ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
Deċiżjoni tal-Kunsill
tal-20 ta' Ġunju 2014
li tirrevoka d-Deċiżjoni 2010/282/UE dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv fl-Awstrija
(2014/404/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 126(12) tiegħu,
Wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Fit-2 ta' Diċembru 2009, fuq rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni, il-Kunsill iddeċieda, permezz tad-Deċiżjoni 2010/282/UE (1), li fl-Awstrija kien jeżisti defiċit eċċessiv. Il-Kunsill innota li d-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika ppjanat għall-2009 kien ta' 3,9 % tal-PDG, u għalhekk iktar mill-valur ta' referenza ta' 3 % tal-PDG skont it-Trattat, filwaqt li d-dejn pubbliku gross kien ippjanat li jilħaq it-68,2 % tal-PDG fl-2009, u b'hekk iktar mill-valur ta' referenza ta' 60 % tal-PDG skont it-Trattat. Id-defiċit u d-dejn tal-amministrazzjoni pubblika għall-2009 ġew irreveduti sussegwentement għal 5,5 % u 116,4 % tal-PDG rispettivament.
(2)
Fit-2 ta' Diċembru 2009, skont l-Artikolu 126(7) tat-Trattat u l-Artikolu 3(4) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 (2), il-Kunsill, abbażi ta' rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni, bagħat Rakkomandazzjoni lill-Awstrija bil-għan li s-sitwazzjoni tad-defiċit eċċessiv tinġieb fi tmiemha sa mhux aktar tard mill-2013. Ir-Rakkomandazzjoni tal-Kunsill ġiet ippubblikata.
(3)
Skont l-Artikolu 4 tal-Protokoll dwar il-proċedura ta' defiċit eċċessiv anness mat-Trattati, il-Kummissjoni tipprovdi d-dejta għall-implimentazzjoni ta' din il-proċedura. Bħala parti mill-applikazzjoni ta' dan il-Protokoll, l-Istati Membri għandhom jirrappurtaw dejta dwar id-defiċit u d-dejn tal-gvern tagħhom kif ukoll dwar varjabbli assoċjati oħra darbtejn fis-sena, jiġifieri qabel l-1 ta' April u qabel l-1 ta' Ottubru, skont Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 479/2009 (3).
(4)
Meta jiġi biex jikkunsidra jekk deċiżjoni dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv għandhiex tiġi revokata, il-Kunsill għandu jieħu deċiżjoni abbażi tad-dejta notifikata. Barra minn hekk, deċiżjoni dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv għandha titħassar biss jekk it-tbassir tal-Kummissjoni jindika li d-defiċit ma jkunx se jaqbeż il-livell ta' 3 % tal-PDG skont it-Trattat tul il-perjodu ta' tbassir (4).
(5)
Abbażi tad-dejta pprovduta mill-Kummissjoni (Eurostat) skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 479/2009, wara n-notifika mill-Awstrija f'April 2014, u abbażi tal-Programm ta' Stabbiltà għall-2014-18 u t-tbassir tar-rebbiegħa tal-2014 tas-servizzi tal-Kummissjoni, il-konklużjonijiet li ġejjin huma ġġustifikati:
-
Wara li laħaq l-ogħla livell tiegħu, jiġifieri 4,5 % tal-PDG fl-2010, id-defiċit tal-amministrazzjoni pubblika tal-Awstrija niżel għal 2,5 % taħt il-valur ta' referenza ta' 3 % tal-PDG skont it-Trattat diġà fl-2011. Dan it-titjib, imqabbel mar-riżultat fiskali ppjanat inizjalment, kien parzjalment marbut mar-rikonoxximent ta' miżuri ta' nfiq tal-gvern għar-rikapitalizzazzjoni tal-“bank tal-assi ħżiena” KA Finanz (madwar 0,4 % tal-PDG) fil-kontijiet tal-gvern tal-2012, meta l-impatti li kien hemm ġew ikkonfermati abbażi tad-dikjarazzjonijiet