dumpingový dovoz se významně podbízel prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Proto v rozporu s tvrzením zúčastněných stran vytvořil dumpingový dovoz z Tchaj-wanu cenový tlak a spolu s čínským dumpingovým dovozem způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno výše. Je třeba připomenout, že účinky dovozu z obou dotčených zemí byly z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše posuzovány souhrnně. Účinky dumpingového dovozu pouze z Tchaj-wanu tudíž nebyly posuzovány samostatně.
(164)
Zúčastněné strany tvrdily, že objem tchajwanského dovozu byl nadhodnocen, neboť údajně zahrnoval významné množství plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, jež pocházely z Číny nebo z Koreje, avšak byly nesprávně vykázány jako pocházející z Tchaj-wanu. Toto tvrzení však nebylo podloženo důkazy.
(165)
Nicméně spolupracující tchajwanské společnosti (výrobci a další spolupracující strany) vykázaly vývoz představující převážnou část celkového dovozu z Tchaj-wanu. Otázka údajně nesprávně vykázaných výrobků jiného než tchajwanského původu mohla tedy mít maximálně jen velmi omezený dopad.
(166)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny čínských a tchajwanských vyvážejících výrobců stejně jako ceny výrobního odvětví Unie kopírovaly cenu niklu. Je sice možné, že v průběhu času vývoj cen vyvážejících výrobců kopíroval vývoj cen surovin, to se však netýká absolutní úrovně cen. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že jak čínské, tak tchajwanské ceny se podbízely ceně výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %. Pokud by platil argument, že čínské a tchajwanské ceny a ceny výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjely obdobně, vedlo by to pouze k závěru, že čínský a tchajwanský vývoz se během celého posuzovaného období podbízel cenám výrobního odvětví Unie s podobným rozpětím.
(167)
Zúčastněné strany tvrdily, že údajně vyšší investice neprokazují, že by výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Toto tvrzení však nebylo během šetření potvrzeno. Ve skutečnosti investice během posuzovaného období soustavně klesaly o 17 %, jak je uvedeno ve 149. bodě odůvodnění výše.
(168)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2. Účinky jiných činitelů
5.2.1. Dovoz ze třetích zemí
(169)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 15
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
Objem (v tunách)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Podíl na trhu (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Průměrná cena (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Jižní Korea
Objem (v tunách)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Podíl na trhu (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Jižní Afrika
Objem (v tunách)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Podíl na trhu (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Průměrná cena (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Objem (v tunách)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Podíl na trhu (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Podíl na trhu (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem (v tunách)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Podíl na trhu (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Zdroj: Eurostat.
(170)
Třetími zeměmi s největším objemem dovozu byly Indie, Jižní Korea, Jižní Afrika a Spojené státy americké, přičemž podíly těchto zemí na trhu během období šetření činily 1,6 % až 2,8 %. Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu činil 10,8 %.
(171)
Dovoz z Indie byl zanedbatelný a po většinu posuzovaného období odpovídal 1 % nebo méně. Práh 1 % byl překročen pouze jednou, a to během období šetření, kdy byl podíl na trhu 1,9 %.
(172)
Podíl Jižní Koreje na trhu byl v posuzovaném období poměrně stabilní: v letech 2010 až 2012 poklesl z 2,3 % na 1,9 % a během období šetření se zvýšil pouze na 2,8 %.
(173)
Dovoz z Jižní Afriky a Spojených států amerických vykazoval v průběhu posuzovaného období klesající trend. Podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu se snížil z 2,1 % na 1,6 %, zatímco podíl dovozu ze Spojených států amerických na trhu klesl z 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Pokud jde o ceny na základě údajů Eurostatu, lze konstatovat, že pouze dovozní cena u dovozu z Jižní Koreje byla nižší než dovozní cena u dovozu z ČLR a Tchaj-wanu, zatímco dovoz z Jižní Afriky vykazoval podobné ceny a dovoz z Indie a ze Spojených států amerických vyšší ceny. Je však třeba mít na paměti, že dotčený/obdobný výrobek zahrnuje rozličné třídy oceli, což má za následek významné cenové rozdíly, které v průměrných cenách podle údajů Eurostatu nemohly být zohledněny.
(175)
Zúčastněné strany se odvolávaly na dovoz z jiných třetích zemí, včetně USA, Jižní Koreje, Indie a Jižní Afriky. Tvrdily, že tento dovoz musel mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie a že jelikož existuje významný dovoz z ostatních třetích zemí, který není předmětem šetření Komise, neměla by být dovozu z ČLR a Tchaj-wanu připisována žádná újma způsobená dovozem z ostatních zemí.
(176)
Jak je uvedeno výše, během období šetření měly z jiných zemí, jež jsou zdrojem dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli do Unie, největší podíl na trhu Tchaj-wan a ČLR (5,1 %, resp. 4,3 %). Dovoz z žádné jiné země nepřekročil během posuzovaného období 3 % podíl na trhu. Navíc zatímco podíl dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl během posuzovaného období o 3,7 procentního bodu, podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčené země na trhu byl stabilní a během posuzovaného období se zvýšil pouze o 0,2 procentního bodu.
(177)
Vzhledem k stabilnímu trendu ve vývoji objemu dovozu proto Komise dospěla k předběžnému závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl významnou měrou k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(178)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 16
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Průměrná cena (v EUR za tunu)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(179)
Objem vývozu u výrobců v Unii zařazených do vzorku se po jediném zvýšení v roce 2011 snižuje, a to jak co se týče objemu, tak i prodejních cen. Celkový objem vývozu výrobců zařazených do vzorku představoval přibližně 12 % jejich kombinované výroby. I když pokles vývozu mohl přispět ke snížení výroby, vzhledem k nízké úrovni vývozu v porovnání s prodejem v Unii byl podíl vývozu na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie velmi omezený.
5.2.3. Ceny energie, nadměrná kapacita
(180)
Zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly vysoké ceny energie, které jsou údajně o 20 % vyšší než v ČLR. Energie je však při výrobě plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pouze menším nákladovým faktorem, přičemž obvykle představuje méně než 10 % celkových nákladů. Ponecháme-li stranou otázku, zda ceny energie v ČLR odrážejí tržní hodnoty, rozdíl mezi cenami energie nemůže být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno v podnětu, bylo výrobní odvětví Unie poznamenáno výraznou nadměrnou kapacitou. Komise zjistila, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížilo ze 77 % v roce 2010 na 70 % během posuzovaného období. Ovšem výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a spotřeba na trhu Unie se vyvíjely souběžně a v obou případech došlo během posuzovaného období ke zvýšení o 4 %. Pokles využití kapacity je tudíž způsoben neschopností výrobního odvětví Unie využít rostoucího trhu, neboť tento růst byl absorbován dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Výsledná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(182)
Komise dospěla k závěru, že jak náklady na energii výrobního odvětví Unie, tak jeho údajná nadměrná kapacita nemohly způsobit újmu, kterou utrpělo.
5.3. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(183)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR vzrostl v reakci na koncentraci kapacity v Unii do malého počtu dodavatelů, kdy uživatelé v Unii měli k dispozici pouze omezený počet výrobců. Nicméně v posledních 10 letech se na trhu Unie vždy vyskytovali čtyři středně velcí a řada menších dodavatelů. Zatímco vlastnictví některých z těchto společností se během tohoto období změnilo, počet dodavatelů byl stabilní. Nárůst dumpingového čínského dovozu tudíž nemohl nastat v důsledku snížení počtu dodavatelů v Unii.
(184)
Zúčastněné strany uvedly, že trh Unie je velmi koncentrovaný a dovoz z dotčených zemí nemohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrdily, že objem dovozu z Asie nebyl dostatečně vysoký na to, aby omezil hospodářskou soutěž, a nemohl bránit výrobnímu odvětví Unie zvyšovat ceny. V této souvislosti se tytéž strany odvolávaly na rozhodnutí Komise o schválení spojení podniků Outokumpu a Inoxum (10) (s výhradou závazků) v listopadu 2012 (dále jen „rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum“).
(185)
Analýza v rámci řízení o spojování podniků a antidumpingové šetření se však týkají různých právních rámců, které mají odlišné cíle. Zatímco v řízení o spojování podniků se analyzuje, zda by navrhované spojení vyvolalo obavy z narušení hospodářské soutěže, antidumpingové šetření analyzuje, zda je výrobní odvětví Unie vystaveno dumpingu působícímu újmu.
(186)
V každém případě bylo v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum zkoumáno, zda nabytí společnosti Inoxum společností Outokumpu by vedlo ke vzniku podniku s dominantním postavením na trhu Unie. Subjekt vzniklý spojením společností Outokumpu a Inoxum by měl kombinovaný podíl na trhu přesahující 50 % a vedl by ke snížení počtu hlavních výrobců ze čtyř na tři. Toto rozhodnutí o spojení podniků zavazovalo společnost Outokumpu odprodat část společnosti Inoxum včetně výrobní společnosti Acciai Speciali Terni (dále jen „AST“). Cílem tohoto odprodeje bylo právě zachovat v Unii hospodářskou soutěž na trhu s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli a vznik plánovaného subjektu (spojením společnosti Outokumpu a veškerých aktiv společnosti Inoxum včetně AST), jehož tržní podíl na trhu Unie by byl vyšší než 50 %, se nikdy neuskutečnil. Namísto toho stále existují čtyři středně velké subjekty a několik menších subjektů, které si navzájem konkurují, aniž by některá z těchto stran dosahovala úrovně tržní síly, jíž by dosahoval navrhovaný subjekt vzniklý spojením podniků analyzovaným ve věci týkající se spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(187)
Zúčastněné strany se rovněž odvolávaly na diskusi v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum ohledně skutečnosti, že výrobci v Unii nebyli omezeni asijským dovozem během těch období, kdy byl asijský dovoz z důvodu kolísání cen niklu, směnných kurzů a nízkých cen niklu na Londýnské burze kovů méně konkurenceschopný. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo poznamenáno, že „i když omezení spojená s dovozem nemusí být v současnosti silná, je možné, že by se v budoucnosti zvýšila“ (11), což následně vedlo k posouzení pravděpodobného vývoje trhu. Ze současného šetření vyplývá následující: dumpingový dovoz z dotčených zemí dosáhl během období šetření 9,5 % podílu na trhu a v porovnání s rokem 2010 vzrostl o 70 %. Rovněž bylo zjištěno, že tento dumpingový dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(188)
Kromě toho skutečnost, že poptávka na trhu Unie je relativně stabilní, a to i v případě významného kolísání cen, neznamená, že kupující nejsou citliví na cenu. Zatímco nižší ceny, jež nabízejí vývozci, nevedou ke zvýšení spotřeby na trhu Unie, šetření jasně ukázalo, že kupující jsou ochotni nakupovat větší množství levného zboží z dovozu. Vzhledem k tomu, že tento levný dovoz nevytváří další poptávku, jde tento prodej na úkor prodeje ostatních účastníků trhu, a to hlavně na úkor výrobního odvětví Unie.
(189)
Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Unie prodává širší sortiment výrobků než spolupracující vyvážející výrobci. Avšak během období šetření se přibližně 75 % prodeje výrobního odvětví Unie týkalo čtyř nejčastějších tříd oceli (304, 304L, 316L a 430). Všechny tyto třídy prodávají vývozci z dotčených zemí v řadě různých šířek, tlouštěk a úprav. I výrobky z komodit, které nepatří do těchto tříd, spolu přímo soutěží, jelikož byly rovněž prodávány vývozci z dotčených zemí.
(190)
Žádná ze zúčastněných stran v tomto šetření nevznesla žádné námitky týkající se jakosti výrobku. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo na jedné straně uvedeno, že jakost výrobků neevropských výrobců lze v průměru považovat za srovnatelnou s jakostí u evropských výrobců (12), na druhé straně v něm bylo konstatováno, že odběratelé se zvláštními požadavky nemohou nakupovat v Asii (13). Jak však bylo popsáno výše, převážnou část prodeje výrobního odvětví Unie představují komoditní výrobky, u kterých je jakost srovnatelná.
(191)
Další faktory, které brání některým odběratelům nakupovat dovážené ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, jsou dlouhé dodací lhůty z důvodu dlouhé přepravy z dotčených zemí a méně příznivé platební podmínky, které nabízejí výrobci v dotčených zemích. Nicméně tyto faktory jsou relevantní především pro odběratele nakupující přímo od ocelárny, kteří představují zhruba pouze třetinu trhu Unie.
(192)
Zároveň většina prodeje probíhala prostřednictvím středisek služeb pro ocelářský průmysl, přičemž tento prodej představoval přibližně dvě třetiny trhu Unie. Téměř veškerý vývoz z dotčených zemí ve skutečnosti probíhá prostřednictvím nezávislých středisek služeb pro ocelářský průmysl, jež také nakupují od výrobního odvětví Unie. V tomto případě jsou platební podmínky, které nabízí distributor, pro uživatele relevantní. Jelikož se tento prodej obvykle uskutečňuje ze zásob distributora, odpovídá příslušná dodací lhůta rovněž době potřebné pro zaslání zboží od distributora uživateli. Proto většina prodeje není těmito faktory ovlivněna.
(193)
Většina prodeje uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie je tedy přímo ovlivněna dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
(194)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky hospodářské soutěže v Unii nemohly zabránit tomu, aby dumpingový dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie působil újmu.
5.4. Účinek cen surovin
(195)
Zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí, zda si koupí dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí, nebo obdobný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie, je ovlivněno vývojem cen surovin, zejména niklu. Je tomu tak proto, že vývozci si účtují jednotnou cenu a výrobní odvětví Unie si účtuje základní cenu plus přirážku za slévání.
(196)
Proto by údajně bylo pro dovozce výhodnější v dotčených zemích nakupovat, když ceny surovin rostou (neboť ceny výrobního odvětví Unie budou upraveny směrem nahoru, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní). Na druhé straně, pokud by se ceny surovin snížily, údajně by pro dovozce bylo nakupovat v dotčených zemích méně výhodné (neboť ceny výrobního odvětví Unie se sníží, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní).
(197)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum byl analyzován dopad očekávaného vývoje ceny niklu na rozhodování dovozců o nákupu (14). V současném šetření bylo analyzováno, zda vývoj dovozu opravdu sledoval vývoj skutečných cen niklu podle výše popsaného trendu. Ceny niklu klesly (15) o 31 % z 16 453 EUR za tunu v roce 2010 na 11 327 EUR za tunu během období šetření. Podle tvrzení zúčastněných stran uvedeného ve 196. bodě odůvodnění výše mělo toto snížení cen niklu vést k poklesu dovozu z dotčených zemí. Šetření však ukázalo, že i přes značné snížení cen niklu se vývoz z dotčených zemí během stejného období zvýšil o 70 %, jak je popsáno v 104. bodě odůvodnění výše.
(198)
Vývoj cen surovin sice mohl mít určitý vliv na vývoj objemů dovozu, ale další faktory jako nízká úroveň cen vyvážejících výrobců nad tímto účinkem jasně převážily. Má se tedy za to, že vývoj cen niklu neměl na celkově rostoucí trend dumpingového dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období trvalý vliv.
5.5. Změny ve spotřebním vzorci
(199)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo stanoveno, že jak absolutní úroveň cen niklu, tak kolísání cen niklu pravděpodobně sníží atraktivitu korozivzdorné oceli jako materiálu a budou stimulovat poptávku po korozivzdorné oceli neobsahující nikl (16).
(200)
Co se týče atraktivity korozivzdorné oceli jako materiálu, objevil se též argument, že substituci korozivzdorné oceli mohla ovlivnit řada trendů, jako je potřeba využívání lehčích materiálů, např. v automobilech (negativní dopad na korozivzdornou ocel; přechod z oceli na kompozity), kratší životní cykly výrobků u spotřebního zboží (negativní dopad na korozivzdornou ocel; používají se levnější materiály), vyšší potřeba úpravy vody a výroba zelené energie (pozitivní dopad na korozivzdornou ocel; problém náhrady v mnohých použitích) a vývoj cen případných konkurenčních materiálů (železná ruda, hliník, měď) (17).
(201)
V tomto ohledu toto šetření potvrdilo závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum (18), že poptávka po korozivzdorné oceli obecně a po plochých za studena válcovaných výrobcích z korozivzdorné oceli konkrétně je poměrně nepružná. K největšímu růstu spotřeby došlo mezi lety 2010 a 2011, kdy ceny rostly. Během období klesajících cen od roku 2011 až do období šetření zůstala spotřeba stabilní a zvýšila se pouze o 1 %. Substituce korozivzdorné oceli, včetně výše uvedených faktorů, tudíž neměla na celkovou spotřebu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli měřitelný dopad.
(202)
Co se týče přesunu poptávky směrem k třídám korozivzdorné oceli neobsahujícím nikl, které jsou rovněž obdobným výrobkem, podrobná analýza prodejních transakcí, jež vykázali výrobci v Unii zařazení do vzorku, potvrzuje závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(203)
Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění výše, ceny účtované výrobním odvětvím Unie jsou přímo vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin. Přesun poptávky od jedné třídy oceli k jiné proto nemá žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie.
(204)
V této fázi byl tudíž vyvozen závěr, že změny ve spotřebním vzorci neměly na výkonnost výrobního odvětví Unie negativní dopad.
5.6. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(205)
Levný dumpingový dovoz z dotčených zemí se zvýšil jak v absolutním, tak v relativním vyjádření v porovnání se spotřebou v Unii v době, kdy se zhoršila většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie (výroba, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, prodejní ceny, náklady práce, ziskovost, investice, návratnost investic). Dumpingový dovoz z dotčených zemí se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(206)
Ostatní faktory, jako jsou ceny energie, kapacita a podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie nepřispěly. Faktory jako dovoz z jiných třetích zemí a vývoz výrobního odvětví Unie mohly k újmě přispět, avšak ve velmi omezené míře.
(207)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní faktory posuzované jednotlivě tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá především v křehké finanční situaci výrobního odvětví Unie a v poklesu výroby, využití kapacity, zaměstnanosti a podílu na trhu.
(208)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Unie, cen energie, kapacity a podmínek hospodářské soutěže na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o jeho finanční situaci, výrobu a podíl na trhu, byl buď velmi omezený, nebo žádný.
6. ZÁJEM UNIE
(209)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
6.1. Zájem výrobního odvětví Unie
(210)
Většina výrobního odvětví Unie podporuje uložení opatření. Největší výrobce v Unii při šetření nespolupracoval, neměl však proti podnětu výhrady. Šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii při šetření spolupracovalo a podpořilo podnět.
(211)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Všechny finanční ukazatele (ziskovost, peněžní tok, návratnost investic) byly v průběhu celého posuzovaného období většinou záporné. Ostatní ukazatele, jako je výroba, využití kapacity, zaměstnanost a podíl na trhu, se v průběhu celého posuzovaného období vyvíjely negativně. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo jen udržet nízký objem prodeje po krizi a nemohlo těžit z růstu trhu.
(212)
Pokud by nebyla přijata opatření, bude dumpingový dovoz z dotčených zemí i nadále nutit výrobní odvětví Unie prodávat za ztrátové ceny. Toto hromadění dalších ztrát povede k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření uložit.
6.2. Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení
(213)
Dovozci a distributoři (včetně středisek služeb pro ocelářský průmysl) byli při tomto šetření velmi aktivní. Přihlásilo se 31 dovozců a distributorů, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření.
