NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 702/2014
ze dne 25. června 2014,
kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení v souladu s článkem 6 a čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98,
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
1)
Státní financování, které splňuje kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představuje státní podporu a podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí být oznámeno Komisi. Podle článku 109 Smlouvy však Rada může vymezit druhy podpor, které jsou z této oznamovací povinnosti vyňaty. V souladu s čl. 108 odst. 4 Smlouvy může Komise přijmout nařízení týkající se daných kategorií podpory. Nařízením (ES) č. 994/98 je Komise zmocněna, aby v souladu s článkem 109 Smlouvy prohlásila, že určité kategorie podpory mohou být vyňaty z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Na tomto základě přijala Komise nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (2), které je použitelné do dne 30. června 2014.
2)
Dne 22. července 2013 bylo nařízení (ES) č. 994/98 změněno nařízením Rady (EU) č. 733/2013 (3), tak aby byla Komise zmocněna rozšířit blokovou výjimku na nové kategorie podpor, u nichž lze vymezit přesné podmínky slučitelnosti. V odvětvích zemědělství a lesnictví by tyto nové kategorie podpor, které mohou být za určitých podmínek vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, měly zahrnovat podporu na zachování kulturního a přírodního dědictví, podporu na náhradu škod způsobených přírodními pohromami a podporu ve prospěch lesnictví.
3)
Článek 42 Smlouvy stanoví, že se pravidla hospodářské soutěže použijí na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty pouze v rozsahu, který vymezí Evropský parlament a Rada. Ustanovení čl. 211 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (4) stanoví, že na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty se pravidla státní podpory použijí s výhradou zvláštních výjimek. Podle čl. 211 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 se pravidla státní podpory nepoužijí na platby provedené členskými státy v souvislosti s opatřeními stanovenými uvedeným nařízením, která jsou částečně nebo zcela financována Unií, a opatřeními obsaženými v článcích 213 až 218 uvedeného nařízení. Pravidla státní podpory se mimoto nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (5) ani na doplňkové vnitrostátní financování v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy. Tyto platby, jejichž prostřednictvím má být poskytnuto doplňkové vnitrostátní financování v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, musí splňovat kritéria stanovená v nařízení (EU) č. 1305/2013, aby je Komise schválila jako součást programu rozvoje venkova daného členského státu. Pravidla státní podpory se však vztahují jak na část spolufinancovanou z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), tak na doplňkové vnitrostátní financování týkající se opatření, jež nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.
4)
Jelikož se hospodářské dopady podpory nemění v závislosti na tom, zda je podpora částečně financovaná Unií, nebo zda je financována pouze členským státem, měl by existovat soulad a jednotnost mezi politikou Komise v oblasti kontroly státní podpory a podporou, která se poskytuje podle samotné společné politiky Unie v oblasti zemědělství a rozvoje venkova.
5)
Oblast působnosti tohoto nařízení by proto měla být sladěna s oblastí působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013, zejména co se týká podpory ve prospěch odvětví lesnictví a podpory ve prospěch mikropodniků a malých a středních podniků (MSP) působících ve venkovských oblastech. Toto nařízení by se mělo vztahovat na opatření podpory ve prospěch lesnictví a ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech, která nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pouze tehdy, jsou-li tato opatření zahrnuta do programů rozvoje venkova a spolufinancována z EZFRV, a pouze v rozsahu těchto programů. Toto nařízení by se na druhou stranu nemělo vztahovat na podporu podniků ve venkovských oblastech v případě činností, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, ani na podporu lesnictví, neexistuje-li přímá souvislost s programy rozvoje venkova a není-li poskytnuto spolufinancování z EZFRV. Nicméně podporu na předávání znalostí a informační akce v odvětví lesnictví a podporu na poradenské služby v odvětví lesnictví by mělo být možné poskytnout i mimo programy rozvoje venkova, které jsou zcela financovány členskými státy, pokud tyto podpory splňují příslušné podmínky slučitelnosti stanovené v tomto nařízení.
6)
V případech, kdy členské státy musí podle čl. 81 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 získat schválení státní podpory jak u spolufinancované části, tak u doplňkového financování svých vnitrostátních programů rozvoje venkova, měly by mít k dispozici zjednodušený postup. Tyto podpory by proto měly být vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňují příslušné podmínky slučitelnosti stanovené v tomto nařízení.
7)
Komise svým sdělením Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 8. května 2012 o modernizaci státní podpory v EU (6) zahájila rozsáhlý přezkum pravidel státní podpory. Hlavní cíle modernizace byly vymezeny takto: i) dosáhnout udržitelného, inteligentního a inkluzivního růstu na konkurenceschopném vnitřním trhu a zároveň přispět k úsilí členských států o efektivnější využívání veřejných financí, ii) zaměřit kontrolu, kterou Komise provádí ex ante, na případy s největším dopadem na vnitřní trh a zároveň posílit spolupráci členských států při prosazování pravidel státní podpory a iii) racionalizovat právní úpravu a zajistit rychlejší, informovanější a lépe podložená rozhodnutí, která se opírají o jasnou ekonomickou logiku, společný přístup a přesně vymezené povinnosti.
8)
Toto nařízení by mělo umožnit lépe stanovit priority při prosazování pravidel státní podpory, přispět ke zjednodušení, zvýšení transparentnosti, účinnějšímu hodnocení a lepší kontrole dodržování pravidel státní podpory na úrovni členských států a Unie a přitom zachovat institucionální pravomoci Komise a členských států. V souladu se zásadou proporcionality toto nařízení nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
9)
Komise použila články 107 a 108 Smlouvy ve velkém počtu případů souvisejících s malými a středními podniky, které se zabývají produkcí zemědělských produktů, jejich zpracováním a uváděním na trh, zejména v rámci nařízení (ES) č. 1857/2006, nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (7) a Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích lesnictví a zemědělství na období 2007-2013 (8). Získala tedy v této oblasti značné zkušenosti. Tyto zkušenosti jí na jedné straně umožňují lépe vymezit podmínky, za nichž lze určité kategorie podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem, a rozšířit oblast působnosti blokových výjimek, a na druhé straně ukazují, že je třeba posílit transparentnost podpor i kontroly a umožnit lepší posuzování velkých režimů podpory na základě jejich účinku na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.