finanzjarji tal-bank. Fuq skala iżgħar, it-tnaqqis fid-defiċit kien dovut għal infiq iktar baxx minn dak li kien ippjanat, fil-livelli kollha tal-gvern, kif ukoll għal kundizzjonijiet ekonomiċi iktar favorevoli, li ssarrfu fi tkabbir fl-introjtu ikbar milli kien imbassar. Fl-2012, b'kuntrast mat-tbassir nazzjonali u ma' dak tal-Kummissjoni, id-defiċit tal-amministrazzjoni ġenerali, ta' 2,6 % tal-PDG, baqa' taħt it-3 % tal-PDG. Madankollu, minħabba riskji fil-qrib marbuta mal-possibbiltà ta' aktar azzjonijiet ta' tiswija tas-settur finanzjarju, li setgħu rriżultaw f'defiċit 'il fuq minn 3 % tal-PDG fis-snin sussegwenti, il-Kummissjoni ma rrakkomandatx ir-revoka bikrija tal-proċedura ta' defiċit eċċessiv. Mill-banda l-oħra, parti biss minn dawn ir-riskji ġew materjalizzati, u għall-2013, l-Awstrija rrappurtat defiċit ta' 1,5 % tal-PDG. Dan it-tnaqqis ġdid fid-defiċit kien dovut l-aktar għad-daqs mhux mistenni tal-miżuri ta' darba, li kienu jinvolvu l-bejgħ ta' spettru tat-telefonija ċellulari li ammonta għal kważi 0,6 % tal-PDG.
-
Il-Programm ta' Stabbiltà għall-perjodu 2014-18, adottat mill-gvern tal-Awstrija fid-29 ta' April 2014, jippjana li d-defiċit tal-amministrazzjoni ġenerali jitla' sa 2,7 % tal-PDG fl-2014, u mbagħad jinżel sa 1,4 % tal-PDG fl-2015. It-tbassir tal-Kummissjoni għar-rebbiegħa tal-2014 ibassar defiċit ta' 2,8 % tal-PDG fl-2014, u ta' 1,5 % tal-PDG fl-2015. B'hekk, id-defiċit mistenni li jibqa' taħt il-valur ta' referenza tat-Trattat ta' 3 % tal-PDG matul il-perjodu ta' tbassir. Barra minn hekk, fil-qafas tar-Regolament (UE) Nru 473/2013 (5), il-Gvern ħabbar, u kkonferma f'ittra lill-Kummissjoni, sensiela ta' tfaddil addizzjonali u ta' introjti ogħla, li skont il-valutazzjoni tal-Kummissjoni jammontaw għal 0,2 % tal-PDG, sabiex tiġi evitata devjazzjoni sinifikanti ppjanata mill-pjan ta' aġġustament lejn l-objettiv baġitarju ta' terminu medju (MTO).
-
Iż-żieda fid-defiċit tal-amministrazzjoni ġenerali fl-2014 hija dovuta għall-ħolqien ta' bank tal-assi ħżiena (Abbaueinheit, entità ta' likwidazzjoni) sabiex isir stralċ tal-assi danneġġati ta' Hypo Alpe Adria. L-impatt tal-ħolqien tal-entità ta' likwidazzjoni għal Hypo Alpe Adria huwa stmat, minn grupp estern ta' konsulenti esperti maħtur mill-gvern, li jammonta għal mhux aktar minn EUR 4 biljun (1,2 % tal-PDG), inkluż bl-effett ta' injezzjoni ta' kapital ta' EUR 750 miljun li saret diġà fl-2014. Ir-reġistrazzjoni aħħarija tal-impatt li jniżżel id-defiċit se tiddependi minn rieżami indipendenti tal-kwalità tal-assi ta' Hypo Alpe Adria, li se jsir iktar tard dis-sena sabiex jippermetti lill-Eurostat jivvaluta l-effett statistiku ta' din l-operazzjoni. Il-valutazzjoni attwali mwettqa mill-grupp espert jidher li hija kkaratterizzata minn grad raġonevoli ta' prudenza, u għaldaqstant jista' jitqies plawżibbli. Madankollu, wieħed ma jistax jeskludi impatt ikbar fuq id-defiċit minħabba din l-azzjoni. Dan huwa l-akbar riskju għat-tbassir tad-defiċit għall-2014. Fl-istess ħin, filwaqt li jitqiesu l-miżuri diskrezzjonali addizzjonali mħabbra mill-gvern wara l-pubblikazzjoni tat-tbassir tal-Kummissjoni, li għandhom iwasslu għal aktar tnaqqis fid-defiċit nominali, ir-riskji għad-defiċit tal-2014 jidhru ġeneralment bbilanċjati.