(214)
Dovozci a distributoři tvrdili, že uložením opatření se omezí jejich možné zdroje dodávek. Uvedli, že pokud budou opatření uložena, nebudou již dále moci odebírat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli z ČLR a Tchaj-wanu.
(215)
Šetření však ukázalo, že všichni dovozci a distributoři nakupují z různých zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie, dotčených zemí a jiných třetích zemí. Na dodávky z dotčených zemí jsou tudíž odkázáni pouze do určité míry.
(216)
Tyto strany mohou i nadále nakupovat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli od výrobního odvětví Unie a jiných zemí, kterých se toho šetření netýká (například Indie, Jižní Afrika, Jižní Korea nebo USA) a jejichž celkový podíl na trhu dosahuje 11 %. Jak výrobní odvětví Unie, tak dovoz z jiných třetích zemí proto představují věrohodnou alternativu k dovozu z Číny a Tchaj-wanu.
(217)
Proto se v této fázi vyvozuje závěr, že uložení opatření může mít na situaci dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení, pouze malý negativní dopad.
6.3. Zájem uživatelů
(218)
Řada zúčastněných stran, včetně vyvážejících výrobců a distributorů, vyjádřila obavy ohledně možných negativních účinků opatření na uživatele. Samotní uživatelé tyto obavy nemají. Míra zapojení uživatelů do této věci byla velmi nízká. Stanovisko vyjádřilo šest uživatelů (včetně jedné skupiny čtyř společností), z nichž pouze jeden byl proti uložení opatření. Ostatní uživatelé a jejich sdružení se buď nezapojili, nebo se výslovně zdrželi jakéhokoli postoje.
(219)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření není proti zájmu uživatelů.
6.4. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(220)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum dospěla Komise k závěru, že navrhované spojení společností Outokumpu a Inoxum by pravděpodobně vedlo k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže kvůli nekoordinovaným účinkům z důvodu vytvoření dominantního postavení na trhu Evropského hospodářského prostoru (EHP) s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli (19). Komise s cílem vyhnout se takovému narušení uznala, že balíček týkající se odprodeje zahrnující AST postačuje k odstranění obav z narušení hospodářské soutěže (20). Nápravné opatření schválené Komisí zachovalo počet středně velkých výrobců v Unii (tj. 4).
(221)
Toto nápravné opatření již bylo provedeno a nyní je plně účinné. Mimoto se uložením antidumpingových opatření nesnižuje počet středně velkých výrobců v Unii. V této fázi se proto dospělo k závěru, že uložením opatření se nesníží ani neodstraní účinek závazku přijatého Komisí v rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
6.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(222)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu v této fázi šetření není v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(223)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(224)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(225)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(226)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2010 až 2013, záporná. Předchozí roky 2008 a 2009 byly postiženy poklesem poptávky v době celosvětové hospodářské krize, a zisk dosažený v těchto letech tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno výše ve 134. bodě odůvodnění, předchozí šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu v roce 2007, avšak mezi tímto dovozem a situací výrobního odvětví Unie nemohla být stanovena věcná spojitost.Proto byl cílový zisk stanoven na 8,1 %, což byl zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2007. To byl poslední reprezentativní rok, který se vyznačoval běžnými podmínkami hospodářské soutěže před poklesem poptávky v letech 2008 a 2009. Velikost trhu v roce 2013 téměř dosáhla úrovně spotřeby v roce 2007.
(227)
Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla skutečné ztráty utrpěné během období šetření a připočetla výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 8,1 %.
(228)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(229)
Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 57., 60., 85. a 88. bod odůvodnění).
7.2. Prozatímní opatření
(230)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše celních sazeb by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(231)
Jak již bylo uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu nařízením (EU) č. 1331/2014 s ohledem na možné zpětné uplatnění antidumpingových a vyrovnávacích opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (21) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“).
(232)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(233)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření (viz 3. bod odůvodnění výše), celní evidence dovozu z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení by měla pokračovat.
(234)
V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(235)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
(%)
Rozpětí újmy
(%)
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
ČLR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
24,5
24,5
Všechny ostatní společnosti
34,9
25,2
25,2
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
22,9
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
23,9
12,0
(236)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.
(237)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (22). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(238)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(239)
Od 26. března 2015 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná. Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1331/2014 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(240)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(241)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,5
Všechny ostatní společnosti
25,2
C999
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze II
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
C999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1. Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
2. Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1331/2014 se nahrazuje tímto:
„1. Celní orgány se vyzývají, aby podle čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie.“
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/501
tal-24 ta' Marzu 2015
li jimponi dazju antidumping provviżorju fuq importazzjonijiet ta' prodotti tal-metall mgħattan mingħajr tisħin f'fuljetti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mit-Tajwan
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta' Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (ir-“Regolament bażiku”), u b'mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu,
Wara konsultazzjonijiet mal-Istati Membri,
Billi:
1. PROĊEDURA
1.1. Bidu
(1)
Fis-26 ta' Ġunju 2014, il-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) bdiet investigazzjoni antidumping fuq l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' prodotti tal-metall mgħattan mingħajr tisħin f'fuljetti li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“RPĊ”) u mit-Tajwan (“il-pajjiżi konċernati”) fuq il-bażi tal-Artikolu 5 tar-Regolament bażiku. Ippubblikat Notifika ta' Bidu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) (“in-Notifika ta' Bidu”).
(2)
Il-Kummisjoni bdiet l-investigazzjoni wara li rċeviet ilment fit-13 ta' Mejju 2014 mingħand Eurofer (“l-ilmentatur”) f'isem il-produtturi ta' prodotti ċatti tal-azzar inossidabbli llaminati bil-kesħa tal-Unjoni li lmentaw (stainless steel cold rolled, “SSCR”). L-ilmentatur jirrappreżenta madwar 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta' prodotti SSCR. L-ilment kien jinkludi evidenza ta' dumping u tad-dannu materjali li jirriżulta li kienet biżżejjed biex tiġġustifika l-bidu tal-investigazzjoni.
(3)
Fl-14 ta' Awwissu 2014, il-Kummissjoni bdiet investigazzjoni antisussidji fir-rigward tal-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' prodotti SSCR li joriġinaw mir-RPĊ u bdiet investigazzjoni separata. Ippubblikat Notifika ta' Bidu fuq il-proċedimenti antisussidji f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (3).
1.2. Ir-Reġistrazzjoni
(4)
Wara talba mill-ilmentatur, sostnuta bl-evidenza meħtieġa, il-Kummissjoni adottat ir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1331/2014 fil-15 ta' Diċembru 2014 (4) li jagħmel l-importazzjonijiet ta' prodotti tal-metall mgħattan mingħajr tisħin f'fuljetti li joriġinaw mir-RPĊ u mit-Tajwan soġġetti għal reġistrazzjoni mis-17 ta' Diċembru 2014.
1.3. Partijiet interessati
(5)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati jikkuntattjawha sabiex jieħdu sehem fl-investigazzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni speċifikament infurmat lill-ilmentatur, lil produtturi magħrufa oħrajn tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi magħrufa u lill-awtoritajiet Ċinżi u Tajwaniżi, lil importaturi, fornituri u utenti, negozjanti magħrufa, kif ukoll assoċjazzjonijiet magħrufa, ikkonċernati mill-bidu tal-investigazzjoni, u stednithom jieħdu sehem. Il-Kummissjoni għarrfet ukoll lil produtturi fl-Istati Uniti tal-Amerika (“l-Istati Uniti”) u tal-Afrika t'Isfel dwar il-bidu tal-investigazzjoni u stednithom jieħdu sehem. Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni għarrfet lill-partijiet interessati li kienet tqis lill-Istati Uniti bħala pajjiż terz b'ekonomija tas-suq (“pajjiż analogu”) skont it-tifsira tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(6)
Il-partijiet interessati kellhom l-opportunità li jikkummentaw dwar il-ftuħ tal-investigazzjoni u li jitolbu smigħ mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċedimenti kummerċjali.
(a) Kampjunar
(7)
Fin-Notifika ta' Bidu tagħha, il-Kummissjoni qalet li tista' tieħu kampjun tal-partijiet interessati skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku.
Il-kampjunar tal-produtturi tal-Unjoni
(8)
Fin-Notifika ta' Bidu tagħha, il-Kummissjoni ddikjarat li kienet għażlet kampjun provviżorju ta' produtturi tal-Unjoni. Il-Kummissjoni għażlet kampjun fuq il-bażi tal-volum tal-produzzjoni. Dan il-kampjun kien jikkonsisti f'erba' produtturi tal-Unjoni. Il-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun kienu jirrappreżentaw madwar 50 % tal-volum tal-produzzjoni. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati biex jagħtu l-kummenti tagħhom fuq dan il-kampjun provviżorju. Ma sarux kummenti fuq il-kampjun provviżorju u l-kampjun provviżorju ġie kkonfermat. Il-kampjun jirrappreżenta l-industrija tal-Unjoni.
Kampjunar tal-importaturi
(9)
Biex tiddeċiedi jekk kienx meħtieġ li jittieħed kampjun u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni staqsiet lil importaturi mhux relatati sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu.
(10)
Wieħed u tletin importatur mhux relatati pprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' erbgħa fuq il-bażi tal-akbar volum ta' importazzjonijiet fl-Unjoni. B'konformità mal-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, l-importaturi magħrufa u kkonċernati kollha ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun.
(11)
Daħlu kummenti li kienu jikkonċernaw l-istruttura tas-sjieda ta' wieħed mill-importaturi magħżula. Il-partijiet interessati argumentaw li wieħed mill-importaturi m'għandux ikun inkluż fil-kampjun għax hu relatat ma' produttur tal-Unjoni. Madankollu, dan l-importatur ma kien relatat mal-ebda produttur tal-Unjoni waqt il-perjodu tal-investigazzjoni, imma sar relatat wara. Barra minn hekk, it-terminu “importatur mhux relatat” ifisser mhux relatat ma' produtturi esportaturi. Tabilħaqq, importatur mhux relatat jista' jkun relatat ma' produttur tal-Unjoni.
Kampjunar ta' produtturi esportaturi fit-Tajwan
(12)
Biex tiddeċiedi jekk hux meħtieġ kampjunar u, jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni staqsiet lill-produtturi esportaturi kollha fit-Tajwan sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni staqsiet lir-rappreżentanti tat-Tajwan għall-UE biex jidentifikaw u/jew jikkuntattjaw produtturi esportaturi oħrajn, f'każ li hemm, li jistgħu jkunu interessati li jieħdu sehem fl-investigazzjoni.
(13)
Total ta' disa' allegati produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' erbgħa (li tlieta minnhom huma relatati) fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni li jista' jiġi investigat b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi magħrufa u kkonċernati kollha, u l-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernati, ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Ma sar l-ebda kumment.
(14)
L-investigazzjoni wriet li żewġ kumpaniji tal-kampjun u żewġ kumpaniji li kkooperaw iżda li ma ntagħżlux għall-kampjun ma jissodisfawx id-definizzjoni ta' produttur esportatur, għax joperaw biss bħala ċentri tas-servizz u jużaw il-prodott ikkonċernat bħala l-input tal-produzzjoni tagħhom. Ġie stabbilit li dawn il-kumpaniji ma għandhom l-ebda faċilità ta' laminazzjoni bis-sħana jew bil-kesħa u l-valur miżjud tagħhom hu minimu b'rabta mal-ispiża tal-inputs tagħhom. Huma jixtru u jbigħu l-prodott ikkonċernat f'tipi differenti (ara l-premessi minn (26) sa (28) hawn taħt).
(15)
Madankollu, waħda minn dawn il-kumpaniji hija relatata ma' produttur esportaturi fil-kampjun. Għalhekk, fl-investigazzjoni ġiet ikkunsidrata li tappartjeni ma' dak il-grupp ta' kumpaniji. Wara l-esklużjoni mill-kampjun il-kumpanija li ma tissodisfax id-definizzjoni ta' produttur esportatur, il-kampjun li jifdal jirrappreżenta tal-inqas madwar 48 % tal-volum totali tal-esportazzjonijiet mit-Tajwan lejn l-Unjoni u madwar 80 % tal-bejgħ domestiku fit-Tajwan. Għalhekk, il-kampjun xorta kien wieħed rappreżentattiv.
(16)
Il-Kummissjoni eskludiet minn marġini individwali tad-dumping u mill-kalkolu tal-livell ta' eliminazzjoni tad-dannu, it-tliet kumpaniji l-oħra. B'riżultat ta' dan, ma ġiet stabbilita l-ebda rata ta' dazju għal dawn it-tliet kumpaniji.
Eżami individwali
(17)
Produttur esportatur minnhom fit-Tajwan talab u saritlu analiżi individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku.
Il-kampjunar ta' produtturi esportaturi fir-RPĊ
(18)
Biex tiddeċiedi jekk il-kampjunar huwiex meħtieġ, u jekk iva, biex tagħżel kampjun, il-Kummissjoni talbet lill-produtturi esportaturi kollha fir-RPĊ sabiex jipprovdu l-informazzjoni speċifikata fin-Notifika ta' Bidu. Barra minn hekk, il-Kummissjoni talbet lill-awtoritajiet tar-RPĊ sabiex jidentifikaw u/jew jikkuntattjaw produtturi esportaturi oħra, f'każ li hemm, li jistgħu jkunu interessati li jieħdu sehem fl-investigazzjoni.
(19)
Tmien produtturi esportaturi fir-RPĊ ipprovdew l-informazzjoni mitluba u qablu li jkunu inklużi fil-kampjun. Skont l-Artikolu 17(1) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni għażlet kampjun ta' erba' kumpaniji li jappartjenu għal żewġ gruppi fuq il-bażi tal-akbar volum rappreżentattiv ta' esportazzjonijiet lejn l-Unjoni li jistgħu jiġu investigati b'mod raġonevoli fiż-żmien disponibbli. Skont l-Artikolu 17(2) tar-Regolament bażiku, il-produtturi esportaturi magħrufa u kkonċernati kollha, u l-awtoritajiet tal-pajjiż ikkonċernati, ġew ikkonsultati dwar l-għażla tal-kampjun. Ma sar l-ebda kumment.
(b) Formoli ta' talba għal trattament ta' ekonomija tas-suq (“TES”) għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ
(20)
Għall-għanijiet tal-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni bagħtet formoli ta' talba għal TES lill-produtturi esportaturi kollha fir-RPĊ li kkooperaw li jkunu fil-kampjun u lil produtturi esportaturi li kkooperaw iżda li ma kinux inklużi fil-kampjun u li xtaqu japplikaw għal eżami individwali skont l-Artikolu 17(3) tar-Regolament bażiku, lil assoċjazzjoni magħrufa ta' produtturi esportaturi, u lill-awtoritajiet tar-RPĊ. Ħadd mill-produtturi esportaturi ma ddikjara TES.
(c) Kwestjonarju
(21)
Il-Kummissjoni bagħtet il-kwestjonarji lill-produtturi esportaturi Ċiniżi u Tajwaniżi fil-kampjun, lill-produtturi esportaturi li talbu analiżi individwali, lill-produtturi f'żewġ pajjiżi analogi potenzjali, kif ukoll lill-produtturi tal-Unjoni magħżula għall-kampjun, lill-importaturi mhux relatati fil-kampjun, kif ukoll lill-utenti li daħlu f'kuntatt.
(22)
It-tweġibiet tal-kwestjonarji daħlu mingħand erba' produtturi esportaturi Ċiniżi fil-kampjun, erba' produtturi esportaturi Tajwaniżi fil-kampjun (inklużi tnejn li sar magħruf li ma kinux produtturi esportaturi), produttur esportatur Tajwaniż li talab analiżi individwali, żewġ produtturi fl-Istati Uniti (pajjiż analogu), erba' produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, erba' importaturi mhux relatati fil-kampjun, u sitt utenti.
(d) Żjarat ta' verifika
(23)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat l-informazzjoni kollha li tqieset neċessarja għal determinazzjoni provviżorja ta' dumping, id-dannu li jirriżulta u l-interess tal-Unjoni. Iż-żjarat ta' verifika skont l-Artikolu 16 tar-Regolament bażiku saru fil-bini tal-kumpaniji li ġejjin:
Produtturi tal-Unjoni
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, l-Italja
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios u Madrid, Spanja
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Franza
Iċ-ċentru tas-servizz relatat ma' Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, l-Italja
L-ilmentatur
-
Eurofer, Brussell, il-Belġju
Produtturi esportaturi fit-Tajwan
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, il-Belt ta' Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, il-Belt ta' Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd, il-belt ta' Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, il-belt ta' Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, il-Belt ta' Kaohsiung
Produtturi esportaturi fir-RPĊ
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, il-belt ta' Taiyuan
Importatur relatat fl-Unjoni
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, il-Ġermanja
(24)
Il-Kummissjoni pproċediet bis-smigħ, inkluż is-smigħ tal-Uffiċjal tas-Seduta ma' produtturi esportaturi, assoċjazzjonijiet u importaturi.
1.4. Perjodu tal-investigazzjoni u perjodu kkunsidrat
(25)
L-investigazzjoni tad-dumping u d-dannu kopriet il-perjodu bejn l-1 ta' Jannar 2013 u l-31 ta' Diċembru 2013 (“il-perjodu tal-investigazzjoni”). L-analiżi tax-xejriet relevanti għall-valutazzjoni tad-dannu kopriet il-perjodu ta' bejn l-1 ta' Jannar 2010 u tmiem il-perjodu tal-investigazzjoni (“il-perjodu kkunsidrat”).
2. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
2.1. Il-prodott ikkonċernat
(26)
Il-prodott ikkonċernat huwa prodotti ċatti tal-azzar inossidabbli llaminati bil-kesħa, mhux maħdumin aktar ħlief illaminati bil-kesħa (imnaqqsin bil-kesħa) li joriġinaw fir-RPĊ u t-Tajwan u li jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-NM 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 u 7220 20 89 (“il-prodott konċernat”).
(27)
Il-prodotti tal-metall mgħattan mingħajr tisħin f'fuljetti jintużaw f'għażla wiesgħa ta' applikazzjonijiet, pereżempju fil-produzzjoni tal-apparati domestiċi (ngħidu aħna, in-naħa ta' ġewwa tal-magni tal-ħasil tal-ħwejjeġ u tal-platti), tubi wweldjati u tagħmir mediku kif ukoll fl-ipproċessar tal-ikel u fl-industriji tal-karozzi.
(28)
L-investigazzjoni wriet li t-tipi differenti tal-prodott konċernat kollha għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi bażiċi u bażikament jintużaw għall-istess għanijiet.
2.2. Il-prodott simili
(29)
Instab li, essenzjalment, il-pprodotti tal-metall mgħattan mingħajr tisħin f'fuljetti prodotti u mibjugħa fl-Unjoni mill-industrija tal-Unjoni u l-prodotti ċatti tal-azzar inossidabbli llaminati bil-kesħa prodotti u mibjugħa fil-pajjiżi konċernati u fil-pajjiż analogu għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi, kimiċi u tekniċi u l-istess użi bażiċi bħall-prodotti ċatti tal-azzar inossidabbli llaminati bil-kesħa prodotti fil-pajjiżi kkonċernati u mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni. Għalhekk jitqiesu simili skont it-tifsira tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
2.3. Dikjarazzjonijiet rigward l-ambitu tal-prodott
(30)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li wħud mit-tipi ta' prodotti (inklużi l-istrippi dojoq u ta' preċiżjoni) għandhom ikunu esklużi mill-ambitu tal-investigazzjoni, għaliex il-produtturi tal-Unjoni ma jistgħux ifornu bis-sħiħ dawn is-segmenti tas-suq. Madankollu, l-industrija tal-Unjoni pprovdiet evidenza li huma kapaċi jfornu bis-sħiħ lil dawn is-segmenti tas-suq.