10)
Obecné podmínky pro používání tohoto nařízení by měly být stanoveny na základě souboru společných zásad, které by zajistily, aby podpora sloužila společnému zájmu, měla jednoznačný motivační účinek, byla vhodná a přiměřená, byla poskytována zcela transparentně, podléhala kontrolnímu mechanismu a pravidelnému hodnocení a neměla negativní vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který odporuje společnému zájmu.
11)
Podpora, která splňuje všechny podmínky stanovené v tomto nařízení, a to jak obecné podmínky, tak i zvláštní podmínky vztahující se na příslušné kategorie podpory, by měla být vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. V zájmu zajištění účinného dohledu a zjednodušení administrativy, aniž by byla oslabena kontrola ze strany Komise, by měla vyňatá podpora (režimy podpory a jednotlivé podpory) obsahovat výslovný odkaz na toto nařízení.
12)
Státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, na niž se toto nařízení nevztahuje, nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tímto nařízením není dotčena možnost členských států oznámit podporu, jejíž cíle odpovídají cílům zahrnutým do tohoto nařízení.
13)
Vzhledem k tomu, že velké režimy podpory mají potenciálně větší dopad na obchod a hospodářskou soutěž, měly by režimy, jejichž průměrný roční rozpočet na státní podporu přesahuje určitou prahovou hodnotu odvozenou od absolutní částky, zpravidla podléhat hodnocení státní podpory. Hodnocení by mělo ověřit, zda byly naplněny předpoklady a podmínky slučitelnosti režimu, zda bylo dosaženo účinnosti opatření podpory vzhledem k jeho obecným a specifickým cílům a zjistit, jaký má režim dopad na hospodářskou soutěž a obchod. Pro zajištění rovného zacházení by se mělo hodnocení státní podpory provádět na základě Komisí schváleného plánu hodnocení. Přestože by tyto plány měly být za běžných okolností vypracovány v době přípravy režimu a schváleny včas před vstupem režimu v platnost, může se stát, že to někdy nebude možné. Aby se v takových případech nemusel odkládat vstup režimu v platnost, bude se toto nařízení na takové režimy vztahoval maximálně po dobu šesti měsíců. Komise může po schválení plánu hodnocení rozhodnout, že tato doba bude prodloužena. Pro výše uvedený účel by měl být plán hodnocení Komisi oznámen do dvaceti pracovních dnů po jeho vstupu v platnost. Komise může také výjimečně rozhodnout, že kvůli specificitě případu není hodnocení nutné. Komise by od členských států měla obdržet informace, které potřebuje k posouzení plánu hodnocení, a žádat o dodatečné informace bez prodlení, aby členské státy mohly doplnit prvky, bez nichž Komise nemůže přijmout rozhodnutí. Vzhledem k tomu, že tento přístup je nový, Komise ve zvláštním dokumentu podrobně vysvětlí, jak se bude postupovat během šestiměsíčního období pro schválení plánu hodnocení, a uvede, jaké formuláře bude třeba použít pro předkládání plánů hodnocení. Změny režimů, které podléhají hodnocení, tedy jiné změny, než ty, které nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory podle tohoto nařízení nebo nemohou výrazně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení, by se měly posuzovat s ohledem na výsledky hodnocení a měly by být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení. Změny, které spočívají v čistě formální úpravě, administrativní změny, změny provedené v rámci opatření spolufinancovaných EU a podobné změny by se v zásadě neměly považovat za změny, které výrazně ovlivňují obsah schváleného plánu hodnocení.
14)
Toto nařízení by se nemělo použít na podporu, která je podmíněna použitím domácích produktů na úkor dovážených ani na podporu činností spojených s vývozem. Zejména by se nemělo použít na podporu financující zřízení a provoz distribuční sítě v jiném členském státě nebo třetí zemi. Podpora na pokrytí nákladů na účast na veletrzích nebo na studie či poradenské služby potřebné k uvedení nového nebo stávajícího produktu na nový trh v jiném členském státě nebo ve třetí zemi by zpravidla neměla představovat podporu činností spojených s vývozem.
15)
Komise by měla zajistit, aby schválená podpora neměla nepříznivý vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který je v rozporu se společným zájmem. Proto by z oblasti působnosti tohoto nařízení měla být vyňata podpora poskytnutá příjemci, vůči němuž je vydán inkasní příkaz poté, co Komise svým rozhodnutím prohlásí podporu za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, s výjimkou podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami.
16)
Z oblasti působnosti tohoto nařízení by měla být vyloučena také podpora pro podniky v obtížích, protože taková podpora by se měla posuzovat podle Pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (9) nebo pokynů, které je nahradí, aby se zamezilo jejich obcházení, s výjimkou podpory poskytnuté na náhradu škod způsobených přírodními pohromami, nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, chorobou zvířat nebo škůdcem rostlin a podpory na obnovu lesů poškozených požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci, chorobami, katastrofickými událostmi a jevy souvisejícími se změnou klimatu, jak je uvedeno v tomto nařízení. Kromě toho by se z důvodů ochrany veřejného zdraví a s ohledem na naléhavost situace za některých okolností nemělo přihlížet k ekonomické situaci podniku v případě podpory na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat. V zájmu zajištění právní jistoty je vhodné stanovit jednoznačná kritéria, aby pro posouzení skutečnosti, zda se dotyčný podnik považuje pro účely tohoto nařízení za podnik v obtížích, nebylo nutné zvažovat všechny zvláštní aspekty situace určitého podniku.
17)
Pokud jsou státní podpora nebo její podmínky (včetně metody financování, je-li její nedílnou součástí) neoddělitelně spjaty s porušením práva Unie, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem. Toto nařízení by se proto nemělo vztahovat na podporu, která sama o sobě porušuje právní předpisy Unie.
18)
Prosazování pravidel státní podpory velmi závisí na spolupráci členských států. Členské státy by proto měly přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění dodržování tohoto nařízení, a to i u jednotlivých podpor poskytnutých na základě režimů, na něž se vztahují blokové výjimky.
19)
Vzhledem k tomu, že vysoké částky podpory poskytnuté jednotlivě nebo kumulovaně s sebou nesou vysoké riziko nepříznivého dopadu na podmínky obchodu, měla by je Komise hodnotit na základě oznámení. Pro některé kategorie investičních podpor spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měly být stanoveny maximální prahové hodnoty na úrovni, která zohledňuje danou kategorii podpory a její pravděpodobný dopad na podmínky obchodu. Podpora poskytnutá nad tyto prahové hodnoty by měla nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení by nemělo být možné obcházet umělým rozdělením režimů podpory nebo projektů podpory, např. na několik režimů nebo projektů podpory s podobnými vlastnostmi, cíli nebo příjemci. Ostatní kategorie podpory by v případě, že splňují podmínky slučitelnosti a nepřesahují maximální intenzity podpory nebo maximální částky podpory stanovené v tomto nařízení, neměly být považovány za podporu s vysokým rizikem nepříznivého dopadu na podmínky obchodu.