-
Il-bilanċ strutturali, jiġifieri l-bilanċ tal-amministrazzjoni pubblika aġġustat għaċ-ċiklu ekonomiku u għall-ammont nett minn miżuri ta' darba jew miżuri temporanji oħra, ittejjeb b'medja ta' kważi 0,7 % tal-PDG kull sena bejn l-2011 u l-2013, bi qbil mar-rakkomandazzjonijiet tal-Kunsill. Skont it-tbassir tar-rebbiegħa tas-servizzi tal-Kummissjoni, il-valutazzjoni tagħha tal-abbozz aġġornat ta' pjan baġitarju mressaq fid-29 ta' April 2014, u l-valutazzjoni tal-miżuri addizzjonali mħabbra mill-Gvern fit-12 ta' Mejju 2014, il-bilanċ strutturali huwa mbassar li jitjieb kemxejn fl-2014. F'dak il-kuntest, jidher li hemm qabża emerġenti ta' 0,5 % tal-PDG meta mqabbel mal-aġġustament meħtieġ tal-bilanċ strutturali lejn l-MTO fl-2014; dan jissuġġerixxi li jeħtieġ li l-miżuri baġitarji jiġu msaħħa sabiex tiġi żgurata l-konformità sħiħa mal-parti preventiva tal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir, fid-dawl tar-riskju emerġenti ta' devjazzjoni mit-triq ta' aġġustament meħtieġ.
-
Il-proporzjon bejn id-dejn u l-PDG tela' minn 69,2 % għal 74,5 % bejn l-2009 u l-2013. Id-dejn gross tal-gvern hu mbassar li jiżdied għal madwar 80 % tal-PDG fl-2014, l-iktar minħabba l-inklużjoni fid-dejn tal-amministrazzjoni pubblika ta' obbligazzjonijiet attivati b'rabta mat-trasferiment tal-assi ddanneġġati ta' Hypo Alpe Adria lill-entità ta' likwidazzjoni.
(6)
Il-Kunsill ifakkar li mill-2014, li hija s-sena ta' wara dik li fiha saret il-korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv, l-Awstrija hija soġġetta għall-parti preventiva tal-Patt ta' Stabbiltà u Tkabbir, u għandha timxi lejn l-MTO tagħha b'pass xieraq, filwaqt li tirrispetta l-livell ta' referenza tal-infiq, u għandha tagħmel progress biżżejjed lejn il-konformità mal-kriterju tad-dejn skont l-Artikolu 2(1a) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1467/97 ta' Lulju 1997.
(7)
Skont l-Artikolu 126(12) tat-Trattat, Deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-eżistenza ta' defiċit eċċessiv għandha tiġi revokata meta, fil-fehma tal-Kunsill, tkun saret korrezzjoni tad-defiċit eċċessiv fl-Istat Membru kkonċernat.
(8)
Fil-fehma tal-Kunsill, id-defiċit eċċessiv fl-Awstrija ġie kkoreġut u d-Deċiżjoni 2010/282/UE għalhekk għandha tiġi revokata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Minn valutazzjoni globali jsegwi li s-sitwazzjoni ta' defiċit eċċessiv fl-Awstrija ġiet ikkorreġuta.
Artikolu 2
Id-Deċiżjoni 2010/282/UE hija b'dan revokata.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika tal-Awstrija.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-20 ta' Ġunju 2014.