(31)
Rigward l-istrippi ta' preċiżjoni, l-istess partijiet argumentaw li d-Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni tal-Kummissjoni Ewropea ddeċieda li jeskludi dan it-tip ta' prodott mis-suq tal-prodott relevanti fl-analiżi tiegħu tal-każ ta' fużjoni Outokumpu/INOXUM (5). Madankollu, id-definizzjoni tas-suq f'każ ta' fużjoni tiffoka fuq is-sostituzzjoni min-naħa tad-domanda u min-naħa tal-provvista. F'każ ta' antidumping, is-suq huwa ddefinit mill-karatteristiċi fiżiċi tal-prodott taħt investigazzjoni. Għalhekk, f'każ ta' antidumping it-tipi ta' prodott jistgħu jkunu differenti f'dak li għandu x'jaqsam ma' ċerti parametri (wisa', tolleranzi, proprjetajiet mekkaniċi). Barra minn hekk, dan it-tip ta' prodott kien sa mill-bidu nett parti mill-investigazzjoni għax il-produtturi tal-Unjoni ta' strippi ta' preċiżjoni kienu kkuntattjati fl-eżerċizzju kurrenti.
(32)
Għalhekk, il-Kummissjoni ma laqgħetx it-talba u saħqet li l-ambitu tal-prodott taħt investigazzjoni għandu jibqa' kif inhu.
3. ID-DUMPING
3.1. Ir-RPĊ
3.1.1. Il-valur normali
3.1.1.1. Trattament ta' ekonomija tas-suq (“TES”)
(33)
Skont l-Artikolu 2(7)(b) tar-Regolament bażiku l-Kummissjoni tiddetermina valur normali skont l-Artikolu 2 minn (1) sa (6) ta' dak ir-Regolament għall-produtturi esportaturi fir-RPĊ li stqarrew u wrew li huma konformi mal-kriterji tal-Artikolu 2(7)(c) ta' dak ir-Regolament u għalhekk jistgħu jingħataw TES.
(34)
Biex tiddetermina jekk il-kriterji tal-Artikolu 2(7)(c) tar-Regolament bażiku ntlaħqux, il-Kummissjoni kisbet l-informazzjoni neċessarja billi talbet lill-produtturi esportaturi kkonċernati biex jimlew il-formola tat-talba ta' TES. Ħadd minnhom ma ddikjara TES.
3.1.1.2. Il-pajjiż analogu
(35)
Skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kien determinat fuq il-bażi tal-prezz jew il-valur maħluq f'pajjiż b'ekonomija tat-tielet suq għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES. Għal dan il-għan, ried jintgħażel pajjiż analogu.
(36)
Fin-Notifika ta' Bidu, il-Kummissjoni infurmat lil partijiet interessati li qieset lill-Istati Uniti bħala pajjiż analogu xieraq u stiednet partijiet interessati biex jikkummentaw.
(37)
Il-Kummissjoni kkuntattjat numru ta' pajjiżi analogi potenzjali (l-Indja, l-Afrika t'Isfel, il-Korea t'Isfel, it-Tajwan u l-Istati Uniti) u fuq il-bażi tal-informazzjoni li waslitilha talbet lil 32 produttur magħruf tal-prodott simili fl-Afrika t'Isfel, il-Korea t'Isfel u l-Istati Uniti biex jipprovdu l-informazzjoni. Ma waslitx informazzjoni dwar produtturi fl-Indja u, għaldaqstant, l-Indja ma setgħetx titqies bħala pajjiż analogu potenzjali. It-Tajwan huwa soġġett għall-istess investigazzjoni u, għalhekk, l-informazzjoni pprovduta mill-produtturi investigati ġiet ikkunsidrata għal dan l-għan.
(38)
Żewġ produtturi biss fl-Istati Uniti wieġbu l-kwestjonarju tal-produtturi tal-pajjiż analogu. Għalhekk, il-Kummissjoni kellha tagħżel bejn l-Istati Uniti u t-Tajwan.
(39)
Fl-Istati Uniti hemm tal-anqas erba' produtturi kbar tal-prodott simili (tlieta huma vertikalment integrati u wieħed le), u l-produzzjoni u l-konsum totali huma paragunabbli ma' dawk tar-RPĊ. Fit-Tajwan, hemm grupp wieħed kbir vertikalment integrat ta' produtturi li qed imexxi s-suq, irrispettivament mill-eżistenza ta' produtturi żgħar li mhumiex integrati. Il-proċess ta' produzzjoni fl-Istati Uniti hu simili għal dak fit-Tajwan u kważi simili għal dak ta' xi produtturi esportaturi fir-RPĊ. Fil-biċċa l-kbira tagħha, il-materja prima użata fl-Istati Uniti u t-Tajwan hija l-istess. Hemm dazji antidumping kontra l-Ġappun, il-Korea t'Isfel u t-Tajwan fl-Istati Uniti u kontra r-RPĊ u l-Korea t'Isfel fit-Tajwan. Madankollu, l-importazzjonijiet tal-prodott simili fl-Istati Uniti u t-Tajwan huma sostanzjali, u jirrappreżentaw madwar 17 % u 37 % rispettivament tal-konsumi totali tul il-perjodu ta' investigazzjoni. Il-pajjiżi ewlenin li jesportaw lejn l-Istati Uniti jinkludu: Il-Messiku, ir-RPĊ, it-Tajwan, Franza, il-Finlandja, il-Ġappun u l-Ġermanja u lejn it-Tajwan: ir-RPĊ, il-Korea t'Isfel, il-Ġappun, il-Finlandja u l-Vjetnam.
(40)
Fid-dawl ta' dawn iċ-ċirkostanzi, l-Istati Uniti tqiesu iktar xierqa bħala pajjiż analogu għal żewġ raġunijiet ewlenin:
(i)
filwaqt li s-suq fl-Istati Uniti hu kompetittiv ħafna, is-suq u l-prezzijiet tal-prodotti SSCR fit-Tajwan jiddependu, fil-biċċa l-kbira tagħhom, minn grupp wieħed ta' kumpaniji;
(ii)
is-suq domestiku fit-Tajwan hu ferm iżgħar minn dak tar-RPĊ u tal-Istati Uniti.
(41)
Il-partijiet interessati opponew l-użu tal-Istati Uniti bħala pajjiż analogu l-aktar minħabba l-allegat proċess differenti ta' produzzjoni u t-tip differenti ta' materja prima użata fil-produzzjoni. Iddikjaraw li f'dan ir-rigward, it-Tajwan, li wkoll huwa soġġett għal din l-investigazzjoni, ikun pajjiż analogu aktar xieraq mill-Istati Uniti.
(42)
F'dan l-istadju l-Kummissjoni kkonkludiet li l-Istati Uniti hu pajjiż analogu xieraq skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
3.1.1.3. Il-valur normali (pajjiż analogu)
(43)
L-informazzjoni li waslet mingħand il-produtturi li kkooperaw fil-pajjiż analogu intużat bħala bażi għad-determinazzjoni tal-valur normali għall-produtturi esportaturi li ma ngħatawx TES, skont l-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku.
(44)
Il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku taż-żewġ produtturi li kkooperaw fil-pajjiż analogu kinux rappreżentattivi, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku jkun rappreżentattiv jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili għall-klijenti indipendenti fis-suq domestiku jkun jirrappreżenta tal-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ b'esportazzjoni tal-prodott ikkonċernat lejn l-Unjoni ta' kull produttur esportatur Ċiniż fil-kampjun matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Fuq din il-bażi, il-bejgħ totali taż-żewġ produtturi tal-prodott simili li kkooperaw fis-suq domestiku tal-pajjiż analogu kien rappreżentattiv.
(45)
Imbagħad il-Kummissjoni identifikat it-tipi ta' prodotti mibjugħa f'livell domestiku li kienu identiċi jew paragunabbli għat-tipi tal-prodott mibjugħa għall-esportazzjoni fl-Unjoni għall-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(46)
Imbagħad il-Kummissjoni ddefinixxiet il-proporzjoni tal-bejgħ bi profitt lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip ta' prodott matul il-perjodu tal-investigazzjoni biex tiddeċiedi jekk tużax il-bejgħ domestiku attwali għall-kalkolu tal-valur normali, skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(47)
Il-valur normali huwa bbażat fuq il-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott irrispettivament jekk dan il-bejgħ huwiex profittabbli jew le, jekk:
(i)
il-volum tal-bejgħ tat-tip ta' prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett li hu daqs jew ogħla mill-ispiża kkalkolata tal-produzzjoni, jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta' dan it-tip ta' prodott; u
(ii)
il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta' dak it-tip ta' prodott hu daqs jew ogħla mill-kost unitarju tal-produzzjoni.
(48)
F'dan il-każ, il-valur normali huwa l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta' dak it-tip ta' prodott matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Il-Kummissjoni ħadet inkunsiderazzjoni t-tranżazzjonijiet kollha li ġew irrappurtati bħala bejgħ domestiku, peress li ma kien hemm l-ebda raġuni biex tiddubita li huma kienu għall-konsum domestiku.
(49)
Il-valur normali huwa l-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott tal-bejgħ domestiku bi profitt tat-tipi ta' prodotti biss matul il-perjodu tal-investigazzjoni, jekk:
(i)
il-volum tal-bejgħ bi profitt tat-tip tal-prodott jirrappreżenta 80 % jew inqas mill-volum totali tal-bejgħ ta' dan it-tip; jew
(ii)
il-prezz medju peżat ta' dan it-tip ta' prodott huwa inqas mill-kost unitarju tal-produzzjoni.
3.1.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(50)
Il-produtturi esportaturi fil-kampjun biegħu għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni jew direttament lill-klijenti indipendenti jew, f'każ ta' produttur esportatur wieħed, permezz ta' kumpanija relatata li taġixxi bħala importatur.
(51)
Jekk il-produtturi esportaturi biegħu għall-esportazzjoni l-prodott ikkonċernat direttament lill-klijenti indipendenti fl-Unjoni, il-prezz tal-esportazzjoni kien stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet li tħallsu jew li kellhom jitħallsu għall-prodott ikkonċernat meta nbiegħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
(52)
Jekk il-produttur esportatur biegħ għall-esportazzjoni l-prodott ikkonċernat permezz ta' kumpanija relatata li taġixxi bħala importatur, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezz li bih il-prodott importat reġa' nbiegħ għall-ewwel darba lill-klijenti indipendenti fl-Unjoni, skont l-Artikolu 2(9) tar-Regolament bażiku. F'dan il-każ, l-aġġustamenti tal-prezz saru għall-ispejjeż kollha li ġġarrbu bejn l-importazzjoni u l-bejgħ mill-ġdid, inkluż il-bejgħ ta' spejjeż ġenerali u amministrattivi (“SĠ&A”), u l-profitti akkumulati.
3.1.3. Tqabbil
(53)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi fil-kampjun fuq il-bażi tal-prezz mill-fabbrika.
(54)
Fejn dan kien iġġustifikat mill-ħtieġa li jiġi żgurat paragun ġust, il-Kummissjoni aġġustat il-valur normali u/jew il-prezz tal-esportazzjoni għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, it-tariffi tal-bank u l-kummissjonijiet.
3.1.4. Marġinijiet tad-dumping
(55)
Għall-produtturi esportaturi fil-kampjun, il-Kummissjoni qabblet il-valur normali medju peżat ta' kull tip ta' prodott simili fil-pajjiż analogu (ara l-premessi minn (43) sa (49) iktar 'il fuq) mal-prezz tal-esportazzjoni medju peżat tat-tip korrispondenti tal-prodott ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(56)
Fuq il-bażi ta' dan, il-marġnijiet tad-dumping medji peżati espressi bħala perċentwali tal-kost, l-assigurazzjoni, il-prezz fil-fruntiera tal-Unjoni tat-trasport tal-merkanzija (cost, insurance, freight, “CIF”), u dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Tabella 1
Marġini tad-dumping, ir-RPĊ
Kumpanija
Marġini provviżorju tad-dumping
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co. Ltd.
29,2
(57)
Għall-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma kinux inklużi fil-kampjun, il-Kummissjoni kkalkolat il-marġini tad-dumping medju peżat, skont l-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Għalhekk, dak il-marġini kien stabbilit fuq il-bażi tal-medja peżata tal-marġnijiet tad-dumping tal-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(58)
Fuq il-bażi ta' dan, il-marġini tad-dumping provviżorju tal-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma kinux inklużi fil-kampjun kien ta' 30,0 %.
(59)
Għall-produtturi esportaturi kollha l-oħrajn fil-pajjiż ikkonċernat, il-Kummissjoni stabbilixxiet il-marġini tad-dumping fuq il-bażi tal-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għal dan il-għan, il-Kummissjoni ddeterminat il-livell ta' kooperazzjoni tal-produtturi esportaturi. Il-livell ta' kooperazzjoni huwa l-volum ta' esportazzjonijiet ta' produtturi esportaturi li kkooperaw lejn l-Unjoni, mogħti bħala proporzjon tal-valur totali tal-esportazzjonijiet - kif irrapportat fl-istatistika dwar l-importazzjoni tal-Eurostat - mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(60)
Il-livell ta' kooperazzjoni kien ikkunsidrat għoli u fuq din il-bażi, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibbaża l-marġini residwu tad-dumping fil-livell tal-kumpanija fil-kampjun bl-ogħla marġini tad-dumping.
(61)
Il-marġnijiet provviżorji tad-dumping mogħtija bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Tabella 2
Marġini tad-dumping, ir-RPĊ
Kumpanija
Marġini provviżorju tad-dumping
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co. Ltd.
29,2
Kumpaniji oħra li kkooperaw
30,0
Il-kumpaniji kollha l-oħrajn
34,9
3.2. It-Tajwan
3.2.1. Il-valur normali
(62)
Il-Kummissjoni l-ewwel eżaminat jekk il-volum totali tal-bejgħ domestiku għal kull produttur esportatur investigat kienx rappreżentattiv, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Bil-produtturi esportaturi investigati l-Kummissjoni kkunsidrat il-produtturi esportaturi magħżula għall-kampjun, flimkien ma' produttur esportatur wieħed li ngħata analiżi individwali. Il-bejgħ domestiku jkun rappreżentattiv jekk it-total tal-volum tal-bejgħ domestiku tal-prodott simili lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku għal kull produttur esportatur jirrappreżenta mill-inqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ bl-esportazzjoni tiegħu tal-prodott konċernat lill-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(63)
Il-Kummissjoni sabet li l-bejgħ domestiku rrapportat mill-produtturi esportaturi investigati kien jinkludi ammonti sinifikanti ta' prodott simili mibjugħ lil distributuri, li mbagħad ikomplu jesportawh. Kalkolu bbażat fuq id-dejta tal-produzzjoni mqiegħda għad-dispożizzjoni mill-kumpaniji li kkooperaw u mill-istatistika dwar l-importazzjoni u l-esportazzjoni tal-prodott simili fit-Tajwan, ikkonferma li l-bejgħ domestiku rrapportat mill-produtturi esportaturi li kkooperaw kien jinkludi madwar 50 % tal-bejgħ indirett bl-esportazzjoni li ma kienx għal konsum domestiku.
(64)
Barra minn hekk, il-Kummissjoni sabet li teżisti sistema ta' skontijiet fis-suq domestiku fit-Tajwan. Wieħed mill-produtturi esportaturi fil-kampjun spjega li din is-sistema nħolqot biex tagħti inċentiv lil ċentri tas-servizzi lokali (distributuri) li jkomplu jesportaw il-prodotti tal-azzar tagħhom. Malli l-prezzijiet stabbiliti fis-suq domestiku miż-żewġ produtturi ewlenin, inkluż l-iskontijiet, ġew ikkomunikati b'mod wiesa' kull xahar mad-distributuri kollha, anke fin-nuqqas ta' skontijiet mogħtija minn produtturi oħra lill-klijenti tagħhom, l-iffissar tal-prezzijiet tal-prodotti li jispiċċaw fis-suq domestiku u ta' dawk li jkomplu jiġu esportati, kien ferm influwenzat mis-sistema tal-prezzijiet li teżisti fit-Tajwan.
(65)
Fid-dawl ta' dawn is-sejbiet ta' verifika fuq il-post, tlieta mill-produtturi esportaturi ntalbu jerġgħu jeżaminaw il-bejgħ li kienu rrapportaw għas-suq domestiku fit-Tajwan u jneħħu l-bejgħ kollu li ma kienx għall-konsum domestiku. Madankollu, ikkonfermaw biss li ma kinux jafu bid-destinazzjoni finali tal-prodott simili li jbigħu lill-klijenti tagħhom.
(66)
Kif spjegat fil-premessa (63) hawn fuq u biex tiżgura li l-valur normali ma kienx ibbażat ukoll fuq prezzijiet stabbiliti għal esportazzjonijiet indiretti, il-Kummissjoni għażlet approċċ konservattiv għall-kalkoli provviżorji tad-dumping billi użat biss il-bejgħ irrapportat lill-utenti finali fit-Tajwan. Il-Kummissjoni kkunsidrat bħala utent finali lil kull operatur li kompla jittrasforma l-prodott simili fi prodott ieħor li ma baqax aktar l-istess prodott. Bejgħ lil distributuri jew kummerċjanti ġie esklużi mill-bejgħ domestiku minħabba li matul l-investigazzjoni l-Kummissjoni sabet li wieħed mid-distributuri ewlenin fit-Tajwan li kien akkwista volum kbir tal-prodott simili rrappurta bħala bejgħ domestiku mill-fornituri tiegħu, esporta l-biċċa l-kbira ta' dawn il-volumi mixtrija.
(67)
Fuq din il-bażi, il-bejgħ totali minn kull prodottur esportatur tal-prodott simili investigat fis-suq domestiku kien rappreżentattiv.
(68)
Imbagħad il-Kummissjoni identifikat it-tipi ta' prodotti mibjugħa domestikament li kienu identiċi jew paragunabbli għat-tipi ta' prodotti mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni għall-produtturi esportaturi investigati b'bejgħ domestiku rappreżentattiv.
(69)
Wara, il-Kummissjoni analizzat jekk it-tipi ta' prodotti mibjugħa mill-produtturi esportaturi investigati fis-suq domestiku tagħhom imqabblin mat-tipi ta' prodotti mibjugħa għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni kinux rappreżentattivi, skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament bażiku. Il-bejgħ domestiku ta' tip ta' prodott huwa rappreżentattiv jekk il-volum totali ta' bejgħ domestiku ta' dak it-tip ta' prodott lil konsumaturi indipendenti matul il-perjodu ta' investigazzjoni jirrappreżenta mill-anqas 5 % tal-volum totali tal-bejgħ b'esportazzjoni lejn l-Unjoni tat-tip ta' prodott identiku jew paragunabbli.