20)
Pro zajištění transparentnosti, rovného zacházení a účinné kontroly by se toto nařízení mělo vztahovat pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočíst hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést analýzu rizik (transparentní podpora).
21)
Pro určité specifické nástroje podpory, jako jsou půjčky, záruky, daňová opatření, a zejména vratné zálohy, by toto nařízení mělo stanovit, za jakých podmínek je lze považovat za transparentní. Podpora obsažená v zárukách by se měla považovat za transparentní tehdy, pokud byl hrubý grantový ekvivalent vypočítán na základě prémií „safe-harbour“ stanovených pro příslušný typ podniku. Například pro malé a střední podniky uvádí sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (10) úrovně ročních prémií, při jejichž překročení by se státní záruka za podporu nepovažovala. Podpora by se měla považovat za transparentní rovněž tehdy, pokud byla před jejím poskytnutím Komisi oznámena metoda výpočtu intenzity podpory obsažené ve státní záruce a Komise tuto metodu schválila v souladu se sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk. Pro účely tohoto nařízení by se za transparentní neměla považovat podpora obsažená v opatřeních v oblasti rizikového financování a v kapitálových injekcích.
22)
Podpora, která by jinak spadala do oblasti působnosti tohoto nařízení, ale není transparentní, by měla být vždy oznámena Komisi. Oznámené netransparentní podpory by Komise měla posoudit především na základě kritérií stanovených v Pokynech Unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014-2020 (11) nebo v dalších příslušných rámcích, pokynech, sděleních a oznámeních.
23)
Aby bylo zaručeno, že podpora je nezbytná a působí jako pobídka k dalšímu rozvoji činností nebo projektů, nemělo by se toto nařízení vztahovat na podporu těch činností nebo projektů, které by příjemce uskutečnil i bez podpory. Podpora by se neměla poskytnout se zpětnou účinností na činnosti nebo projekty, které příjemce již uskutečnil. Podpora by měla být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s tímto nařízením pouze tehdy, byla-li činnost nebo práce na podporovaném projektu zahájena až poté, co příjemce podal písemnou žádost o podporu.
24)
V případě podpory ad hoc, na niž se vztahuje toto nařízení a jejímž příjemcem je velký podnik, by členský stát měl kromě splnění podmínek, které ohledně motivačního účinku platí pro MSP, rovněž zajistit, aby příjemce v interním dokumentu analyzoval, nakolik jsou podporovaný projekt nebo činnost životaschopné s podporou a bez podpory. Členský stát by měl ověřit, zda tento interní dokument potvrzuje, že se významně zvýší rozsah projektu či činnosti nebo celková částka, kterou příjemce na podporovaný projekt nebo činnost vynaloží, nebo že se dokončování příslušného projektu či činnosti významně urychlí. Motivační účinek by mělo být možné prokázat rovněž na základě toho, že bez poskytnutí podpory by investiční projekt nebo činnost jako takové nebyly v dané venkovské oblasti realizovány.
25)
Automatické režimy podpory ve formě daňového zvýhodnění by stejně jako v současnosti měly podléhat zvláštní podmínce týkající se motivačního účinku, protože podpora plynoucí z těchto režimů je poskytována jinými postupy než ostatní kategorie podpory. Zvláštní podmínkou je, že by předmětné režimy podpor měly být přijaty před zahájením činnosti nebo prací na podporovaném projektu/činnosti. Tato podmínka by se však neměla použít v případě následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahoval již předchozí režim ve formě daňového zvýhodnění. Při posuzování motivačního účinku těchto režimů podpor je rozhodujícím momentem okamžik, k němuž bylo daňové opatření poprvé zavedeno v původním režimu, jenž byl poté nahrazen režimem následným.
26)
V případě podpory na pozemkové úpravy, na propagační opatření ve formě publikací, které mají zvýšit informovanost veřejnosti o zemědělských produktech, podpory na náhradu ztrát způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, podpory na odškodnění za náklady na eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin nebo za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin, podpory na uhrazení nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, podpory na výzkum a vývoj, podpory určené k náhradě škod způsobených přírodní pohromou a podpory na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví v zemědělském podniku by se existence motivačního účinku neměla vyžadovat nebo by se mělo mít za to, že motivační účinek existuje, jsou-li splněny zvláštní podmínky stanovené pro tyto kategorie podpory v tomto nařízení.
27)
Aby bylo zajištěno, že je podpora přiměřená a omezená na nezbytnou výši, měly by být maximální částky podpory pokud možno vyjádřeny intenzitou podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů. V případech, kdy maximální intenzitu podpory nelze stanovit, protože nelze určit způsobilé náklady, nebo v případě nízkých částek, u nichž je vhodné stanovit jednodušší metodu, by měly být maximální částky podpory pro účely zajištění její přiměřenosti vyjádřeny nominálně. Intenzity podpory a maximální částky podpory by měly být stanoveny na základě zkušeností Komise na úrovni, která minimalizuje narušení hospodářské soutěže v podporovaném odvětví a zároveň náležitě přispívá k dosažení cíle, jímž je usnadnění rozvoje hospodářských činností příjemců v odvětví zemědělství, ve venkovských oblastech nebo v odvětví lesnictví. V zájmu soudržnosti s opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou financována Unií, by stropy měly být harmonizovány se stropy stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013, je-li to v souladu se zásadami státní podpory.
28)
Do výpočtu intenzity podpory by měly být zahrnuty pouze způsobilé náklady. Nařízení by nemělo vyjmout z oznamovací povinnosti podporu, která přesahuje příslušnou intenzitu podpory v důsledku zahrnutí nezpůsobilých nákladů. Identifikace způsobilých nákladů by měla být podpořena jednoznačnými, konkrétními a aktuálními doklady. Všechny použité číselné údaje by se měly uvádět před srážkou daně nebo jiných poplatků. Podpora splatná v několika splátkách by měla být diskontována na hodnotu platnou v den jejího poskytnutí. Rovněž způsobilé náklady by měly být diskontovány na hodnotu platnou v den poskytnutí podpory. V případě podpory, jež nemá podobu dotace, by úrokovou sazbou pro účely diskontování měla být diskontní sazba a úrokovou sazbou pro účely výpočtu částky podpory referenční sazba, které platily v den poskytnutí podpory, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (12). Je-li podpora poskytnuta jinak než formou dotace, měla by být výše podpory vyjádřena jako hrubý grantový ekvivalent. Je-li podpora poskytnuta ve formě daňového zvýhodnění, měly by být jednotlivé tranše podpory diskontovány na základě diskontních sazeb platných v době, kdy nastane účinnost daňového zvýhodnění. Mělo by se podporovat využívání podpory ve formě vratných záloh, jelikož tyto nástroje k sdílení rizik násobí motivační účinek podpory. Proto je vhodné stanovit, že je-li podpora poskytnuta ve formě vratných záloh, může být použitelná intenzita podpory stanovená v tomto nařízení navýšena.
29)
V případě budoucího daňového zvýhodnění nemusí být předem známa ani použitelná diskontní sazba, ani přesná výše jednotlivých čerpání podpory. V takovém případě by členské státy měly předem stanovit horní mez pro diskontovanou hodnotu podpory, která by zohledňovala příslušnou intenzitu podpory. Jakmile bude později známa výše jednotlivé tranše k určitému dni, bude možné provést diskontování na základě diskontní sazby platné v tento den. Diskontovaná hodnota každé jednotlivé tranše podpory by se měla odečíst od celkového horního limitu (omezená částka).
30)
Při ověřování, zda jsou dodrženy individuální prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzity podpory nebo maximální částky podpory stanovené v tomto nařízení, by se u podporované činnosti nebo projektu měla vzít v úvahu celková částka státní podpory. Toto nařízení by mělo mimoto stanovit podmínky, za nichž lze jednotlivé kategorie podpory kumulovat. Podporu vyňatou z oznamovací povinnosti tímto nařízením a jinou slučitelnou podporu vyňatou z oznamovací povinnosti jiným nařízením nebo podporu schválenou Komisí lze kumulovat, pokud se tato opatření týkají různých způsobilých nákladů, které lze identifikovat. Pokud se různé zdroje podpory týkají shodných - částečně či plně se překrývajících - identifikovatelných způsobilých nákladů, měla by být kumulace přípustná do nejvyšší intenzity nebo částky podpory platné pro danou podporu podle tohoto nařízení. Toto nařízení by mělo rovněž stanovit zvláštní pravidla pro kumulaci podpory s identifikovatelnými způsobilými náklady a bez takovýchto nákladů a pro kumulaci s podporou de minimis. Podpora de minimis často není poskytnuta na konkrétní identifikovatelné způsobilé náklady nebo ji k nim nelze přiřadit. V takovém případě by mělo být možné podporu de minimis volně kumulovat se státní podporou vyňatou z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení. Je-li však podpora de minimis poskytnuta na tytéž identifikovatelné způsobilé náklady jako státní podpora vyňatá na základě tohoto nařízení, měla by být kumulace povolena pouze do maximální intenzity podpory, která je stanovena v kapitole III tohoto nařízení.
31)
O státní podporu se nejedná v případě financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky nebo jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států. Je-li toto financování z prostředků Unie kombinováno se státní podporou, pak by při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory nebo maximální výše podpory, měla být posuzována pouze státní podpora, pokud celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.
32)
Jelikož je státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v zásadě zakázána, je důležité, aby si všechny strany mohly ověřit, zda je podpora poskytnuta v souladu s použitelnými pravidly. Transparentnost státních podpor je proto nezbytná pro správné uplatňování pravidel Smlouvy a vede k lepšímu dodržování pravidel, větší odpovědnosti, vzájemnému hodnocení a v konečném důsledku k efektivnějšímu vynakládání veřejných prostředků. V zájmu transparentnosti by se mělo vyžadovat, aby členské státy vytvořily na regionální nebo vnitrostátní úrovni kompletní internetové stránky, které by obsahovaly souhrnné informace o každém opatření podpory vyňatém z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení. Tento požadavek by měl být podmínkou slučitelnosti jednotlivé podpory s vnitřním trhem. V souladu se zavedenou praxí pro zveřejňování informací podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU (13) by měl být používán standardní formát, který umožňuje vyhledávat informace, stahovat je a jednoduše zveřejňovat na internetu. Odkazy na internetové stránky všech členských států věnované státním podporám by měly být zveřejněny na internetových stránkách Komise. V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 ve znění nařízení (EU) č. 733/2013 by měly být na internetové stránce Komise zveřejněny souhrnné informace o každém opatřením podpory vyňatém z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení.
33)
V souvislosti se zveřejňováním informací o poskytování jednotlivých podpor je vhodné stanovit prahové hodnoty, při jejichž překročení lze mít za to, že zveřejnění je přiměřené významu podpory. Na základě posouzení režimů investiční podpory v odvětví zemědělské prvovýroby, u nichž byly v rámci výroční zprávy za rok 2013 vykázány nejvyšší roční výdaje a u nichž tedy lze mít za to, že narušují vnitřní trh více než jiné kategorie podpory, Komise vypočítala průměrnou částku podpory na příjemce ve výši 59 596 EUR. Pro účely snížení administrativní zátěže členských států je proto vhodné stanovit prahovou hodnotu pro zveřejňování informací o poskytování jednotlivých podpor producentům v oblasti zemědělské prvovýroby na 60 000 EUR. Vzhledem k tomu, že zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh je obdobné zpracování průmyslových produktů a jejich uvádění na trh, je vhodné stanovit prahovou hodnotu pro zveřejňování informací o poskytování jednotlivých podpor příjemcům v těchto pododvětvích, stejně jako v odvětví lesnictví a u činností spadajících mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy, na stejné úrovni jako v nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (14).
34)
K zajištění účinného dohledu je vhodné v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 stanovit standardní formát, ve kterém by členské státy poskytovaly Komisi souhrnné informace, kdykoliv se podle tohoto nařízení uplatňuje režim podpory nebo se poskytuje jednotlivá podpora mimo rámec režimu podpory. Dále je v souladu s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (15) a čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 994/98 vhodné stanovit pravidla týkající se podávání výročních zpráv o podporách vyňatých z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, jež mají členské státy předkládat Komisi, včetně zvláštních požadavků ohledně některých kategorií podpory.