(70)
Imbagħad il-Kummissjoni ddefinixxiet il-proporzjon tal-bejgħ bi profitt lill-klijenti indipendenti fis-suq domestiku għal kull tip ta' prodott matul il-perjodu tal-investigazzjoni biex tiddeċiedi jekk tużax il-bejgħ domestiku attwali għall-kalkolu tal-valur normali, skont l-Artikolu 2(4) tar-Regolament bażiku.
(71)
Il-valur normali huwa bbażat fuq il-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott irrispettivament minn dan il-bejgħ huwiex profittabbli jew le, jekk:
(i)
il-volum tal-bejgħ tat-tip ta' prodott, mibjugħ bi prezz tal-bejgħ nett li hu daqs jew ogħla mill-ispiża kkalkolata tal-produzzjoni, jirrappreżenta aktar minn 80 % tal-volum totali tal-bejgħ ta' dan it-tip ta' prodott; u
(ii)
il-prezz tal-bejgħ medju peżat ta' dak it-tip ta' prodott hu daqs jew ogħla mill-kost unitarju tal-produzzjoni.
(72)
F'dan il-każ, il-valur normali huwa l-medja peżata tal-prezzijiet tal-bejgħ domestiku kollu ta' dak it-tip ta' prodott matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(73)
Il-valur normali huwa l-prezz domestiku attwali għal kull tip ta' prodott tal-bejgħ domestiku bi profitt tat-tipi ta' prodotti biss matul il-perjodu tal-investigazzjoni, jekk:
(i)
il-volum tal-bejgħ bi profitt tat-tip tal-prodott jirrappreżenta 80 % jew inqas mill-volum totali tal-bejgħ ta' dan it-tip; jew
(ii)
il-prezz medju peżat ta' dan it-tip ta' prodott huwa inqas mill-kost unitarju tal-produzzjoni.
(74)
L-analiżi tal-bejgħ domestiku wriet li għal xi tipi ta' prodotti, xi bejgħ domestiku ħalla profitt u li l-prezz tal-bejgħ medju peżat kien ogħla mill-kost tal-produzzjoni. Skont dan, il-valur normali kien ikkalkolat bħala medja peżata tal-prezzijiet kollha tal-bejgħ domestiku matul il-perjodu tal-investigazzjoni meta ġew issodisfati l-kundizzjonijiet tal-premessa (71) hawn fuq, jew bħala medja peżata tal-bejgħ bi profitt biss, meta dawn il-kundizzjonijiet ma ġewx issodisfati. Peress li ma kienx hemm biżżejjed bejgħ jew ma kienx hemm bejgħ ta' ċerti tipi ta' prodott tal-prodott simili, jew fejn ma kienx hemm bejgħ matul in-negozju ordinarju, il-Kummissjoni ħolqot il-valur normali skont l-Artikolu 2(3) u (6) tar-Regolament bażiku.
(75)
Il-valur normali nħoloq billi żdied dan li ġej mal-kost medju tal-produzzjoni tal-prodott simili tal-produtturi esportaturi investigati matul il-perjodu tal-investigazzjoni:
(i)
l-ispejjeż tal-bejgħ medji peżati, ġenerali u amministrattivi ('SĠ&A') imġarrbin mill-produtturi esportaturi investigati mill-bejgħ domestiku tal-prodott simili, bin-negozju ordinarju, matul il-perjodu tal-investigazzjoni; u
(ii)
il-profitt medju peżat magħmul mill-prodotturi esportaturi investigati mill-bejgħ domestiku tal-prodott simili, matul in-negozju ordinarju, matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(76)
Għal wieħed mill-produtturi esportaturi investigati, il-prezz tal-produzzjoni ġie aġġustat. Peress li volum sinifikanti tal-inputs użati għall-produzzjoni tal-prodott simili kien akkwistat minn fornitur relatat ukoll, il-Kummissjoni biddlet il-kost tax-xiri ta' dawn l-inputs mal-kost tal-produzzjoni tal-inputs mill-produttur esportatur investigat.
(77)
Għall-istess produttur esportatur, il-Kummissjoni sabet ukoll li aġġustament għall-valur tar-rottamazzjoni ngħadd darbtejn għax il-volum tal-inputs ikkonvertiti fi prodotti lesti ġie rreġistrat bħala nett mir-rottamazzjoni. Għalhekk, il-Kummissjoni rrifjutat it-tnaqqis tal-valur tar-rottamazzjoni mill-kost tal-produzzjoni tal-prodott lest.
(78)
Għat-tipi ta' prodotti mhux mibjugħa fi kwantitajiet rappreżentattivi fis-suq domestiku, żdiedu l-ispejjeż SĠ&A medji u l-profitt tat-tranżazzjonijiet li saru matul in-negozju ordinarju fis-suq domestiku għal dawk it-tipi. Għat-tipi ta' prodotti mhux mibjugħa fis-suq domestiku, jew li ma nstabx bejgħ għalihom matul in-negozju ordinarju, żdiedu l-ispejjeż SĠ&A medji peżati u l-profitt tat-tranżazzjonijiet kollha li saru matul in-negozju ordinarju fis-suq domestiku.
3.2.2. Il-prezz tal-esportazzjoni
(79)
Il-produtturi esportaturi investigati biegħu l-prodott ikkonċernat għall-esportazzjoni jew direttament lill-klijenti indipendenti fl-Unjoni inkella permezz ta' distributuri indipendenti fit-Tajwan. Għaldaqstant, il-prezz tal-esportazzjoni ġie stabbilit fuq il-bażi tal-prezzijiet attwali mħallsa jew li kellhom jitħallsu, skont l-Artikolu 2(8) tar-Regolament bażiku.
3.2.3. Tqabbil
(80)
Il-Kummissjoni qabblet il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni tal-produtturi esportaturi investigati fuq il-bażi ex-works.
(81)
Fejn dan kien iġġustifikat mill-ħtieġa li jiġi żgurat paragun ġust, il-Kummissjoni aġġustat il-valur normali u/jew il-prezz tal-esportazzjoni għad-differenzi li jaffettwaw il-prezzijiet u l-paragunabilità tal-prezzijiet skont l-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku. Saru aġġustamenti għat-trasport, l-assigurazzjoni, l-immaniġġjar, it-tagħbija u l-ispejjeż anċillari, l-ippakkjar, il-kreditu, it-tariffi tal-bank u l-kummissjonijiet.
(82)
Il-produtturi esportaturi fil-kampjun naqsu milli jużaw ir-rati tal-kambju pprovduti lilhom fil-kwestjonarji tal-antidumping mibgħuta qabel iż-żjarat ta' verifika. Għalhekk, il-Kummissjoni reġgħet ikkalkolat il-valuri tat-tranżazzjoni bir-rati mogħtija fil-kwestjonarji.
3.2.4. Marġinijiet tad-dumping
(83)
Għall-produtturi esportaturi investigati, inklużi żewġ kumpaniji relatati fil-kampjun u kumpanija waħda li saritilha analiżi individwali, il-Kummissjoni qabblet il-valur normali medju peżat ta' kull tip ta' prodott simili mal-prezz medju peżat tal-esportazzjoni tat-tip ta' prodott li jikkorrispondi għal dak ikkonċernat, skont l-Artikolu 2(11) u (12) tar-Regolament bażiku.
(84)
Fuq il-bażi ta' dan, il-marġnijiet tad-dumping medju peżat provviżorju, espressi bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Tabella 3
Marġini tad-dumping, it-Tajwan
Kumpanija
Marġini provviżorju tad-dumping
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd (eżami individwali)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd u Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Għall-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma kinux inklużi fil-kampjun, il-Kummissjoni kkalkolat il-marġini tad-dumping medju peżat, skont l-Artikolu 9(6) tar-Regolament bażiku. Għaldaqstant, dak il-marġini kien stabbilit fuq il-bażi tal-marġnijiet tal-produtturi esportaturi fil-kampjun.
(86)
Fuq il-bażi ta' dan, il-marġini tad-dumping provviżorju tal-produtturi esportaturi li kkooperaw u li ma kinux inklużi fil-kampjun kien ta' 10,9 %.
(87)
Għall-kumpaniji kollha l-oħrajn fil-pajjiż ikkonċernat, il-Kummissjoni stabbilixxiet il-marġini tad-dumping fuq il-bażi tal-fatti disponibbli, skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku. Għall-fini ta' dan, il-Kummissjoni ddeterminat il-livell ta' kooperazzjoni. Il-livell ta' kooperazzjoni huwa l-volum tal-esportazzjonijiet lejn l-Unjoni tal-kumpaniji li kkooperaw mogħti bħala proporzjon tal-volum totali tal-esportazzjonijiet - kif irrapportat fl-istatistika dwar l-importazzjoni tal-Eurostat - mill-pajjiż ikkonċernat lejn l-Unjoni.
(88)
Il-livell ta' kooperazzjoni f'dan il-każ kien ikkunsidrat għoli u fuq din il-bażi, il-Kummissjoni ddeċidiet li tibbaża l-marġini residwu tad-dumping fil-livell tal-kumpanija fil-kampjun bl-ogħla marġini tad-dumping.
(89)
Il-marġnijiet provviżorji tad-dumping mogħtija bħala perċentwal tal-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazju mhux imħallas, huma kif ġej:
Tabella 4
Marġini tad-dumping, it-Tajwan
Kumpanija
Marġini provviżorju tad-dumping
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd u Yieh United Steel Corporation
10,9
Kumpaniji oħra li kkooperaw
10,9
Il-kumpaniji kollha l-oħrajn
12,0
4. DANNU
4.1. Id-definizzjoni tal-industrija tal-Unjoni u tal-produzzjoni tal-Unjoni
(90)
Il-prodott simili kien immanifatturat minn disa' produtturi magħrufa fl-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Dawn jikkostitwixxu l-“industrija tal-Unjoni” skont it-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku.
(91)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni kienet stabbilita għal aktar minn 3 miljun tunnellata. Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-figura fuq il-bażi tal-informazzjoni kollha disponibbli li tirrigwarda l-industrija tal-Unjoni, bħal informazzjoni miġbura mill-produtturi fil-kampjun u d-dejta mill-ilment għall-prodotturi l-oħra tal-Unjoni. L-ikbar produttur tal-Unjoni la kkoopera u lanqas ma kkontesta l-ilment. Sitt produtturi tal-Unjoni li jagħmlu madwar 55 % tal-bejgħ u l-produzzjoni fl-Unjoni kkooperaw fl-investigazzjoni. Kif indikat fil-premessa (8) iktar 'il fuq, intgħażlu erba' produtturi tal-Unjoni fil-kampjun li bejniethom jirrappreżentaw madwar 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili.
(92)
Il-partijiet interessati argumentaw li produttur wieħed tal-Unjoni fil-kampjun għandu jkun eskluż mid-definizzjoni tal-Industrija tal-Unjoni, għax importa kwantitajiet sinifikanti tal-prodott konċernat. Madankollu, l-importazzjonijiet tal-prodottur tal-Unjoni mill-pajjiżi kkonċernati ammontaw għal inqas minn 5 % tal-importazzjonijiet totali tal-prodott konċernat, u inqas minn 2 % tal-volum tal-bejgħ tagħhom fl-Unjoni. Fuq din il-bażi, f'dan l-istadju dan il-produttur tal-Unjoni nżamm bħala parti mill-Industrija tal-Unjoni.
(93)
Il-partijiet interessati argumentaw li n-nuqqas ta' inklużjoni tal-akbar produttur tal-Unjoni fil-kampjun jagħmel il-kampjun wieħed mhux rappreżentattiv. Kif indikat diġà, l-erba' produtturi tal-Unjoni fil-kampjun jirrappreżentaw madwar 50 % tal-produzzjoni totali tal-Unjoni tal-prodott simili. Għalhekk il-Kummissjoni kkonkludiet li l-kampjun kien rappreżentattiv. L-akbar produttur xorta waħda ma daħalx f'kuntatt.
4.2. Konsum fl-Unjoni
(94)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-konsum tal-Unjoni fuq il-bażi tal-volumi ta' bejgħ tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni miġbura mill-produtturi fil-kampjun, id-dejta mill-ilment għall-prodotturi oħra tal-Unjoni u mid-dejta fuq il-volumi ta' importazzjoni fis-suq tal-Unjoni miġbura mill-istatistika tal-Eurostat.
(95)
Il-konsum tal-Unjoni żviluppa kif ġej:
Tabella 5
Il-konsum tal-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Konsum fl-Unjoni (tunnellati)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indiċi
100
103
103
104
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, ilment, Eurostat
(96)
Il-konsum tal-Unjoni baqa' jikber b'4 % matul il-perjodu kkunsidrat.
4.3. Importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
4.3.1. Valutazzjoni kumulattiva tal-effetti tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(97)
Il-Kummissjoni stħarrġet jekk l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li oriġina mill-pajjiżi kkonċernati għandhomx ikunu vvalutati b'mod kumulattiv, skont l-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku.
(98)
Il-marġini tad-dumping stabbilit b'rabta mal-importazzjonijiet mir-RPĊ u mit-Tajwan kien ogħla mil-limiti de minimis stabbiliti fl-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku. Il-volum tal-importazzjonijiet minn kull pajjiż konċernat ma kienx negliġibbli skont it-tifsira tal-Artikolu 5(7) tar-Regolament bażiku. L-ishma tas-suq fil-perjodu tal-investigazzjoni kienu ta' 5,1 % għat-Tajwan u 4,3 % għar-RPĊ.
(99)
Il-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni ta' bejn l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mir-RPĊ u mit-Tajwan u l-prodott simili kienu simili. B'mod aktar speċifiku, il-prodotti importati kkompetew ma' xulxin u mal-prodott simili prodott fl-Unjoni għaliex il-prodotti kollha jikkonformaw mal-istess standards globali u għalhekk huma interkambjabbli. Barra minn hekk, jinbiegħu bl-istess mezzi ta' bejgħ u lil kategoriji simili ta' klijenti.
(100)
L-Assoċjazzjoni tal-Industriji tal-Azzar u l-Ħadid tat-Tajwan ('TSIIA') argumentat li l-Kummissjoni m'għandhiex tivvaluta b'mod kumulattiv l-effetti tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mir-RPĊ u t-Tajwan. Iddikjarat li għalkemm il-prodott SSCR jista' jitqies li huwa simili skont ir-Regolament bażiku, il-bejgħ mit-Tajwan fis-suq tal-Unjoni m'għandux l-istess kundizzjonijiet ta' kompetizzjoni bħall-prodotti importati miċ-Ċina. Dawn huma differenti l-aktar fir-rigward tal-gradi u l-kwalità. Il-prodotti Tajwaniżi huma ta' kwalità ogħla.
(101)
Id-dikjarazzjoni dwar il-gradi differenti tirreferi biss għall-prodotti ta' speċjalità li jammontaw għal inqas minn 1 % tal-importazzjonijiet. Barra minn hekk, il-prodotti kollha (UE, Ċiniżi u Tajwaniżi) huma konformi mal-istess standards dinjija u ma tressqu l-ebda dikjarazzjonijiet li jikkwantifikaw differenzi fil-propjetajiet fiżiċi ta' bejn il-prodott simili prodott fl-Unjoni u l-importazzjonijiet, u għalhekk l-argument ma kienx sostnut. B'konsegwenza, it-talba ġiet miċħuda.
(102)
Għalhekk, il-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 3(4) tar-Regolament bażiku ġew issodisfati u l-importazzjonijiet mir-RPĊ u t-Tajwan kienu eżaminati b'mod kumulattiv għall-iskopijiet tad-determinazzjoni tad-dannu.
4.3.2. Il-volum u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati
(103)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-volum tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tal-volum tal-importazzjonijiet miksuba mill-istatistika tal-Eurostat. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq l-istess bażi.
(104)
L-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-pajjiżi kkonċernati żviluppaw kif ġej:
Tabella 6
Il-volum tal-importazzjoni (tunnellati) u s-sehem tas-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum tal-importazzjonijiet mir-RPĊ (tunnellati)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indiċi
100
170
155
254
Sehem mis-suq (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indiċi
100
165
151
243
Volum ta' importazzjonijiet mit-Tajwan (tunnellati)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indiċi
100
136
104
132
Sehem mis-suq (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indiċi
100
133
101
127
Volum ta' importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati (tunnellati)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indiċi
100
147
120
170
Sehem mis-suq (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indiċi
100
143
116
163
Sors: Eurostat
(105)
L-importazzjonijiet kumulattivi mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu b'70 % minn 184 140 tunnellata għal 312 517-il tunnellata bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni. L-importazzjonijiet żdiedu b'mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat b'eċċezzjoni tal-2012 meta l-volumi tal-importazzjonijiet kienu ogħla minn dawk tal-2010 imma inqas mil-livell tal-2011.
(106)
Is-sehem kumulattiv mis-suq żdied bi 63 % minn 5,8 % għal 9,5 % matul il-perjodu kkunsidrat. B'mod simili għall-volum tal-importazzjonijiet, is-sehem mis-suq żdied b'mod stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, bl-eċċezzjoni tal-2012.
4.3.3. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati u t-twaqqigħ tal-prezz
(107)
Il-Kummissjoni stabbiliet il-prezzijiet tal-importazzjonijiet fuq il-bażi tal-valur u l-volum tal-importazzjonijiet miksuba mill-istatistika tal-Eurostat. It-twaqqigħ fil-prezz tal-importazzjonijiet kien stabbilit fuq il-bażi tat-tweġibiet għall-kwestjonarju mibgħuta mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, mill-produtturi esportaturi fil-kampjun u mill-produttur esportatur li saritlu analiżi individwali kif indikat fil-premessa (17) iktar 'il fuq.
(108)
Il-prezz medju peżat tal-importazzjonijiet lejn l-Unjoni mill-pajjiżi kkonċernati żviluppa hekk:
Tabella 7
Prezzijiet tal-Importazzjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Ir-RPĊ (EUR/tunellata)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indiċi
100
105
104
92
It-Tajwan (EUR/tunellata)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indiċi
100
106
94
84
Il-pajjiżi kkonċernati (EUR/tunellata)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indiċi
100
106
98
87
Sors: Eurostat
(109)
Il-prezzijiet tal-importazzjoni tar-RPĊ u t-Tajwan għall-ewwel żdiedu b'6 punti perċentwali bejn l-2010 u l-2011. Maż-żmien, naqqsu 19-il punt perċentwali għal tnaqqis totali ta' 13 %. Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u t-Tajwan segwew xejra simili, b'eċċezzjoni tal-2012 li xorta wriet prezzijiet paragunabbli ogħla għar-RPĊ, imma diġà kien hemm prezzijiet paragunabbli baxxi għat-Tajwan. Għaż-żewġ pajjiżi, il-prezzijiet komplew jonqsu bejn l-2012 u l-perjodu tal-investigazzjoni.
(110)
Il-Kummissjoni ddeterminat it-twaqqigħ tal-prezz matul il-perjodu tal-investigazzjoni billi qabblet:
(i)
il-prezzijiet tal-bejgħ medji peżati għal kull tip ta' prodott tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun mitluba lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni, aġġustati għal livell tal-prezz mill-fabbrika; u
(ii)
il-prezzijiet medji peżati li kkorrispondew għal kull tip ta' prodott tal-importazzjoni mill-prodotturi Ċiniżi u Tajwaniżi investigati lill-ewwel klijent indipendenti fis-suq tal-Unjoni, stabbilit fuq bażi ta' CIF, b'aġġustament xierqa għall-ispejjeż ta' wara l-importazzjoni.