35)
S ohledem na širokou dostupnost nezbytné technologie by souhrnné informace a výroční zprávy měly být v elektronickém formátu a měly by být Komisi předkládány prostřednictvím elektronických systémů Komise.
36)
Mimoto je v souladu s čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 994/98 vhodné stanovit pravidla týkající se záznamů, které by členské státy měly uchovávat, pokud jde o podpory vyňaté tímto nařízením z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, s ohledem na promlčecí lhůtu stanovenou v článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (16).
37)
K zvýšení účinnosti podmínek slučitelnosti stanovených v tomto nařízení by měla mít Komise možnost odejmout budoucím opatřením podpory výhodu blokové výjimky v případě, že tyto požadavky nebudou splněny. Komise by měla mít možnost omezit toto odnětí výhody blokové výjimky na určité druhy podpory, určité příjemce nebo opatření podpory přijatá určitými orgány, pokud se nedodržování tohoto nařízení týká pouze omezené skupiny opatření nebo určitých orgánů. Toto cílené odnětí výhody by mělo zajistit přiměřenou nápravu související přímo se zjištěným nesouladem s tímto nařízením. V případě nedodržení podmínek slučitelnosti, které jsou stanoveny v kapitolách I a III, se na poskytnutou podporu toto nařízení nevztahuje, a ta tudíž představuje protiprávní podporu, kterou Komise přezkoumá v rámci příslušného postupu podle nařízení (ES) č. 659/1999. V případě nesplnění požadavků stanovených v kapitole II neovlivňuje odnětí výhody blokové výjimky budoucím opatřením podpory skutečnost, že se na minulá opatření, jež splňovala požadavky tohoto nařízení, bloková výjimka vztahovala.
38)
S ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy by jediným účinkem podpory nemělo být trvalé nebo periodické snižování provozních nákladů, které by příjemce jinak nesl, a podpora by měla být úměrná nevýhodám, které je třeba překonat pro zajištění socioekonomických přínosů, o nichž se má za to, že jsou v zájmu Unie. Jednostranná státní podpora, která směřuje výhradně k zlepšení finanční situace producentů, ale která nijak nepřispívá k rozvoji odvětví, a zejména podpora poskytnutá výhradně na základě ceny, množství, produkční jednotky nebo jednotky produkčních prostředků, by se měla považovat za podporu na provoz neslučitelnou s vnitřním trhem. Pokud by taková podpora byla poskytnuta v odvětví zemědělství, pravděpodobně by také narušovala mechanismy společných organizací trhů. Je proto vhodné omezit oblast působnosti tohoto nařízení na určité druhy podpory.
39)
Malé a střední podniky hrají rozhodující roli při vytváření pracovních příležitostí a obecně jsou faktorem sociální stability a motorem hospodářství. Jejich rozvoj však může být omezen selháními trhu, což vede k tomu, že malé a střední podniky trpí typickými nevýhodami. Malé a střední podniky mají často potíže při získávání kapitálu nebo půjček kvůli neochotě některých finančních trhů riskovat a kvůli omezenému zajištění, které jsou tyto podniky schopny nabídnout. Skutečnost, že mají omezené zdroje, může rovněž omezit jejich přístup k informacím, zejména o nových technologiích a potenciálních trzích. V zájmu usnadnění rozvoje hospodářské činnosti malých a středních podniků by toto nařízení proto mělo vyjmout některé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
40)
Za účelem odstranění rozdílů, které by mohly vést k narušení hospodářské soutěže, a pro usnadnění koordinace mezi jednotlivými iniciativami Unie a vnitrostátními iniciativami, které se týkají malých a středních podniků, jakož i z důvodu transparentnosti správy a právní jistoty by definice malých a středních podniků použitá pro účely tohoto nařízení měla být založena na definici v doporučení Komise 2003/361/ES (17).
41)
K zajištění soudržnosti s politikou rozvoje venkova a k dosažení zjednodušení pravidel na základě zkušeností, které Komise již získala při uplatňování nařízení (EU) č. 1857/2006 a nařízení (EU) č. 800/2008, je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy různé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh.
42)
Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména investiční podporu, například investice do hmotného nebo nehmotného majetku či přemístění zemědělských staveb, podporu na zahájení činnosti a podnikatelské příležitosti, například podporu pro mladé zemědělce a malé zemědělské podniky, podporu pro seskupení producentů a rovněž podporu na účast v režimech jakosti, podporu k usnadnění rozvoje podnikatelské činnosti, například podporu na předávání znalostí a informační akce, podporu na poradenské služby, podporu na propagační činnosti, podporu na zástup v zemědělských podnicích, podporu na řízení rizik a řešení krizí, například podporu na náhradu ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodním pohromám, podporu na náklady na prevenci a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podporu na platby pojistného, jakož i podporu pro odvětví živočišné výroby při sledování společných veřejných cílů, jako je zachování genetické jakosti a ochrana zdraví zvířat a veřejného zdraví. Tato podpora by se měla zaměřovat zejména na zvýšení konkurenceschopnosti a životaschopnosti celého odvětví zemědělství.
43)
Na základě tohoto nařízení by měly být z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy vyňaty rovněž podpory ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech. V této souvislosti by k zajištění soudržnosti mezi opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou spolufinancována z EZFRV, a opatřeními financovanými z doplňkových vnitrostátních zdrojů měla být pravidla stanovená v tomto nařízení pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých na základě uvedeného nařízení.
44)
Z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy by měly být vyňaty i jiné kategorie podpor, například podpora na výzkum a vývoj v odvětvích zemědělství a lesnictví, podpora k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami, podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví v zemědělských podnicích a podpora ve prospěch lesnictví poskytovaná malým a středním podnikům i velkým podnikům. Zejména v případě podpory ve prospěch lesnictví by k zajištění soudržnosti mezi opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou spolufinancována z EZFRV, a opatřeními financovanými z doplňkových vnitrostátních zdrojů nebo opatřeními, která jsou financována pouze prostřednictvím státní podpory, měla být pravidla stanovená v tomto nařízení pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech.