(111)
It-tqabbil tal-prezz sar fuq bażi ta' “tip b'tip” għat-tranżazzjonijiet aġġustati kif xieraq fejn kien hemm bżonn, u wara t-tnaqqis ta' skontijiet, kummissjonijiet u spejjeż tal-kunsinna. Ir-riżultat tat-tqabbil ingħata bħala perċentwal tal-fatturat tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Dan wera marġini tat-twaqqigħ medju peżat ta' bejn id-9,6 % u l-11,3 % għall-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati fis-suq tal-Unjoni.
(112)
L-investigazzjoni wriet li l-produtturi esportaturi kważi jbigħu b'mod esklużiv lil distributuri indipendenti jew lil ċentri tas-servizzi tal-azzar, filwaqt li l-industrija tal-Unjoni biegħet lil distributuri, ċentri tas-servizzi tal-azzar u lil utenti finali. L-investigazzjoni madankollu ma wrietx li din id-differenza ta' livell ta' negozju kellha impatt fuq il-prezzijiet. Bil-maqlub ta' dan, id-distributuri indipendenti u ċ-ċentri tas-servizzi tal-azzar iddikjaraw li ma jiksbux termini ta' bejgħ aktar favorevoli mill-produtturi tal-Unjoni meta mqabbla mal-utenti.
4.4. Is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
4.4.1. Rimarki ġenerali
(113)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-eżaminazzjoni tal-impatt tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping fl-industrija tal-Unjoni kienet tinkludi evalwazzjoni tal-indikaturi ekonomiċi kollha li influwenzaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat.
(114)
Kif imsemmi fil-premessa (8) hawn fuq, il-kampjun intuża għad-determinazzjoni tad-dannu possibbli mġarrab mill-industrija tal-Unjoni. Erba' produtturi kienu inklużi fil-kampjun.
(115)
Għad-determinazzjoni tad-dannu, il-Kummissjoni għamlet distinzjoni bejn l-indikaturi ta' ħsarat makroekonomiċi u mikroekonomiċi. Il-Kummissjoni evalwat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta miġbura mill-produtturi fil-kampjun u mid-dejta tal-ilment tal-produtturi l-oħra tal-Unjoni. Id-dejta kienet tirrigwarda lill-produtturi kollha tal-Unjoni. Il-Kummissjoni evalwat l-indikaturi makroekonomiċi fuq il-bażi tad-dejta fit-tweġibiet għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Id-dejta kienet relatata mal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Iż-żewġ settijiet ta' dejta nstabu li jirrappreżentaw is-sitwazzjoni ekonomika tal-industrija tal-Unjoni.
(116)
L-indikaturi makroekonomiċi huma: il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, il-volum tal-bejgħ, is-sehem tas-suq, it-tkabbir, l-impjiegi, il-produttività u d-daqs tal-marġini tad-dumping.
(117)
L-indikaturi mikroekonomiċi huma: il-prezzijiet medji ta' unità, il-kost unitarju, il-kost lavorattiv, l-inventarji, il-profittabilità, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti, u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(118)
Il-partijiet interessati argumentaw li d-dejta tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun għandha tintuża b'mod konsistenti għall-valutazzjoni tad-dannu minflok ma jsir qsim tal-indikaturi f'indikaturi makroekonomiċi u indikaturi mikroekonomiċi. Argumentaw li l-analiżi separata ta' indikaturi makroekonomiċi u indikaturi mikroekonomiċi kienet soġġetta għal manipulazzjoni mill-ilmentatur, peress li dan jista' jimmanuvra l-ġbir tad-dejta fil-livell makroekonomiku, peress li d-deċiżjoni dwar jekk indikatur speċifiku kienx makroekonomiku jew mikroekonomiku kienet ibbażata fuq id-disponibbiltà tal-informazzjoni.
(119)
Il-Kummissjoni stabbiliet u analizzat l-indikaturi makroekonomiċi kif instabu fil-livell tal-Unjoni u mhux biss fil-livell tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun. Huwa tassew ikkunsidrat li sa fejn huma kkonċernati l-indikaturi makroekonomiċi, dejta kompleta tal-industrija sħiħa tal-Unjoni, li tinkludi wkoll id-dejta mill-kumpaniji fil-kampjun, tirrifletti aħjar is-sitwazzjoni matul il-perjodu kkunsidrat, minn dejta ta' parti biss tal-industrija.
(120)
Id-dejta ppreżentata mill-ilmentatur għall-evalwazzjoni ta' indikaturi makroekonomiċi kienet ikkunsidrata bħala preċiża u affidabbli. Il-validità tad-dejta ġiet iċċekkjata mal-informazzjoni sottomessa mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun. Għas-saħħa tal-argument, l-analiżi tad-dannu b'mod konsistenti li tuża biss id-dejta pprovduta mill-produtturi tal-Unjoni inklużi fil-kampjun, turi stampa aktar negattiva ta' indikaturi makroekonomiċi. Ma kien hemm l-ebda raġunijiet biex jiġi stabbilit li l-ilmentatur deliberatament żamm informazzjoni biex jimmanipula l-analiżi tad-dannu. Għalhekk, ma hemmx raġuni għaliex għandha titwarrab l-informazzjoni pprovduta mill-ilmentatur fir-rigward tal-indikaturi makroekonomiċi. Għaldaqstant, l-argument li l-analiżi tal-indikaturi tad-danni kollha għandha tkun limitata għall-informazzjoni mogħtija mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun biss, ma tistax tintlaqa'.
4.4.2. Indikaturi makroekonomiċi
4.4.2.1. Il-produzzjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni u l-użu tal-kapaċità
(121)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni, il-kapaċità tal-produzzjoni (laminazzjoni bil-lesħa) u l-użu tal-kapaċità żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 8
Il-produzzjoni, il-kapaċità produttiva u l-użu tal-kapaċità
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Volum tal-produzzjoni (tunnellati)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indiċi
100
99
101
95
Il-kapaċità tal-produzzjoni (tunnellati)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indiċi
100
102
103
104
L-użu tal-kapaċità (%)
77
74
75
70
Indiċi
100
97
98
92
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, ilment
(122)
Il-volum ta' produzzjoni baqa' stabbli bejn l-2010 u l-2012. Bejn l-2012 u l-perjodu ta' investigazzjoni, il-volum tal-produzzjoni naqas b'mod sinifikanti b'6 punti perċentwali għal tnaqqis globali ta' 5 % minkejja d-domanda stabbli.
(123)
Fl-istess ħin, il-kapaċità tal-produzzjoni żdiedet b'mod moderat b'4 % fil-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda żgħira fil-kapaċità tal-produzzjoni tista' tiġi attribwita għal użu aħjar tal-makkinarju minħabba l-programmi ta' effiċjenza mwettqa mill-industrija tal-Unjoni.
(124)
B'riżultat ta' dan, l-użu tal-kapaċità naqas bi 8 % matul il-perjodu kkunsidrat. Huwa magħruf li 100 % tal-kapaċità ta' utilizzazzjoni ma tistax tinkiseb u mhijiex sostenibbli fit-tul fl-industrija SSCR. Madankollu, l-użu tal-kapaċità miksub mill-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat huwa ferm taħt il-kapaċità ta' utilizzazzjoni f'eċċess ta' 90 % li huwa meqjus li jista' jinkiseb b'mod sostenibbli fuq medda twila ta' żmien fil-livell tal-produzzjoni. Barra minn hekk, peress li d-differenza bejn il-kapaċità ta' produzzjoni u l-livell ta' produzzjoni sostenibbli fuq medda twila ta' żmien huwa minuri, dan ma jistax ikollu impatt fuq ix-xejra ta' tnaqqis murija mill-industrija tal-Unjoni.
4.4.2.2. Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq
(125)
Il-volum tal-bejgħ u s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 9
Volum tal-bejgħ u sehem mis-suq
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-volum tal-bejgħ fis-suq tal-Unjoni (tunnellati)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indiċi
100
100
103
100
Sehem mis-suq (%)
84
81
84
80
Indiċi
100
97
100
95
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, ilment
(126)
Il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, b'volumi tal-bejgħ ftit ogħla fl-2012.
(127)
Peress li l-konsum tal-Unjoni kiber matul il-perjodu kkunsidrat kif indikat fil-premessa (96) iktar 'il fuq, il-volumi ġeneralment stabbli ta' bejgħ wasslu għal tnaqqis ta' 5 % fis-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu kkunsidrat. Simili għall-volum tal-bejgħ, is-sena 2012 kellha bixra aktar pożittiva.
4.4.2.3. It-tkabbir
(128)
Kif deskritt hawn fuq, matul il-perjodu kkunsidrat il-volum tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kien ġeneralment stabbli f'suq li kien qed jikber. Fl-istess ħin, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu b'mod sinifikanti. B'riżultat ta' dan, it-tkabbir tas-suq ta' madwar 140 000 tunnellata matul il-perjodu kkunsidrat kważi b'mod esklużiv wassal biex l-importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati jibbenefikaw, xi ħaġa li żiedet il-volumi tagħhom b'madwar 128 000 tunnellata matul l-istess perjodu. Għalhekk, l-industrija tal-Unjoni ma setgħet bl-ebda mod tibbenefika mit-tkabbir tas-suq.
4.4.2.4. L-impjiegi u l-produttività
(129)
L-impjiegi u l-produttività żviluppaw kif ġej tul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 10
L-impjiegi u l-produttività
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Numru ta' impjegati
13 223
12 978
12 471
11 820
Indiċi
100
98
94
89
Produttività (tunnellata/impjegat)
242
235
258
257
Indiċi
100
97
107
106
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, ilment
(130)
In-numru ta' impjegati tal-industrija tal-Unjoni naqas b'żewġ punti perċentwali fl-2011, u b'erba' punti perċentwali oħra fl-2012 u saħansitra b'ħames punti perċentwali oħra fil-perjodu tal-investigazzjoni, u dan wera tendenza ċara ta' tnaqqis. Ir-razzjonalizzazzjoni tal-għadd ta' impjegati tista' tkun attribwita għall-implimentazzjoni ta' pjani diversi ta' “effikaċja” mill-produtturi tal-Unjoni u t-tnaqqis fil-volum ta' produzzjoni.
(131)
L-industrija SSCR hija ġeneralment meqjusa bħala industrija li tuża kapital kbir. Madankollu, l-ammont ta' impjiegi provduti mill-industrija tal-Unjoni huwa sinifikanti. Barra minn hekk, l-ispejjeż tax-xogħol huma t-tieni l-iktar fattur ta' spiża importanti wara l-materja prima, li bħala medja tammonta għal madwar 10 % - 15 % tal-ispejjeż totali. L-impjiegi għalhekk huma indikatur rilevanti ta' dannu għal din l-industrija.
(132)
Il-produttività tal-industrija tal-Unjoni naqset ftit fl-2011 bi tliet punti perċentwali, imbagħad fl-2012 żdiedet b'10 punti perċentwali u reġgħet naqset b'punt perċentwal fil-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod ġenerali, din għoliet b'sitt punti perċentwali minn 242 tunnellata għal 257 tunnellata għal kull impjegat fil-perjodu kkonċernat, minkejja t-tnaqqis fin-numru ta' impjegati, li wassal għal effikaċja ikbar.
4.4.2.5. Id-daqs tal-marġini tad-dumping u l-irkupru minn dumping fl-imgħoddi
(133)
Il-marġnijiet kollha tad-dumping kienu ogħla b'mod sinifikanti mil-livell de minimis. L-impatt tad-daqs tal-marġnijiet attwali tad-dumping fuq l-industrija tal-Unjoni kien sostanzjali, meta tqis il-volum u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati.
(134)
Din hi t-tieni investigazzjoni antidumping dwar il-prodott ikkonċernat. L-importazzjonijiet tal-istess prodott li oriġina fir-RPĊ, il-Korea t'Isfel u t-Tajwan, diġà kienu soġġetti għal investigazzjoni fl-2008-2009 (6). Minkejja li din l-investigazzjoni ma wasslitx għall-impożizzjoni ta' miżuri antidumping, l-investigazzjoni stabbilixxiet b'mod provviżorju l-eżistenza tad-dumping li diġà kien hemm dak iż-żmien (7).
4.4.3. Indikaturi mikroekonomiċi
4.4.3.1. Prezzijiet u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet
(135)
Il-prezzijiet medji peżati tal-bejgħ ta' unità tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lill-klijenti mhux relatati fl-Unjoni żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 11
Prezzijiet tal-bejgħ fl-Unjoni
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-prezz medju tal-bejgħ ta' unità (EUR/tunnellata)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indiċi
100
106
97
89
Il-kost unitarju tal-produzzjoni (EUR/tunnellata)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indiċi
100
104
96
86
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(136)
Il-prezzijiet tal-bejgħ tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun lil klijenti mhux relatati naqsu bi 11 % matul il-perjodu kkunsidrat. Filwaqt li fl-2011 il-prezzijiet żdiedu b'6 %, sa tmiem il-perjodu kkunsidrat dawn niżlu bi 17-il punt perċentwali.
(137)
Il-kost unitarju tal-produzzjoni totali ta' SSCR (inklużi oġġetti eventwalment esportati) fil-biċċa l-kbira segwa x-xejra tal-prezzijiet tal-bejgħ u naqas b'14 % matul il-perjodu kkunsidrat. Madankollu, minħabba li l-prezzijiet tal-bejgħ u l-kost unitarju tal-produzzjoni mhumiex direttament komparabbli minħabba li hemm ċertu differenza fiż-żmien bejn il-produzzjoni u l-bejgħ. Hekk kif il-livell medju ta' inventarji tal-industrija tal-Unjoni ammonta għal madwar 15 % tal-valur tal-bejgħ, fil-medja hemm distakk ta' żmien ta' kważi xahrejn bejn il-produzzjoni u l-bejgħ.
(138)
Ġeneralment, kemm il-kostijiet tal-produzzjoni kif ukoll il-prezzijiet tal-bejgħ huma bbażati fuq l-iżvilupp tal-ispejjeż tal-materja prima, l-aktar il-kromu u n-nikil. Il-prezzijiet miżmuma mill-industrija tal-Unjoni qed isegwu l-hekk imsejjaħ mekkaniżmu ta' “ħlas addizzjonali fuq il-liga”. F'dan il-mekkaniżmu, il-prezzijiet jikkonsistu fi “prezz bażiku” fiss u “ħlas addizzjonali fuq il-liga” li jogħla u jinżel skont il-kompożizzjoni kimika tal-grad tal-azzar u l-istimi tal-ligi tal-London Metal Exchange ('LME). Għalhekk, il-prezzijiet huma marbuta mal-grad tal-azzar u l-ispejjeż korrispondenti tal-materja prima.
(139)
Il-partijiet interessati ssuġġerixxew li x-xejra tal-prezz tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni għandha tiġi analizzata mingħajr il-“ħlas addizzjonali fuq il-liga”. Peress li l-industrija tal-Unjoni ma tinfluwenzax il-prezz tan-nikil, il-partijiet interessati ddikjaraw li l-Kummissjoni għandha tara biss il-“prezz bażiku”.
(140)
Il-prezz totali jikkonsisti sewwasew fil-prezz bażiku u l-ħlas addizzjonali fuq il-liga u l-klijenti normalment ikunu konxji ta' dan il-qsim. Madankollu, l-investigazzjoni wriet li matul il-perjodu ta' investigazzjoni, dawn iż-żewġ elementi tal-prezz ma kinux normalment mistqarra separatament fuq il-fattura. F'każijiet bħal dawn, id-dokumenti kummerċjali li kienu jeżistu qabel il-fattura bħall-ordni jew l-konferma tal-ordni konferma normalment ma tindikax dawn iż-żewġ elementi b'mod separat.
(141)
Għalhekk, l-iżvilupp tal-prezz bażiku ġie analizzat abbażi tal-informazzjoni disponibbli pubblikament sottomessa mill-partijiet interessati. Din l-informazzjoni turi t-tqassim dettaljat tal-prezz totali mitlub għall-prodotti ta' grad ta' komodità 304 (8) fil-Ġermanja (9) fil-prezz bażiku u tal-ħlas addizzjonali fuq il-liga. Filwaqt li l-ħlas addizzjonali fuq il-liga jvarja skont l-iżvilupp fl-ispejjeż tal-materja prima, il-prezz bażiku naqas matul il-perjodu meqjus b'madwar 20 % minn madwar EUR 1 200/tunnellata metrika fl-2010 għal madwar EUR 1 000/tunnellata fil-perjodu tal-investigazzjoni. Filwaqt li l-livell tat-tnaqqis tista' ma jkunx neċessarjament rappreżentattiv għall-prodotti kollha u l-produtturi kollha tal-Unjoni, il-kobor tat-tnaqqis jappoġġa l-konklużjoni li mhux biss il-livell ta' ħlas addizzjonali fuq il-liga, iżda wkoll il-livell tal-prezz bażiku segwew xejra ta' tnaqqis.
4.4.3.2. Kostijiet lavorattivi
(142)
Il-kostijiet lavorattivi medji tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 12
Spejjeż medji tax-xogħol għal kull impjegat
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indiċi
100
102
105
108
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(143)
Il-kostijiet lavorattivi medji għal kull impjegat kienu qed jiżdiedu matul il-perjodu kkunsidrat u żdiedu b'mod ġenerali bi 8 % bejn l-2010 u l-perjodu tal-investigazzjoni.
4.4.3.3. Inventarji
(144)
Il-livelli tal-ħażna tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 13
Inventarji
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Ħażniet tal-għeluq (tunnellati)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indiċi
100
99
86
93
Il-ħażniet tal-għeluq bħala perċentwal tal-produzzjoni (%)
15
16
14
15
Indiċi
100
103
90
99
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(145)
Il-volum tal-ħażniet baqa' pjuttost stabbli bejn l-2010 u l-2011, imbagħad naqas bi 13-il punt perċentwali fl-2012 u tela' ftit b'7 punti perċentwali fil-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod ġenerali, dan naqas b'7 % matul il-perjodu kkunsidrat. Peress li ħafna mill-produzzjoni ssir fuq ordni, il-ħażniet mhumiex indikatur siewi f'din l-industrija.
4.4.3.4. Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti u l-abbiltà li jiżdied il-kapital.
(146)
Il-profittabbiltà, il-fluss tal-flus, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppaw kif ġej matul il-perjodu kkunsidrat:
Tabella 14
Profittabbiltà, fluss tal-flus, investimenti u redittu fuq l-investimenti
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Il-profittabbiltà tal-bejgħ fl-Unjoni lil klijenti mhux relatati (% tad-dħul tal-bejgħ)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indiċi
- 100
- 214
- 330
- 253
Fluss tal-flus (miljuni ta' EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Indiċi
- 100
54
- 5
- 20
Investimenti (miljuni ta' EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indiċi
100
91
85
83
Redditu fuq l-investimenti (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indiċi
- 100
- 246
- 370
- 269
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(147)
Il-Kummissjoni stabbilixxiet il-profittabbiltà tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun billi l-profitt nett qabel it-taxxa tal-bejgħ tal-prodott simili lil klijenti mhux relatati fl-Unjoni ngħata bħala perċentwal tal-fatturat ta' dak il-bejgħ. Il-profitabbiltà tal-produtturi fil-kampjun kienet negattiva matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat - naqset b'1,5 punti perċentwali bejn l-2010 u l-2012 u rkuprat ftit fil-perjodu tal-investigazzjoni b'0,5 punti perċentwali biex laħqet - 1,6 %. Kif spjegat fil-premessa (141) hawn fuq, il-profittabilità negattiva kienet prinċipalment minħabba tnaqqis kontinwu fil-prezz bażiku u mhux minħabba instabbiltà tal-prezzijiet għall-materja prima bħal nikil.
(148)
Il-fluss tal-flus nett huwa l-ħila tal-produtturi tal-Unjoni li jiffinanzjaw l-attivitajiet tagħhom huma stess. Il-fluss tal-flus kien negattiv fi tlieta mill-erba' snin ikkunsidrati - tjieb fl-2011, imma mbagħad reġa' beda nieżel. It-titjib temporanju fl-2011 sar l-aktar minħabba t-tnaqqis sinifikanti tal-ħażniet ta' prodotti nofshom lesti.
(149)
L-investimenti wrew xejra ta' tnaqqis - fl-2011 naqsu b'9 %, fl-2012 naqqsu b'6 % oħra u bi 2 % oħra fil-perjodu tal-investigazzjoni. B'mod ġenerali, dawn naqsu bi 17-il punt perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat.
(150)
Ir-redditu fuq l-investimenti huwa l-profitt f'perċentwal tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti. Dan kien negattiv fl-erba' snin ikkunsidrati. Fl-2011 naqas b'146 %, fl-2012 b'124 % ulterjuri u laħaq iċ-ċifra ta' - 3,1 % fil-perjodu tal-investigazzjoni.
(151)
Il-ħila li jiżdied il-kapital tal-erba' produtturi fil-kampjun kien affettwat b'mod negattiv, għax minħabba ċ-ċifri negattivi fil-profitt tagħhom, ma kinux f'pożizzjoni li jiksbu finanzjament mill-banek. Il-produtturi kellhom isibu fondi pprovduti minn gruppi oħra ta' kumpaniji.
4.4.4. Konklużjoni dwar id-dannu
(152)
Ħafna mill-indikaturi tad-dannu tal-industrija tal-Unjoni wrew tendenza negattiva matul il-perjodu kkunsidrat. Il-volum tal-produzzjoni naqas b'5 %, u dan wassal għal tnaqqis fl-użu tal-kapaċità ta' 8 %. Il-volumi stabbli tal-bejgħ f'suq li qed jikber wasslu għal tnaqqis fis-sehem tas-suq ta' 5 %. L-impjiegi naqsu b' 11 % filwaqt li l-ispejjeż tax-xogħol żdiedu b'8 %. L-investimenti naqsu b'17 %, filwaqt li r-redditu fuq l-investimenti baqa' negattiv matul il-perjodu kkunsidrat u wera xejra li sejra għall-agħar.
(153)
L-uniċi fatturi ta' dannu li wrew xejra kemxejn pożittiva huma l-kapaċità tal-produzzjoni u l-produttività. Fi kwalunkwe każ, din iż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni taqbel maż-żieda fil-konsum tul il-perjodu kkunsidrat. Iż-żieda fil-produttività seħħet bis-saħħa tat-tnaqqis fin-numru tal-impjegati.
(154)
Ċerti fatturi ta' dannu kellhom żvilupp temporanju aktar pożittiv fl-2011 jew fl-2012 meta mqabbla mas-snin preċedenti, imbagħad reġgħu naqsu - bħas-sehem mis-suq, il-prezzijiet tal-bejgħ, u l-kost tal-produzzjoni. Il-profittabbiltà kienet negattiva fl-erba' snin kollha, u l-fluss tal-flus kien negattiv fi tlieta mill-erba' snin.
(155)
Fuq il-bażi ta' dak li ntqal aktar 'il fuq, il-Kummissjoni f'dan l-istadju kkonkludiet li l-industrija tal-Unjoni sofriet dannu materjali skont it-tifsira tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku.
5. KAWŻALITÀ
(156)
Skont l-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni stħarrġet jekk l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati kkawżawx dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni. Skont l-Artikolu 3(7) tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni eżaminat ukoll jekk fatturi oħrajn magħrufa setgħux fl-istess ħin iddanneġġaw lill-industrija tal-Unjoni. Il-Kummissjoni żgurat li kwalunkwe dannu possibbli kkawżat minn fatturi oħra barra l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati ma kienx attribwit għal importazzjonijiet oġġett ta' dumping. Dawn il-fatturi huma: l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, il-prestazzjoni tal-esportazzjoni tal-industrija tal-Unjoni, in-nefqa tal-enerġija, il-kapaċità żejda, u l-kompetizzjoni fl-Unjoni.
5.1. Effetti tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping
(157)
Il-konsum tal-Unjoni żdied b'4 % matul il-perjodu kkunsidrat, imma fl-istess ħin il-volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi konċernati żdied b'70 % filwaqt li s-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni wera xejra ta' tnaqqis. Ix-xejra li fiha l-importazzjonijiet kisbu sehem mis-suq u x-xejra li fiha l-industrija tal-Unjoni tilfet is-sehem mis-suq instab li kienu jikkorrispondu. Is-sehem miżjud fis-suq tal-importazzjonijiet naqas fl-2012 u reġa' tela' fil-perjodu tal-investigazzjoni, filwaqt li t-tnaqqis fis-suq mill-industrija tal-Unjoni naqas ukoll fl-2012 u reġa' niżel fil-perjodu tal-investigazzjoni. Għalhekk jidher ċar li s-sehem mis-suq mitluf tal-industrija tal-Unjoni kien jikkorrelata maż-żieda tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping.
(158)
Il-prezzijiet tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati naqsu bi 13 % matul il-perjodu kkunsidrat. Il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni naqsu bi 11 % matul l-istess perjodu. Matul il-perjodu tal-investigazzjoni l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'9,6 % - 11,3 %, u għalhekk għamlu pressjoni fuq il-prezz fl-industrija tal-Unjoni. L-imġiba tal-prezz taż-żieda fl-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati ma ppermettietx lill-industrija tal-Unjoni biex iżżomm sehemha fis-suq jew biex tibda tagħmel profitt.
(159)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li l-prodotti importati mill-pajjiżi kkonċernati mhumiex qed jikkompetu mal-prodotti mibjugħa mill-industrija tal-Unjoni. Allegatament, l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati huma fil-biċċa l-kbira tagħhom prodotti rqaq bi ħxuna ta' inqas minn 2 mm, filwaqt li prodotti eħxen minn hekk huma forniti l-aktar mill-industrija tal-Unjoni. Din l-allegazzjoni ma sabitx konferma fil-fatti stabbiliti mill-investigazzjoni. Tabilħaqq, il-produtturi esportaturi u l-industrija tal-Unjoni jbigħu prodotti eħxen minn 2 mm kif ukoll prodotti rqaq b'inqas ħxuna. Barra minn hekk, bħala medja, il-proporzjon ta' prodotti ħoxnin vs. prodotti rqaq huwa simili b'madwar 30 % - 35 % kemm għall-industrija tal-Unjoni kif ukoll għall-produtturi esportaturi mill-pajjiżi kkonċernati.
(160)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li ma kienx hemm korelazzjoni bejn il-livell u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u l-profitabbiltà tal-industrija tal-Unjoni. B'mod partikolari, irreferew għat-tnaqqis tal-importazzjonijiet u l-prezzijiet stabbli mir-RPĊ fl-2011-2012 li allegatament ma setgħux ikkawżaw it-tnaqqis fil-prezzijiet medji fis-suq tal-Unjoni. Fl-istess ħin, it-telf tal-industrija tal-Unjoni żdied u l-volum tal-bejgħ kien pjuttost stabbli.
(161)
Madankollu, din l-analiżi tiffoka apposta fuq sentejn biss għalihom, minflok fuq il-perjodu sħiħ ikkunsidrat. Meta ġie analizzat il-perjodu sħiħ, deher ċar li ż-żieda b'saħħitha fl-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mhux biss wasslet għad-deterjorament tal-profitti imma wasslet ukoll għal telf fis-sehem tas-suq mill-industrija tal-Unjoni u għal tnaqqis fil-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, l-impjiegi, l-investimenti u r-redditu fuq l-investimenti. Filwaqt li s-sena 2012 ma segwietx b'mod strett ix-xejra ġenerali, din baqgħet negattiva. L-għan tal-valutazzjoni tal-indikaturi tad-danni fuq perjodu itwal ta' erba' snin isir l-aktar biex ikun evitat milli jintlaħqu konklużjonijiet fuq il-bażi ta' żviluppi iżolati, jekk ikun hemm. L-effetti tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping miż-żewġ pajjiżi kkonċernati xorta waħda ġew ivvalutati b'mod kumulattiv għar-raġunijiet spjegati fil-premessi minn (97) sa (102) hawn fuq. Għalhekk, ma kienx ġustifikabbli li jiġu vvalutati l-effetti indipendenti tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mir-RPĊ waħedhom.
(162)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li s-sehem mis-suq li l-industrija tal-Unjoni tilfet għall-importazzjonijiet mit-Tajwan kien insinifikanti. Skont l-informazzjoni pprovduta fl-ilment, l-importazzjonijiet mit-Tajwan kienu jammontaw għal sehem mis-suq ta' 4,98 % fil-perjodu tal-investigazzjoni, u żdiedu b'1,09 % bejn l-2010 u l-perjodu ta' investigazzjoni. Il-partijiet interessati ddikjaraw li għalhekk kien impossibbli li l-esportazzjonijiet Tajwaniżi kkawżaw dannu li l-ilmentaturi ddikjaraw li ġarrbu.
(163)
Skont is-sejbiet tal-investigazzjoni, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Tajwan żdied b'mod ġenerali matul il-perjodu kkunsidrat u laħaq il-5,1 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni. L-investigazzjoni stabbilixxiet biċ-ċar ukoll li dawn l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping waqqgħu b'mod sostanzjali l-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, għall-kuntrarju ta' dak li qalet il-parti interessata, l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mit-Tajwan għamlu pressjoni fuq il-prezz u, flimkien mal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping miċ-Ċina, ikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni kif diskuss hawn fuq. Jitfakkar li l-effetti tal-importazzjonijiet miż-żewġ pajjiżi kkonċernati kienu vvalutati b'mod kumulattiv għar-raġunijiet spjegati fil-premessi minn (97) sa (102) iktar 'il fuq. Għalhekk, l-effetti tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mit-Tajwan biss ma kinux ivvalutati b'mod indipendenti.
(164)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li l-kwantità tal-importazzjonijiet Tajwaniżi kienet esaġerata għax allegatament kienet tinkludi kwantitajiet sinifikanti ta' SSCR ta' oriġini Ċiniża jew Koreana li kienu ddikjarati bi żball bħala Tajwaniżi. Madankollu, din l-allegazzjoni ma kinitx sostnuta mill-evidenza.
(165)
Madankollu, il-kumpaniji Tajwaniżi li qed jikkooperaw (produtturi u partijiet oħrajn) irraportaw esportazzjonijiet li jirrappreżentaw il-maġġoranza kbira tat-total tal-importazzjonijiet mit-Tajwan. Għalhekk, il-kwistjoni tal-prodotti Tajwaniżi li allegatament kienu ddikjarati bi żball seta' kellha impatt limitat ħafna, jekk kellha.
(166)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li l-prezzijiet tal-produtturi esportaturi Ċiniżi u Tajwaniżi, bħal dawk tal-industrija tal-Unjoni, segwew il-prezz tan-nikil. Filwaqt li tabilħaqq jista' jkun il-każ li maż-żmien ix-xejra tal-prezz tal-produtturi esportaturi segwiet ix-xejra tal-prezzijiet tal-materja prima, dan ma jindirizzax il-kwistjoni tal-livell assolut tal-prezz. F'dan ir-rigward, l-investigazzjoni sabet li kemm il-prezzijiet Ċiniżi kif ukoll dawk Tajwaniżi waqqgħu l-prezz tal-industrija tal-Unjoni b'9,6 % - 11,3 %. Jekk dan huwa minnu, l-argument li l-prezzijiet taċ-Ċina, it-Tajwan u tal-industrija tal-Unjoni żviluppaw f'xejra simili matul il-perjodu kkunsidrat iwassal biss għall-konklużjoni li l-esportazzjonijiet Ċiniżi u Tajwaniżi kienu qed iwaqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'marġini simili matul il-perjodu sħiħ ikkunsidrat.
(167)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li l-allegata żieda fl-investimenti ma turix li l-industrija tal-Unjoni kienet qed iġarrbu minn dannu materjali. Madankollu, din l-allegazzjoni ma sabitx konferma fl-investigazzjoni. Tabilħaqq, l-investimenti naqsu b'mod kostanti bi 17 % matul il-perjodu kkunsidrat, kif indikat fil-premessa (149) iktar 'il fuq.
(168)
F'dan l-istadju ll-Kummissjoni kkonkludiet li ż-żieda fl-importazzjonijiet oġġett ta' dumping bi prezz baxx mill-pajjiżi kkonċerati kkawżat id-dannu tal-materjal li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
5.2. L-effetti ta' fatturi oħra
5.2.1. Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
(169)
Il-volum ta' importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħrajn żviluppa matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 15
Importazzjonijiet minn pajjiżi terzi
Il-pajjiż
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
L-Indja
Volum (tunnellati)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indiċi
100
168
192
352
Sehem mis-suq (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Prezz medju (EUR/tunellata)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indiċi
100
127
116
110
Il-Korea t'Isfel
Volum (tunnellati)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indiċi
100
97
86
128
Sehem mis-suq (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Prezz medju (EUR/tunellata)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indiċi
100
109
98
95
L-Afrika t'Isfel
Volum (tunnellati)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indiċi
100
78
77
78
Sehem mis-suq (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Prezz medju (EUR/tunellata)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indiċi
100
102
91
84
L-Istati Uniti tal-Amerka:
Volum (tunnellati)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indiċi
100
87
87
96
Sehem mis-suq (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Prezz medju (EUR/tunellata)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indiċi
100
109
98
85
Pajjiżi terzi oħra
Volum (tunnellati)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indiċi
100
128
87
69
Sehem mis-suq (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Prezz medju (EUR/tunellata)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indiċi
100
109
111
109
Total tal-pajjiżi terzi kollha ħlief il-pajjiżi konċernati
Volum (tunnellati)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indiċi
100
102
90
106
Sehem mis-suq (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Prezz medju (EUR/tunellata)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indiċi
100
108
101
92
Sors: Eurostat
(170)
Il-pajjiżi terzi bl-ogħla volumi ta' importazzjoni kienu l-Indja, il-Korea t'Isfel, l-Afrika t'Isfel u l-Istati Uniti b'ishma mis-suq li varjaw bejn il-1,6 % u t-2,8 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Is-sehem mis-suq tal-pajjiżi terzi l-oħra kollha kien ta' 10,8 %.
(171)
L-importazzjonijiet mill-Indja kienu negliġibbli, jiġifieri 1 % jew inqas, matul il-biċċa l-kbira tal-perjodu kkunsidrat. Darba biss qabżu l-limitu ta' 1 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni meta kellhom sehem mis-suq ta' 1,9 %.
(172)
Is-sehem mis-suq tal-Korea t'Isfel kien pjuttost stabbli matul il-perjodu kkunsidrat, bi tnaqqis minn 2,3 % għal 1,9 % mill-2010 - 2012 u fl-aħħar b'żieda għal 2,8 % biss matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(173)
L-importazzjonijiet mill-Afrika t'Isfel u mill-Istati Uniti wrew xejra ta' tnaqqis matul il-perjodu kkunsidrat. Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Afrika t'Isfel naqas minn 2,1 % għal 1,6 % filwaqt li s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Istati Uniti naqas minn 3,0 % għal 2,8 %
(174)
Rigward il-prezzijiet bbażati fuq il-Eurostat, jista' jiġi osservat li l-prezz tal-importazzjonijiet mill-Korea t'Isfel biss kien inqas mill-prezz tal-importazzjonijiet mir-RPĊ u t-Tajwan, filwaqt li l-importazzjonijiet mill-Afrika t'Isfel kellhom prezzijiet simili u l-importazzjonijiet mill-Indja u l-Istati Uniti kellhom prezzijiet ogħla. Ta' min jinnota li minkejja dan il-prodott ikkonċernat/il-prodott simili jikkonsisti fi gradi varji ta' azzar u dan iwassal għal differenza sinifikanti fil-prezzijiet li ma setgħetx tkun ikkunsidrata fil-prezz medju maħruġ mill-Eurostat.
(175)
Il-partijiet interessati rreferew għal importazzjonijiet minn pajjiżi terzi, inklużi l-Istati Uniti, il-Korea t'Isfel, l-Indja u l-Afrika t'Isfel. Iddikjaraw li dawk l-importazzjonijiet setgħu influwenzaw is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni u peress li hemm importazzjonijiet sostanzjali minn pajjiżi terzi oħra, li mhumiex soġġetti għall-investigazzjoni tal-Kummissjoni, l-importazzjonijiet mir-RPĊ u t-Tajwan m'għandhomx jinstabu responsabbli għal xi dannu kkawżat minn importazzjonijiet minn pajjiżi oħrajn.
(176)
Kif spjegat hawn fuq, fil-perjodu tal-investigazzjoni, fost pajjiżi oħrajn li huma sorsi tal-importazzjonijiet ta' prodotti SSCR lejn l-Unjoni, it-Tajwan u r-RPĊ għandhom l-ogħla ishma mis-suq (5,1 % u 4,3 % rispettivament). L-ebda importazzjoni minn pajjiż ieħor ma qabżet is-sehem mis-suq ta' 3 % matul il-perjodu kkunsidrat. Barra minn hekk, filwaqt li s-sehem mis-suq mill-pajjiżi kkonċernati żdied bi 3,7 punti perċentwali matul il-perjodu kkunsidrat, f'daqqa, is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi għajr il-pajjiżi kkonċernati baqa' stabbli u żdied b'0,2 punti perċentwali biss matul il-perjodu kkunsidrat.
(177)
Għalhekk, minħabba x-xejra stabbli fil-volumi tal-importazzjonijiet, il-Kummissjoni kkonkludiet b'mod provviżorju li l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra ma kkontribwixxewx b'mod sinifikanti għad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
5.2.2. Il-prestazzjoni tal-esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni
(178)
Il-volum tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun żviluppa matul il-perjodu kkunsidrat kif ġej:
Tabella 16
Il-prestazzjoni tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
2010
2011
2012
Il-perjodu tal-investigazzjoni
Volum tal-esportazzjonijiet (tunnellati)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indiċi
100
102
98
96
Prezz medju (EUR/tunnellata)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indiċi
100
110
97
89
Sors: Produtturi tal-Unjoni fil-kampjun
(179)
Il-volumi tal-esportazzjonijiet tal-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun qed jonqsu wara żieda ta' darba fl-2011 kemm fil-volumi kif ukoll fil-prezzijiet tal-bejgħ. B'mod ġenerali, il-volumi tal-esportazzjonijiet tal-produtturi fil-kampjun kienu jirrappreżentaw madwar 12 % tal-produzzjoni f'daqqa tagħhom. Għad li t-tnaqqis fl-esportazzjonijiet kien ikkontribwixxa għat-tnaqqis fil-produzzjoni, minħabba l-livell baxx ta' esportazzjonijiet b'rabta mal-bejgħ fl-Unjoni, kwalunkwe kontribut tal-esportazzjonijiet għad-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni huwa limitat ħafna.