45)
Podpora poskytnutá malým a středním podnikům působícím v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh, podpora na výzkum a vývoj, podpora ve prospěch odvětví lesnictví nebo podpora ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech na činnosti, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, může být rovněž vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 651/2014. Pokud to členské státy pokládají za vhodnější, mohou se alternativně rozhodnout, že podporu spadající do výše uvedených kategorií poskytnou v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 651/2014. Členské státy se mohou zejména rozhodnout, že podporu pro malé a střední podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby, regionální provozní podporu na náhradu za dodatečné náklady v nejvzdálenějších regionech kromě dopravních nákladů, podporu na konzultační služby pro malé a střední podniky, podporu na rizikové financování, podporu na výzkum a vývoj, podporu na inovace v malých a středních podnicích, podporu na ochranu životního prostředí, podporu na vzdělávání a podporu pro znevýhodněné pracovníky poskytnou v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 651/2014. V této souvislosti je v zájmu objasnění vztahu mezi oblastí působností tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 651/2014 třeba uvést, že se cíle, kategorie podpory a podmínky pro poskytnutí podpory stanovené v obou nařízeních liší, ačkoli se mohou zaměřovat na stejnou kategorii příjemců.
46)
K zlepšení hospodářského a environmentálního profilu a zvýšení efektivnosti malých a středních podniků působících v odvětví zemědělství a k zajištění infrastruktury potřebné pro rozvoj zemědělství a na podporu nevýnosných investic, jež jsou nezbytné k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí, je nutné poskytovat podporu na investice do hmotného či nehmotného majetku přispívající k dosažení těchto cílů. Tyto investice by měly být v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy dotčených členských států v oblasti ochrany životního prostředí. Dále by u investic, které vyžadují posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (18), měla být podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
47)
Kvůli riziku narušení hospodářské soutěže vyplývajícímu z cílených investičních podpor v odvětví zemědělské prvovýroby by se investiční podpora vyňatá z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení neměla omezovat na určitý zemědělský produkt. Tato podmínka by však neměla členskému státu bránit v tom, aby některé zemědělské produkty vyloučil z oblasti působnosti určité podpory, zejména pokud pro ně není na trhu možné nalézt žádný běžný odbyt. Mimoto by se za způsobilou pro vynětí z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení neměla považovat podpora na určité druhy investic per se.
48)
Aby byla zajištěna patřičná rovnováha mezi cílem minimalizovat narušení hospodářské soutěže a cílem podporovat energetickou účinnost a účinné využívání zdrojů, by toto nařízení mělo v případě investic zemědělských podniků souvisejících se zemědělskou prvovýrobou stanovit, že by podpora měla být poskytnuta pouze na investice spojené s výrobou biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů na úrovni zemědělského podniku a pouze tehdy, pokud tato výroba nepřesahuje průměrnou roční spotřebu paliv nebo energie v zemědělském podniku. V takovém případě by podpora na biopaliva měla být zahrnuta pouze do té míry, v níž je poskytována na udržitelná biopaliva v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (19).
49)
S cílem motivovat k přesunu na produkci pokročilejších forem biopaliv, jak je stanoveno v horizontálních pravidlech státní podpory v odvětví životního prostředí a energetiky, by z oblasti působnosti tohoto nařízení měla být v případě podpory na investice související se zpracováním zemědělských produktů vyňata podpora na biopaliva z potravinářských plodin.
50)
S cílem podpořit a usnadnit zahajování činnosti mladých zemědělců a rozvoj malých zemědělských podniků, které jsou potenciálně ekonomicky životaschopné, je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na zahájení činnosti. Aby byla zajištěna životaschopnost nově zahájených zemědělských činností, měla by být podpora podmíněna předložením podnikatelského plánu. Podpora na zahájení činnosti by měla být poskytována pouze během počáteční doby existence podniku a neměla by se z ní stát provozní podpora.
51)
S cílem pomoci odvětví zemědělství řešit problémy při uvádění zemědělských produktů na trh, které vznikly v důsledku silnější hospodářské soutěže a konsolidace navazujících trhů, včetně místních, je třeba podporovat zřizování seskupení a organizací producentů. Je proto vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů. Podporu by měla využívat pouze seskupení a organizace producentů způsobilé jako malé a střední podniky. K zajištění toho, že se seskupení a organizace producentů stane životaschopným subjektem, by jako podmínka pro oficiální uznání seskupení producentů ze strany členských států měl být příslušnému orgánu předložen podnikatelský plán. Aby se zamezilo poskytování provozní podpory a zachoval motivační účinek, měla by být maximální doba poskytování podpory omezena na pět let.
52)
V zájmu zlepšení tržních příležitostí a k dosažení přidané hodnoty u dotčených zemědělských produktů je vhodné podporovat účast malých a středních podniků v režimech jakosti Unie a jednotlivých členských států, a proto by podpora na účast v režimech jakosti měla být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem ke skutečnosti, že v okamžiku vstupu do těchto režimů jakosti a v prvních letech účasti nejsou dodatečné náklady a povinnosti uložené malým a středním podnikům v důsledku jejich účasti plně odměněny trhem, měla by být přímá podpora pro příjemce omezena na novou účast a zahrnovat období nejvýše pěti let. Podpora ve formě dotovaných služeb by měla být poskytnuta na náklady na povinná kontrolní opatření související s režimy jakosti nebo na náklady na studie trhu či na vypracování žádosti o uznání režimu jakosti Unie.
53)
K zvýšení konkurenceschopnosti a zlepšení účinného využívání zdrojů, environmentálního profilu, udržitelného hospodaření a celkové výkonnosti malých a středních podniků je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na předávání znalostí, informační akce a poradenské služby pro zemědělství, jakož i propagační opatření.
54)
Náležité řízení rizik a řešení krizí je klíčovým nástrojem pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví zemědělství. Zemědělská prvovýroba je vystavena zvláštním přírodním, klimatickým a zdravotním rizikům a krizím. Podpora na řízení rizik a řešení krizí a podpora odvětví živočišné výroby by proto měla být omezena na malé a střední podniky, které působí v oblasti zemědělské prvovýroby. Státní podpora určená k náhradě ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním pohromám, podpora pro boj proti chorobám zvířat a škůdcům rostlin a podpora na platby pojistného by měla být omezena na pomoc příjemcům, kteří čelí zvláštním obtížím, přestože vynaložili přiměřené úsilí, aby tato rizika minimalizovali. Státní podpora by neměla mít za následek to, že příjemce svádí k zbytečnému riskování. Malé a střední podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby by měly samy nést následky neprozíravé volby produkčních metod nebo produktů.