5.2.3. Il-kost tal-enerġija, il-kapaċità żejda
(180)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni kien għoli minħabba kostijiet għolja tal-enerġija, li jingħad li huma 20 % ogħla minn dawk fir-RPĊ. Madankollu, l-enerġija hi biss fattur minuri għall-produzzjoni ta' prodotti SSCR, u tipikament tammonta għal inqas minn 10 % tal-ispejjeż totali. Jekk inwarrbu l-kwistjoni dwar jekk il-kostijiet tal-enerġija fir-RPĊ jirriflettux il-valuri tas-suq, id-differenza fil-prezz tal-enerġija ma setgħetx tikkawża d-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(181)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li għall-kuntrarju tal-informazzjoni pprovduta fl-ilment, l-industrija tal-Unjoni sofriet minħabba kapaċità żejda sinifikanti. Il-Kummissjoni osservat l-użu tal-kapaċità tal-Industrija tal-Unjoni li naqset minn 77 % fl-2010 għal 70 % fil-perjodu kkunsidrat. Madankollu, il-kapaċità tal-produzzjoni tal-industrija tal-Unjoni u l-konsum fis-suq tal-Unjoni żviluppaw b'mod parallel, bit-tnejn li huma jiżdiedu b'4 % matul il-perjodu kkunsidrat. Għalhekk it-telf fl-użu tal-kapaċità hu kkawżat min-nuqqas ta' ħila tal-industrija tal-Unjoni li tisfrutta t-tkabbir tas-suq, għax dan it-tkabbir kien assorbit mill-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi konċernati. Għaldaqstant, l-allegata kapaċità żejda li rriżultat aktar hija konsegwenza tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping milli kawża tad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni.
(182)
Il-Kummissjoni kkonkludiet li la l-kost tal-enerġija tal-industrija tal-Unjoni u lanqas l-allegata kapaċità żejda ma setgħu jikkaġunaw id-dannu li ġarrbet.
5.3. Tħassib relatat mal-kompetizzjoni
(183)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li l-importazzjonijiet ta' prodotti SSCR mir-RPĊ żdiedu b'rispons għall-konċentrazzjoni tal-kapaċitajiet fl-Unjoni għal numru żgħir ta' fornituri, meta l-utenti fl-Unjoni tħallew b'numru limitat ta' produtturi mill-Unjoni. Madankollu, f'dawn l-aħħar 10 snin minn dejjem kien hemm erba' fornituri medji u għadd ta' fornituri iżgħar fis-suq tal-Unjoni. Filwaqt li s-sjieda ta' xi wħud minn dawn il-kumpaniji ma nbidlitx matul dak il-perjodu, l-għadd ta' fornituri baqa' stabbli. Għalhekk, iż-żieda tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta' dumping ma setgħetx ġiet ikkawżata minn tnaqqis fin-numru ta' fornituri fl-Unjoni.
(184)
Il-partijiet interessati ddikjaraw li s-suq tal-Unjoni kellu konċentrazzjoni għolja u li l-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati ma setgħux ikkawżaw xi dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Iddikjaraw li l-volum tal-importazzjonijiet mill-Asja ma kienx biżżejjed biex jagħmel pressjoni fuq il-kompetizzjoni u ma setax iżomm lill-industrija tal-Unjoni milli żżid il-prezzijiet tagħha. F'dan ir-rigward, l-istess partijiet għamlu referenza għad-deċiżjoni ta' fużjoni tal-Kummissjoni biex tkun approvata l-fużjoni (suġġetta għall-impenji) bejn Outokumpu u Inoxum (10) f'Novembru 2012 (id-“Deċiżjoni ta' Fużjoni ta' Outokumpu”)
(185)
Madankollu, l-analiżi fi proċedura ta' fużjoni u investigazzjoni ta' antidumping jikkonċernaw oqfsa legali differenti li għandhom objettivi differenti. Filwaqt li proċedura ta' fużjoni tanalizza jekk fużjoni proposta tqajjem tħassib dwar il-kompetizzjoni, investigazzjoni antidumping tanalizza jekk l-industrija tal-Unjoni hijiex esposta għal dumping ta' dannu.
(186)
Fi kwalunkwe każ, fil-qafas tad-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu, ġie eżaminat jekk l-akkwist ta' Inoxum minn Outokumpu jwassal għal attur dominanti fis-suq tal-Unjoni. L-entità magħquda ta' Outokumpu u Inoxum kien se jkollha sehem tas-suq kombinat ta' aktar minn 50 % u naqqset in-numru ta' produtturi ewlenin minn erbgħa għal tlieta. Din id-deċiżjoni ta' fużjoni obbligat lil Outokumpu li ċċedi parti ta' Inoxum inkluża l-kumpanija ta' produzzjoni Acciai Speciali Terni (“AST”). L-għan ta' dan l-iżvestiment kien preċiżament li tinżamm il-kompetizzjoni fis-suq SSCR fl-Unjoni u l-entità fuża ppjanata (Outokumpu u l-assi kollha ta' Inoxum inkluża AST) li kellu jkollha sehem mis-suq ta' iktar minn 50 % fis-suq tal-Unjoni qatt ma ssarrfet f'realtà. Minflok, għad hemm erba' atturi ta' daqs medju u numru ta' atturi iżgħar li jikkompetu ma' xulxin mingħajr xi waħda minn dawn il-partijiet li għandhom livell ta' saħħa fis-suq li l-entità fuża proposta analizzat fil-każ ta' Fużjoni kienet miżmuma.
(187)
Il-partijiet interessati rreferew ukoll għad-diskussjoni fid-Deċiżjoni ta' Fużjoni ta' Outokumpu għall-fatt li l-produtturi tal-Unjoni ma kinux ristretti mill-importazzjonijiet Asjatiċi matul dawk il-perjodi ta' żmien li fihom l-importazzjonijiet mill-Asja saru inqas kompetittivi minħabba ċaqliq fil-prezzijiet tan-nikil, ir-rata tal-kambju u l-prezzijiet baxxi tan-nikil ikkwotati fl-LME. Fid-“Deċiżjoni ta' Fużjoni ta' Outokumpu” ingħad li “anke jekk il-limitazzjoni dovuta għall-importazzjonijiet ma kinitx b'saħħitha fil-preżent, huwa possibbli li din tikber fil-ġejjieni” (11), li mbagħad wassal għal valutazzjoni tal-iżviluppi probabbli tas-suq. L-investigazzjoni attwali wriet dan li ġej: l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati, fil-perjodu tal-investigazzjoni laħqu sehem mis-suq ta' 9,5 % u żdiedu b'70 % meta mqabbla mal-2010. Kien stabbilit li dawn l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'9,6 % - 11,3 %.
(188)
Barra minn hekk, il-fatt li d-domanda fis-suq tal-Unjoni hija relattivament stabbli anke f'każ ta' varjazzjonijiet sinifikanti fil-prezzijiet ma jfissirx li x-xerrejja mhumiex sensittii għall-prezz. Filwaqt li prezzijiet iktar baxxi offruti minn esportaturi ma jwasslux għal żieda fil-konsum fis-suq tal-Unjoni, l-investigazzjoni uriet biċ-ċar li x-xerrejja jkunu lesti li jixtru kwantitajiet akbar ta' importazzjonijiet bi prezz baxx. Peress li dawn l-importazzjonijiet bi prezz baxx ma jiġġenerawx kwalunkwe domanda addizzjonali, dan il-bejgħ hu għas-spejjeż tal-bejgħ ta' atturi oħra fis-suq, prinċipalment għad-detriment tal-industrija tal-Unjoni.
(189)
L-investigazzjoni kkonfermat li l-industrija tal-Unjoni tbiegħ firxa tal-prodott akbar minn produtturi esportaturi li kkooperaw. Madankollu, matul il-perjodu ta' investigazzjoni madwar 75 % tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni kienet relatata mal-erba' tipi l-aktar komuni ta' gradi tal-azzar (304, 304L, 316L u 430). Dawn il-gradi kollha huma mibjugħa mill-esportaturi mill-pajjiżi kkonċernati f'varjetà kbira ta' ħxuna, wisa' u finituri. Prodotti wkoll lil hinn minn dawn il-gradi ta' komodità huma f'kompetizzjoni diretta billi huma kienu wkoll mibjugħa mill-esportaturi mill-pajjiżi kkonċernati.
(190)
L-ebda waħda mill-partijiet interessati ma qajmet xi kwistjonijiet dwar il-kwalità tal-prodott f'din l-investigazzjoni. Id-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu stabbiliet li filwaqt li bħala medja, il-kwalità prodotta minn produtturi mhux Ewropej tista' titqies bħala komparabbli ma' dik tal-produtturi Ewropej (12), hi identifikat ukoll li l-klijenti b'rekwiżiti speċifiċi ma jistgħux jixtru fl-Asja (13). Madankollu, kif deskritt hawn fuq, il-maġġoranza l-kbira tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni huma prodotti ta' komodità fejn il-kwalità hija komparabbli.
(191)
Kwistjonijiet oħra li jipprevjenu ċerti klijenti milli jixtru SSCR importat huma żminijiet itwal minħabba t-tul tat-trasport mill-pajjiżi kkonċernati u termini inqas favorevoli ta' ħlas offruti minn produtturi fil-pajjiżi kkonċernati. Madankollu, dawn il-kwistjonijiet huma relevanti l-aktar għal klijenti li jixtru direttament mill-mitħna, li jammonta biss għal madwar terz tas-suq tal-Unjoni.
(192)
Fl-istess ħin, il-maġġoranza ta' bejgħ li sar permezz ta' ċentri ta' servizzi tal-azzar, jirrappreżentaw madwar żewġ terzi mis-suq tal-Unjoni. Kważi l-bejgħ kollu mill-pajjiżi kkonċernati hu magħmul permezz ta' ċentri ta' servizzi indipendenti, li jixtru wkoll mill-industrija tal-Unjoni. F'dan il-każ, it-terminu ta' ħlas offrut mid-distributur hu rilevanti għall-utent. Billi dawn tipikament ikunu magħmula mill-istokk tad-distributur, il-ħin rilevanti huwa wkoll iż-żmien meħtieġ biex il-merkanzija titwassal mingħand id-distributur lill-utent. Għalhekk, il-maġġoranza tal-bejgħ mhux affettwat minn dawn il-kwistjonijiet.
(193)
Għalhekk, il-maġġoranza tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni hu direttament affettwat mill-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati.
(194)
Għalhekk, il-Kummissjoni kkonkludiet li l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni fl-Unjoni ma setgħux ipprevenew l-importazzjonijiet oġġett ta' dumping għall-pajjiżi kkonċernati milli jikkawżaw dannu lill-industrija tal-Unjoni.
5.4. Effett tal-prezzijiet tal-materja prima
(195)
Il-partijiet interessati sostnew li d-deċiżjoni jekk jixtru l-prodott ikkonċernat li joriġina fil-pajjiżi kkonċernati jew tal-prodott simili prodott mill-industrija tal-Unjoni hija mmexxija mill-iżvilupp tal-prezzijiet tal-materja prima, b'mod partikolari n-nikil. Dan huwa minħabba li l-esportaturi jitolbu prezz uniku u l-industrija tal-Unjoni titlob prezz bażiku flimkien ma' ħlas addizzjonali fuq il-liga.
(196)
Għalhekk, din allegatament kienet ta' benefiċċju akbar għall-importaturi li jixtru mill-pajjiżi kkonċernati meta jiżdiedu l-prezzijiet tal-materja prima (kif ukoll il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni se jiġi riveduti 'il fuq filwaqt li l-prezzijiet tal-esportaturi se jibqgħu stabbli). Min-naħa l-oħra, jekk jonqsu l-prezzijiet tal-materja prima, allegatament jkun inqas ta' benefiċċju għal dawk l-importaturi li jixtru mill-pajjiżi kkonċernati (hekk kif il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni se jonqsu filwaqt li l-prezzijiet tal-esportaturi se jibqgħu stabbli).
(197)
Fid-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu, ġie analizzat l-impatt tal-iżvilupp mistenni fil-prezz tan-nikil fuq id-deċiżjonijiet tax-xiri tal-importaturi (14). F'din l-investigazzjoni, ġie analizzat jekk l-iżvilupp tal-importazzjonijiet effettivament issegwi l-iżvilupp attwali tal-prezzijiet tan-nikil u jsegwi l-formula deskritta hawn fuq. Il-prezzijiet tan-nikil (15) naqsu b'31 %, minn EUR 16 453/tunnellata fl-2010 għal EUR 11 327/tunnellata matul il-perjodu ta' investigazzjoni. Skont it-talba mressqa mill-partijiet interessati deskritta fil-premessa (196) hawn fuq, dan it-tnaqqis fil-prezzijiet tan-nikil kellu jwassal għal tnaqqis fl-importazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati. Madankollu l-investigazzjoni wriet li minkejja t-tnaqqis sinifikanti fil-prezzijiet tan-nikil, l-esportazzjonijiet mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu b'70 % matul l-istess perjodu, kif deskritt fil-premessa (104) hawn fuq.
(198)
Filwaqt li l-iżvilupp tal-prezzijiet tal-materja prima jista' jkun li kellu xi effett fuq l-iżvilupp tal-volumi ta' importazzjoni, fatturi oħrajn bħalma huma l-livell baxx tal-prezzijiet tal-produtturi esportaturi għelbu b'mod ċar dan l-effett. L-iżvilupp tal-prezzijiet tan-nikil huwa għalhekk ikkunsidrat li ma jkollux impatt dejjiemi fuq iż-żjieda fit-tendenza ġenerali ta' importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati matul il-perjodu kkunsidrat.
5.5. Bidliet fix-xejriet ta' konsum.
(199)
Fid-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu, ġie stabbilit li kemm il-livell tal-prezz tan-nikil assolut u l-volatilità tal-prezzijiet tan-nikel x'aktarx li jnaqqsu l-attrazzjoni ta' azzar li ma jissaddadx bħala materjal u jagħtu spinta lid-domanda għall-azzar li ma jissaddadx mhux nikil (16).
(200)
Fir-rigward l-attrazzjoni tal-azzar li ma jissaddadx bħala materjal, ġie argumentat ukoll li għadd ta' tendenzi li jista' jkollhom impatt possibbli fuq sostituzzjoni għal/minn azzar inossidabbli, inkluża l-ħtieġa għall-użu ta' materjali eħfef pereż. fil-karozzi (impatt negattiv fuq li ma jsaddadx; ċaqliq minn azzar għal komposti), ċikli tal-ħajja iqsar tal-prodott f'oġġetti għall-konsumatur (impatt negattiv fuq li ma jsaddadx; hu użat materjal orħos), ħtieġa akbar għal trattament tal-ilma u l-produzzjoni tal-enerġija ekoloġika (impatt pożittiv fuq li ma jsaddadx; diffiċli biex tissostitwixxi f'ħafna applikazzjonijiet) u l-iżvilupp tal-prezzijiet ta' materjali possibilment kompetittivi (minerali tal-ħadid, l-aluminju, ir-ram) (17).
(201)
F'dan ir-rigward, l-investigazzjoni preżenti kkonfermat is-sejbiet tad-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu (18) li d-domanda għall-azzar li ma jissaddadx b'mod ġenerali u SSCR b'mod partikolari huma pjuttost riġidi. Il-biċċa l-kbira ta' dan it-tkabbir fil-konsum seħħet bejn l-2010 u l-2011 meta l-prezzijiet kienu qed jiżdiedu. Matul il-perjodu ta' tnaqqis fil-prezzijiet mill-2011 sal-perjodu ta' investigazzjoni, il-konsum baqa' stabbli u żdied biss b'1 %. Is-sostituzzjoni għal/minn azzar li ma jissaddadx, inkluż il-fatturi msemmija hawn fuq, għalhekk kellhiex impatt li jista' jitkejjel fuq il-konsum totali tal-SSCR.
(202)
Fir-rigward il-bidla tad-domanda lejn il-gradi tal-azzar non-nikel ta' azzar li ma jissaddadx li huma wkoll il-prodott simili, analiżi dettaljata tat-transazzjonijiet ta' bejgħ irrapportati mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun tikkonferma s-sejbiet fid-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu.
(203)
Madankollu, kif deskritt fil-premessa (138) hawn fuq, il-prezzijiet mitluba mill-industrija tal-Unjoni huma marbuta direttament mal-grad tal-azzar u mal-ispejjeż tal-materja prima korrispondenti. Bidla fid-domanda minn grad tal-azzar wieħed għal ieħor għalhekk għandu impatt newtrali fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
(204)
Għalhekk qed jiġi konkluż f'dan l-istadju li t-tibdil ta' xejriet ta' konsum ma jkollhomx impatt negattiv fuq il-prestazzjoni tal-industrija tal-Unjoni.
5.6. Konklużjoni dwar il-kawżalità
(205)
L-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati żdiedu f'termini assoluti u relattivi fil-konsum tal-Unjoni fi żmien meta l-biċċa l-kbira tal-fatturi ta' dannu tal-industrija tal-Unjoni (il-produzzjoni, il-kapaċità tal-użu, is-sehem mis-suq, l-impjiegi, il-prezzijiet tal-bejgħ, il-kost lavorattiv, il-profittabbiltà, l-investimenti, ir-redditu fuq l-investimenti) iddeterjoraw. L-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati waqqgħu l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b'9,6 % - 11,3 % matul il-perjodu tal-investigazzjoni.
(206)
Fatturi oħra bħall-kost tal-enerġija, il-kapaċità u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni fis-suq tal-Unjoni ma kkontribwixxewx għad-dannu li ġarrbet l-industrija tal-Unjoni. Fatturi bħal importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra u esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni setgħu kienu ta' kontribut għad-dannu imma bi grad limitat ħafna.
(207)
Fuq il-bażi ta' dan t'hawn fuq, il-Kummissjoni kkonkludiet b'mod provviżorju li d-dannu materjali lill-industrija tal-Unjoni kien ikkawżat mill-importazzjonijiet oġġett ta' dumping mill-pajjiżi kkonċernati u l-fatturi l-oħra kkunsidrati individwalment ma kisrux ir-rabta kawżali. Id-dannu jikkonsisti l-aktar fis-sitwazzjoni finanzjarja fraġli tal-industrija tal-Unjoni u fit-tnaqqis fil-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, l-impjegabbiltà u s-sehem mis-suq.
(208)
Il-Kummissjoni ddistingwixxiet u sseparat l-effetti tal-fatturi magħrufa kollha dwar is-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni mill-effetti dannużi tal-importazzjonijiet oġġett ta' dumping. L-effett ta' importazzjonijiet oħra, esportazzjonijiet tal-industrija tal-Unjoni, l-ispiża tal-enerġija, il-kapaċità u l-kundizzjonijiet tal-kompetizzjoni fuq l-iżviluppi negattivi tal-industrija tal-Unjoni f'termini tas-sitwazzjoni finanzjarja, il-produzzjoni u s-sehem mis-suq kienu jew limitati ħafna jew ma eżistewx.
6. L-INTERESS TAL-UNJONI
(209)
B'konformità mal-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, il-Kummissjoni analizzat jekk, minkejja l-konklużjoni dwar dumping dannuż, huwiex fl-interess tal-Unjoni li jiġu adottati miżuri f'dan il-każ. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet ibbażata fuq l-apprezzament ta' kull wieħed mill-bosta interessi involuti, inklużi dawk tal-industrija tal-Unjoni, tal-importaturi u tal-utenti.