55)
Komise použila články 107 a 108 Smlouvy na podporu ve prospěch zachování přírodního a kulturního dědictví v řadě případů, zejména v rámci Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 a nařízení (ES) č. 1857/2006. V období 2007 až 2013 byla investiční podpora na zachování tradiční krajiny a staveb ve prospěch malých a středních podniků vyňata z oznamovací povinnosti nařízením (ES) č. 1857/2006, zatímco investiční podpora na zachování tradiční krajiny a staveb ve prospěch velkých podniků podléhala oznamovací povinnosti a schválení Komisí podle Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích lesnictví a zemědělství na období 2007 až 2013. Komise v uvedeném období posoudila více než 87 investičních podpor na zachování tradiční krajiny a tradičních staveb nacházejících se v zemědělských podnicích. Projekty týkající se zachování dědictví však ani v případě, že jsou prováděny velkými podniky, obvykle nevedou k významnému narušení hospodářské soutěže. Je proto vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, ohledně podpor ve prospěch zachování přírodního a kulturního dědictví.
56)
Podpora ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, která má být vyňata z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení, by měla být poskytnuta na investice do hmotného majetku nebo na aktivovatelné výkony určené na zachování kulturního nebo přírodního dědictví. Kulturní nebo přírodní dědictví by se mělo nacházet v zemědělském podniku příjemce a mělo by být oficiálně uznáno jako takové příslušným veřejným orgánem daného členského státu. Vzhledem k tomu, že prahová hodnota pro oznamování činí u této podpory podle tohoto nařízení 500 000 EUR na investiční projekt, který je podle Pokynů Unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech v letech 2014 až 2020 považován za drobnou infrastrukturu, je vhodné, aby byla intenzita podpory v tomto nařízení stanovena až na 100 % způsobilých nákladů.
57)
Mimořádné situace způsobené přírodními pohromami vyžadují okamžitá opatření ze strany orgánů poskytujících podporu. Je proto důležité zajistit rychlé poskytnutí plánované podpory. Komise použila články 107 a 108 Smlouvy ve značném počtu rozhodnutí týkajících se náhrady škod, které byly v odvětví zemědělství způsobeny přírodními pohromami. Pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 již zahrnovaly možnost povolit režimy podpory na náhradu škod způsobených přírodními pohromami. V období 2007 až 2012 Komise při použití Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 schválila více než 25 podpor souvisejících s náhradou škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami. Zkušenosti Komise ukazují, že tato opatření musí být provedena rychle, mají-li být účinná. U těchto podpor je proto nutné zjednodušit oznamovací postup. Tyto podpory mimoto vzhledem ke svému kompenzačnímu charakteru a existenci jednoznačných kritérií slučitelnosti s vnitřním trhem nevedou k významnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Je proto vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, rovněž ohledně podpor na náhradu škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami.
58)
Podpora určená k náhradě škod způsobených přírodními pohromami by proto měla být dostupná pro podniky v celém odvětví zemědělství a měla by být poskytována jak malým a středním podnikům, tak velkým podnikům. Podmínky vynětí podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami se řídí zavedenou praxi a souvisejí s oficiálním uznáním události jako přírodní pohromy ze strany orgánů členských států, s existencí přímé příčinné souvislosti mezi přírodní pohromou a škodou, která vznikla příjemci, a měly by zajistit, že nedojde k poskytnutí nadměrné náhrady. Členské státy by měly zejména zamezit vzniku nadměrné kompenzace v důsledku kombinace této podpory s jinou náhradou škody, kterou příjemci obdrží, včetně plateb obdržených na základě systému pojištění.
59)
Podpora na výzkum a vývoje může přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a posílit konkurenceschopnost. Na základě zkušeností Komise s uplatňováním Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (20) a nařízení (ES) č. 800/2008 na podporu výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu výzkumu a vývoje, která splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení. Jelikož podpora výzkumu a vývoje představuje důležitý cíl společného zájmu, mělo by toto nařízení požadovat, aby byl výzkumný projekt v zájmu všech podniků, které působí v určitém odvětví či pododvětví zemědělství či lesnictví. Informace o výzkumném projektu a jeho výsledcích by měly být zveřejněny na internetu. Kromě toho by měly být výsledky výzkumu zdarma k dispozici podnikům, které o ně projeví zájem.
60)
Lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova. Komise použila články 107 a 108 Smlouvy na podniky působící v odvětví lesnictví v řadě rozhodnutí, zejména v rámci Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. V období 2007 až 2012 Komise na základě těchto pokynů schválila 140 podpor ve prospěch odvětví lesnictví. Na základě značných zkušeností, které Komise získala při uplatňování těchto pokynů na podniky působící v odvětví lesnictví, je v zájmu zjednodušení postupů při současném zajištění účinného dohledu a kontroly ze strany Komise vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, rovněž ohledně podpory ve prospěch odvětví lesnictví. Podle zkušeností Komise nenarušují podpory poskytnuté v odvětví lesnictví na opatření v rámci programů rozvoje venkova, které jsou spolufinancovány z EZFRV, nebo poskytnuty jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, významně hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Podpora na předávání znalostí v odvětví lesnictví a podpora na poradenské služby v odvětví lesnictví nenarušuje významně hospodářskou soutěž na vnitřním trhu ani tehdy, pokud byla poskytnuta mimo program rozvoje venkova. V tomto nařízení by měly být stanoveny jednoznačné podmínky slučitelnosti těchto opatření s vnitřním trhem. Tyto podmínky by měly být pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých na základě tohoto nařízení.
61)
Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména podporu na zalesňování a zakládání lesů, podporu pro zemědělsko-lesnické systémy, podporu na ochranu lesů před požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin nebo katastrofickými událostmi a na obnovu poškozených lesů, podporu na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů, podporu na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000 vymezenými v článku 3 směrnice Rady 92/43/EHS (21) a v článku 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (22), podporu pro lesnicko-environmentální a klimatické služby a na ochranu lesů, podporu na předávání znalostí a informační akce, podporu na poradenské služby, podporu na investice do infrastruktury a podporu na investice do technologií v odvětví lesnictví a na zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh. Podpora pro odvětví lesnictví by neměla narušovat hospodářskou soutěž a měla by být z hlediska trhu neutrální.