6.1. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(210)
Il-maġġoranza tal-industrija tal-Unjoni ssostni l-impożizzjoni tal-miżuri. L-akbar produttur tal-Unjoni ma kkooperax fl-investigazzjoni, iżda ma kkontestax l-ilment. Sitt produtturi tal-Unjoni li jammontaw għal madwar 55 % tal-bejgħ u l-produzzjoni fl-Unjoni kkooperaw fl-investigazzjoni u appoġġjaw l-ilment.
(211)
L-Industrija tal-Unjoni ġarrbet dannu materjali. L-indikaturi finanzjarji kollha (il-profitabbiltà, il-fluss tal-flus, ir-redditu fuq l-investiment) kienu fil-biċċa l-kbira negattivi matul il-perjodu kkunsidrat. Inidikaturi oħra bħall-produzzjoni, l-użu tal-kapaċità, l-impjegabbiltà u s-sehem mis-suq żviluppaw b'mod negattiv matul il-perjodu kkunsidrat. L-industrija tal-Unjoni rnexxielha biss iżżomm il-volum baxx tal-bejgħ ta' wara l-kriżi u ma setgħetx tibbenefika mit-tkabbir tas-suq.
(212)
Fin-nuqqas ta' miżuri, l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta' dumping mill-pajjiżi konċernati jkomplu jagħmlu forza fuq l-industrija tal-Unjoni biex tbigħ bi prezzijiet li jwasslu għal telf. Din l-akkumulazzjoni ta' aktar telf twassal għal aktar deterjorament fis-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni. Għalhekk, huwa fl-interess tal-industrija tal-Unjoni li timponi l-miżuri.
6.2. L-interess tal-importaturi u d-distributuri mhux relatati
(213)
L-importaturi u d-distributuri (inklużi ċ-ċentri tas-servizz tal-azzar) kienu attivi ħafna f'din l-investigazzjoni. Wieħed u tletin importatur u distributur ressqu 'l quddiem u esprimew l-oppożizzjoni tagħhom għall-impożizzjoni tal-miżuri.
(214)
L-importaturi u d-distributuri stqarrew li s-sorsi possibbli tagħhom tal-provvista jkunu limitati bl-impożizzjoni tal-miżuri. Argumentaw li jekk jiġu imposti dawn il-miżuri, ma jkunux jistgħu jġibu aktar prodotti SSCR mir-RPĊ u t-Tajwan.
(215)
Iżda, l-investigazzjoni wriet li l-importaturi u d-distributuri kollha jixtru minn sorsi diversi, inkluż mill-industrija tal-Unjoni, mill-pajjiżi kkonċernati u minn pajjiżi terzi. Għalhekk jiddependu biss sa ċertu punt fuq il-provvisti mill-pajjiżi konċernati.
(216)
Dawn il-partijiet jistgħu jkomplu jixtru prodotti SSCR mill-industrija tal-Unjoni u minn pajjiżi oħra li mhumiex soġġetti għal din l-investigazzjoni (pereżempju l-Indja, l-Afrika t'Isfel, il-Korea t'Isfel jew l-Istati Uniti), li b'mod kumulattiv għandhom sehem mis-suq ta' 11 %. Għalhekk, kemm l-industrija tal-Unjoni kif ukoll l-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi oħra huma alternattivi kredibbli għall-importazzjonijiet Ċiniżi u Tajwaniżi.
(217)
Għaldaqstant, f'dan l-istadju ġie konkluż li l-impożizzjoni tal-miżuri jista' jkollha biss impatt negattiv minimu fuq is-sitwazzjoni ta' importaturi u distributuri mhux relatati.
6.3. L-interess tal-utenti
(218)
Numru ta' partijiet interessati, inkluż produtturi esportaturi u distributuri qajmu tħassib dwar l-effetti negattivi possibbli tal-miżuri fuq l-utenti. L-utenti nfushom ma kellhomx l-istess tħassib. Tabilħaqq, il-grad ta' parteċipazzjoni tal-utenti f'dan il-każ kien baxx ħafna. Sitt utenti (inkluż grupp ta' erba' kumpaniji) esprimew opinjoni, u utent minnhom biss ikkontesta l-impożizzjoni tal-miżuri. L-utenti l-oħra u l-assoċjazzjonijiet tagħhom jew ma ħadux sehem jew naqsu milli jieħdu pożizzjoni.
(219)
Għalhekk, ġie konkluż b'mod provviżjorju li l-impożizzjoni tal-miżuri ma tmurx kontra l-interess tal-utenti.
6.4. Tħassib relatat mal-kompetizzjoni
(220)
Fid-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu, il-Kummissjoni stabbiliet li l-fużjoni proposta ta' Outokumpu u Inoxum x'aktarx tirriżulta f'impediment sinifikanti għal kompetizzjoni effettiva permezz ta' effetti mhux koordinati permezz tal-ħolqien ta' pożizzjoni dominanti fis-suq taż- Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE) għal SSCR (19). Biex jiġi evitat impediment bħal dan, il-Kummissjoni aċċettat li pakkett ta' divestitura inkluż AST tkun biżżejjed biex tirrimedja t-tħassib dwar il-kompetizzjoni (20). Tabilħaqq, ir-rimedju aċċettat mill-Kummissjoni żamm l-għadd ta' erba' produtturi ta' daqs medju tal-Unjoni.
(221)
Dan ir-rimedju diġà ġie implimentat u issa hu kompletament effettiv. Barra minn hekk, l-impożizzjoni ta' miżuri antidumping ma għandhiex tnaqqas in-numru tad-daqs medju tal-produtturi tal-Unjoni. Għalhekk qed jiġi konkluż f'dan l-istadju li l-impożizzjoni tal-miżuri ma għandhiex titnaqqas jew telimina l-effett tal-impenn aċċettat mill-Kummissjoni fid-Deċiżjoni ta' Fużjoni Outokumpu.
6.5. Konklużjoni dwar l-interess tal-Unjoni
(222)
Fuq il-bażi t'hawn fuq, f'dan l-istadju ta' investigazzjoni, il-Kummissjoni kkonkludiet li ma kienx hemm raġunijiet persważivi li ma kienx fl-interess tal-Unjoni li timponi miżuri fuq importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina fir-RPĊ jew fit-Tajwan.
7. MIŻURI PROVVIŻORJI ANTIDUMPING
(223)
Fuq il-bażi tal-konklużjonijiet li waslet għalihom il-Kummissjoni fir-rigward tad-dumping, id-dannu, il-kawżalità u l-interess tal-Unjoni, għandhom jiġu imposti miżuri antidumping provviżorji sabiex ma jippermettux li ssir aktar ħsara lill-industrija tal-Unjoni mill-importazzjonijiet oġġett ta' dumping.
7.1. Livell ta' eliminazzjoni tad-dannu (marġini tad-dannu)
(224)
Sabiex jiġi ddeterminat il-livell ta' dawn il-miżuri, il-Kummissjoni l-ewwel stabbiliet l-ammont ta' dazju neċessarju sabiex jiġi eliminat id-dannu mġarrab mill-industrija tal-Unjoni.
(225)
Id-dannu jiġi eliminat jekk l-industrija tal-Unjoni tkun kapaċi tkopri l-ispejjeż tal-produzzjoni tagħha u tagħmel profitt qabel it-taxxa mill-bejgħ tal-prodott simili fis-suq tal-Unjoni li jista' jinkiseb b'mod raġonevoli f'kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni minn industrija ta' dan it-tip fis-settur, jiġifieri fin-nuqqas ta' importazzjonijiet oġġett ta' dumping.
(226)
Il-profittabbiltà tal-industrija tal-Unjoni kienet negattiva matul il-perjodu kollu kkunsidrat, jiġifieri għas-snin 2010 sa 2013. Is-snin preċedenti tal-2008 u l-2009 ġew affettwati minn kollass fid-domanda matul il-kriżi ekonomika globali, u l-profitt miksub f'dawn is-snin għalhekk ma jistax titqies li jkun intlaħaq f'kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni. Filwaqt li l-investigazzjoni preċedenti kif deskritt fil-premessa (134) hawn fuq, stabbilit b'mod provviżorju l-eżistenza ta' dumping għas-sena 2007, ebda rabta materjali bejn dawn l-importazzjonijiet u s-sitwazzjoni tal-industrija tal-Unjoni ma setgħet tiġi stabbilita. Għal dak il-għan, il-profitt fil-mira kien ta' 8,1 %, li kien il-profitt milħuq mill-industrija tal-Unjoni fl-2007. Din kienet l-aħħar sena rappreżentattiva mmarkata b'kundizzjonijiet normali ta' kompetizzjoni qabel il-kollass fid-domanda fl-2008 u fl-2009. Id-daqs tas-suq fl-2013 kważi laħaq il-livell ta' konsum fl-2007.
(227)
Fuq il-bażi ta' dan, il-Kummissjoni kkalkolat prezz mingħajr dannu għall-prodott simili għall-industrija tal-Unjoni billi mill-prezzijiet tal-bejgħ tal-Unjoni neħħiet it-telf attwali mġarrab matul il-perjodu tal-investigazzjoni u żiedet il-marġini tal-profitt ta' 8,1 % imsemmi hawn fuq.
(228)
Imbagħad, il-Kummissjoni ddeterminat il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu fuq il-bażi ta' tqabbil tal-prezz ta' importazzjoni medju peżat tal-produtturi esportaturi li kkooperaw fil-kampjun tal-pajjiżi kkonċernati, kif stabbilit għall-kalkoli tat-twaqqigħ tal-prezz, mal-prezz mingħajr dannu medju peżat tal-prodott simili mibjugħ mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun, fis-suq tal-Unjoni matul il-perjodu tal-investigazzjoni. Kwalunkwe differenza li tirriżulta minn dan it-tqabbil ingħatat bħala perċentwal tal-valur CIF medju peżat tal-importazzjoni.
(229)
Il-livell tal-eliminazzjoni tad-dannu għal “kumpaniji oħra li kkooperaw” u għal “kumpaniji kollha l-oħrajn” huwa ddefinit bl-istess mod bħall-marġini tad-dumping għal dawn il-kumpaniji (ara l-premessi (57), (60), (85) u (88) iktar 'il fuq).
7.2. Miżuri provviżorji
(230)
Għandhom ikunu imposti miżuri antidumping provviżorji fuq l-importazzjonijiet tal-prodotti tal-metall mgħattan mingħajr tisħin f'fuljetti li joriġinaw fir-RPĊ u t-Tajwan, skont ir-regola ta' inqas dazju tal-Artikolu 7(2) tar-Regolament bażiku. Il-Kummissjoni qabblet il-marġnijiet tad-dannu u l-marġnijiet tad-dumping. L-ammont tar-rati tad-dazju għandu jkun issettjat fil-livell tal-inqas ammont bejn il-marġinijiet tad-dumping u tad-dannu.
(231)
Kif imsemmi fil-premessa (4) hawn fuq, il-Kummissjoni għamlet li l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġinaw mir-RPĊ u t-Tajwan soġġetti għal reġistrazzjoni bir-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1331/2014 minħabba l-possibbiltà tal-applikazzjoni retroattiva ta' kull miżura antidumping u kompensatorja skont l-Artikolu 10(4) tar-Regolament bażiku u l-Artikolu 16(4) tar-Regolament tal-Kunsill (RK) Nru 597/2009 tal-11 ta' Ġunju 2009 dwar il-protezzjoni kontra importazzjonijiet sussidjati minn pajjiżi li mhumiex membri tal-Komunità Ewropea (21) ('ir-Regolament bażiku antisussidji').
(232)
Rigward din l-investigazzjoni antidumping u fid-dawl tas-sejbiet imsemmijin hawn fuq, ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet għall-finijiet tal-investigazzjoni antidumping skont l-Artikolu 14(5) tar-Regolament bażiku għandha tieqaf hawn.
(233)
Rigward l-investigazzjoni antisussidji parallela (ara l-premessa (3) iktar 'il fuq), ir-reġistrazzjoni tal-importazzjonijiet mir-RPĊ skont l-Artikoli 24(5) tar-Regolament bażiku antisussidji għandha tibqa'.
(234)
F'dan l-istadju tal-proċediment ma tista' tittieħed l-ebda deċiżjoni dwar l-applikazzjoni retroattiva possibbli tal-miżuri anti-dumping.
(235)
Fuq il-bażi ta' dan li ntqal hawn fuq, ir-rati ta' dazju antidumping provviżorji, mogħtija skont il-prezz CIF fil-fruntiera tal-Unjoni, bid-dazji doganali mhux imħallsa, għandhom ikunu kif ġej:
Il-pajjiż
Kumpanija
Marġini tad-dumping
(%)
Marġini tad-dannu
(%)
Id-dazju antidumping provviżorju
(%)
Ir-RPĊ
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Kumpaniji oħra li kkooperaw
30,0
24,5
24,5
Il-kumpaniji kollha l-oħrajn
34,9
25,2
25,2
It-Tajwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Kumpaniji oħra li kkooperaw
10,9
22,9
10,9
Il-kumpaniji kollha l-oħrajn
12,0
23,9
12,0
(236)
Ir-rati tad-dazju antidumping ta' kumpaniji individwali speċifikati f'dan ir-Regolament ġew stabbiliti fuq il-bażi tas-sejbiet ta' din l-investigazzoni. Għaldaqstant, dawn kienu jirriflettu s-sitwazzjoni misjuba waqt din l-investigazzjoni fir-rigward ta' dawn il-kumpaniji. Dawn ir-rati ta' dazju huma applikabbli esklużivament għall-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat li joriġina mill-pajjiżi kkonċernati u prodott mill-entitajiet legali msemmija. L-importazzjoni tal-prodott ikkonċernat prodott minn kull kumpanija oħra mhux imsemmija b'mod speċifiku fil-parti operattiva ta' dan ir-Regolament, inklużi entitajiet relatati ma' dawk imsemmija b'mod speċifiku, għandhom ikunu soġġetti għar-rata ta' dazju applikabbli għall-“kumpaniji kollha l-oħrajn”. Ma għandhomx ikunu soġġetti għal xi rata individwali ta' dazju antidumping.
(237)
Kumpanija tista' titlob l-applikazzjoni ta' dawn ir-rati tad-dazju antidumping individwali jekk imbagħad tibdel l-isem tal-entità tagħha. It-talba għandha tkun indirizzata lill-Kummissjoni (22). It-talba għandha tinkludi l-informazzjoni kollha rilevanti li turi li l-bidla ma taffettwax lid-dritt tal-kumpanija li tibbenefika mir-rata tad-dazju li tapplika għaliha. Jekk il-bidla fl-isem tal-kumpanija ma taffettwax lid-dritt tagħha li tibbenefika mir-rata ta' dazju li tapplika għaliha, tiġi ppubblikata notifika ta' informazzjoni dwar il-bidla tal-isem f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
(238)
Biex ikun żgurat infurzar xieraq ta' dazji antidumping, ir-rata tad-dazju antidumping għall-'kumpaniji kollha l-oħrajn' għandha tkun applikata mhux biss għall-produtturi esportaturi li ma kkooperawx f'din l-investigazzjoni, imma anki għall-produtturi li ma kellhomx esportazzjonijiet lejn l-Unjoni matul il-perjodu ta' investigazzjoni.
(239)
Mis-26 ta' Marzu 2015, dazju antidumping provviżorju jipprovdi għall-protezzjoni kontra importazzjonijiet li jkunu l-oġġett ta' dumping. Għalhekk ma għadx hemm iktar bżonn li jiġu rreġistrati l-importazzjonijiet għall-finijiet ta' protezzjoni kontra importazzjonijiet oġġett ta' dumping. L-Artikolu 1(1) tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 1331/2014 għandu għalhekk jiġi emendat skont dan.
8. DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
(240)
Fl-interessi ta' amministrazzjoni tajba, il-Kummissjoni se tistieden lill-partijiet interessati jissottomettu kummenti bil-miktub u/jew jitolbu seduta mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċeduri kummerċjali bi skadenza fissa.
(241)
Is-sejbiet li jikkonċernaw l-impożizzjoni ta' dazju provviżorju huma provviżorji u jistgħu jkunu emendati fl-istadju definittiv tal-investigazzjoni,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. Id-dazju antidumping provviżorju huwa impost fuq importazzjonijiet ta' prodotti ċatti tal-azzar, mhux maħdumin aktar ħlief għal laminazzjoni fil-kesħa (imnaqqsa bil-kesħa), li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-NM 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 u 7220 20 89 u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina u mit-Tajwan.
2. Ir-rati tad-dazju antidumping provviżorji applikabbli għall-prezz nett, ħieles fil-fruntiera tal-Unjoni (free-at-Union-frontier), qabel id-dazju, tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 u manifatturat mill-kumpaniji elenkati hawn taħt, ikunu kif ġej:
Il-pajjiż
Kumpanija
Id-dazju antidumping provviżorju
%
Kodiċi TARIC addizzjonali
Ir-Repubblika Popolari taċ-Ċina
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd, Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd, Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, il-Belt ta' Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co., Ltd, il-Belt ta' Tianjin
24,3
C025
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw elenkati fl-Anness I
24,5
Il-kumpaniji kollha l-oħrajn
25,2
C999
It-Tajwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, il-Belt ta' Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, il-Belt ta' Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, il-Belt ta' Kaohsiung
10,9
C032
Kumpaniji oħrajn li kkooperaw elenkati fl-Anness II
10,9
Il-kumpaniji kollha l-oħrajn
12,0
C999
3. Ir-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera fl-Unjoni, tal-prodott imsemmi fil-paragrafu 1, huwa soġġett għall-forniment ta' depożitu ta' garanzija ekwivalenti għall-ammont tad-dazju provviżorju.
4. Sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet rilevanti fis-seħħ rigward id-dazji doganali.
Artikolu 2
1. Fi żmien 25 jum kalendarju mid-data li fiha jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament, il-partijiet interessati jistgħu:
(a)
Jitolbu l-iżvelar tal-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li fuq il-bażi tagħhom ġie adottat dan ir-Regolament;
(b)
Jippreżentaw il-kummenti tagħhom bil-miktub lill-Kummissjoni; u
(c)
Jitobu smigħ mal-Kummissjoni u/jew mal-Uffiċjal tas-Seduta fil-proċedimenti kummerċjali.
2. Fi żmien 25 jum kalendarju mid-data li fih jidħol fis-seħħ dan ir-Regolament, il-partijiet imsemmijin fl-Artikolu 21(4) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009 jistgħu jikkummentaw fuq l-applikazzjoni tal-miżuri provviżorji.
Artikolu 3
Fl-Artikolu 1(1) tar-Regolament (KE) Nru 1331/2014 għandu jinbidel b'dan li ġej:
“1. Bil-preżenti, skont l-Artikolu 24(5) tar-Regolament (KE) Nru 597/2009, l-Awtoritajiet doganali huma ordnati li jieħdu l-passi xierqa sabiex jirreġistraw l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' prodotti ċatti tal-azzar inossidabbli, mhux maħdumin iktar ħlief illaminati bil-kesħa (imnaqqsa bil-kesħa) li bħalissa jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-NM 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 u 7220 20 89, u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.”
Artikolu 4
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fil-jum ta' wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Artikolu 1 japplika għal perjodu ta' sitt xhur.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-24 ta' Marzu 2015.