62)
K zajištění soudržnosti s nařízením (EU) č. 1305/2013 a k dosažení zjednodušení pravidel pro získání schválení státní podpory u spolufinancované části i doplňkového financování národních programů rozvoje venkova by podpora ve prospěch odvětví lesnictví vyňatá z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení měla být totožná s příslušnými opatřeními pro rozvoj venkova a vyňatá podpora by měla být poskytnuta pouze na základě programu rozvoje venkova dotčeného členského státu a v souladu s tímto programem. Intenzity podpory a způsobilé náklady by však měly být také v souladu s obecnými zásadami Unie v oblasti státní podpory a s pravidly státní podpory použitelnými v odvětví zemědělství. Proto by náklady jako provozní kapitál, které jsou vedlejší a související s novou investicí, neměly být podle tohoto nařízení považovány za náklady způsobilé k podpoře. V souladu s příslušnými programy rozvoje venkova, které schválila Komise, by mezi investiční opatření zahrnutá do opatření v oblasti lesnictví mohla patřit také jednorázová lesnická opatření potřebná pro přípravu investice, umožňuje-li to cíl příslušného ustanovení pro rozvoj venkova. Podporu na převod znalostí, podporu na poradenské služby a podporu na pozemkové úpravy v lesnictví by mělo být možno poskytnout bez ohledu na to, zda je taková podpora začleněna v národním programu rozvoje venkova.
63)
Hospodářská diverzifikace a vytváření nových hospodářských činností jsou nezbytné pro rozvoj a konkurenceschopnost venkovských oblastí, a zejména pro malé a střední podniky, které jsou páteří venkovského hospodářství Unie. Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví opatření na podporu rozvoje nezemědělských činností ve venkovských oblastech, jež se zaměřují na podporu zaměstnanosti, vytváření kvalitních pracovních míst ve venkovských oblastech, zachování existujících pracovních příležitostí, snížení sezónních výkyvů v zaměstnanosti, rozvoj nezemědělských odvětví mimo zemědělství a zpracování zemědělských produktů a potravin při současné podpoře integrace podniků a místních meziodvětvových vazeb.
64)
K zajištění soudržnosti s nařízením (EU) č. 1305/2013 a k dosažení zjednodušení pravidel pro získání schválení státní podpory u spolufinancované části i doplňkového vnitrostátního financování programů rozvoje venkova by toto nařízení mělo vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy různé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech. Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména podporu na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny, podporu na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti, podporu na poradenské služby, podporu na předávání znalostí a informační akce a podporu na počáteční období účasti zemědělců v režimech jakosti bavlny a potravin a propagační opatření týkající se potravin. Podpora, která má být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení, by měla být totožná s příslušnými opatřeními pro rozvoj venkova a vyňatá podpora by měla být poskytnuta pouze na základě programu rozvoje venkova dotčeného členského státu a v souladu s tímto programem. Intenzity podpory a způsobilé náklady by však měly být v souladu také s obecnými zásadami Unie v oblasti státní podpory a s horizontálními pravidly státní podpory. Proto by náklady jako provozní kapitál, které jsou vedlejší a související s novou investicí, neměly být podle tohoto nařízení považovány za náklady způsobilé k podpoře.
65)
V souvislosti s podporou na investice, které se týkají zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty, by mělo být upřesněno, že investice související s produkcí biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů by neměly být způsobilé k získání podpory podle tohoto nařízení. Na takové investice by se v zásadě měla použít horizontální pravidla státní podpory v oblasti životního prostředí a energetiky.
66)
V případě několika kategorií podpory, jako je například: a) podpora na náklady související s průzkumem trhu, koncepcí a designem produktu a s přípravou žádostí o uznání režimů jakosti, b) podpora na náklady na povinná kontrolní opatření ve vztahu k režimům jakosti, c) podpora na předávání znalostí a informační akce, d) podpora na poradenské služby, e) podpora na zástup v zemědělských podnicích, f) podpora na propagační opatření, g) podpora na odškodnění za náklady na prevenci a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a h) podpora odvětví živočišné výroby, je podpora konečným příjemcům podpory poskytována nepřímo ve formě věcného plnění, a to prostřednictvím dotovaných služeb. V těchto případech by podpora měla být vyplacena poskytovateli dotyčné služby nebo činnosti. Při výběru poskytovatele je nutno náležitě přihlédnout k příslušným použitelným pravidlům zadávání veřejných zakázek a k zásadám transparentnosti, otevřenosti a zákazu diskriminace při výběrovém řízení.
67)
Na základě zkušeností Komise v této oblasti je v zásadě nezbytné podrobovat politiku státní podpory pravidelnému přezkumu. Doba použitelnosti tohoto nařízení by proto měla být omezena. Je tedy vhodné stanovit přechodná ustanovení, včetně pravidel, jimiž se budou vyňaté režimy podpory řídit během adaptačního období na konci doby platnosti tohoto nařízení. Tato pravidla by měla členským státům poskytnout čas na to, aby se přizpůsobily případnému novému režimu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ 13
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI 25
KAPITOLA III
KATEGORIE PODPOR 26
Oddíl 1
Podpora ve prospěch MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh 26
Oddíl 2
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích 43
Oddíl 3
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami 44
Oddíl 4
Podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví 45
Oddíl 5
Podpora ve prospěch lesnictví 46
Oddíl 6
Podpory ve prospěch MSP ve venkovských oblastech spolufinancované z EZFRV nebo poskytnuté jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření 59
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 65
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se použije na tyto kategorie podpor:
a)
podpora ve prospěch mikropodniků a malých a středních podniků (MSP):
i)
působících v odvětví zemědělství, jmenovitě v zemědělské prvovýrobě, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh, s výjimkou článků 14, 15, 16, 18 a 23 a článků 25 až 28, které se vztahují pouze na MSP působící v oblasti zemědělské prvovýroby;
ii)
na činnosti nespadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, pokud je tato podpora poskytnuta v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a je buď spolufinancována z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), nebo poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření;
b)
podpora na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví nacházejícího se v zemědělských podnicích;
c)
podpora na náhradu škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami;
d)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví;
e)
podpora ve prospěch lesnictví.
2. Považují-li to členské státy za vhodné, mohou se rozhodnout, že podporu uvedenou v odst. 1 písm. a), odst. 1 písm. d) a odst. 1 písm. e) tohoto článku poskytnou podle podmínek stanovených v nařízení (EU) č. 651/2014 a v souladu s ním.
3. Toto nařízení se nepoužije na podporu ve prospěch:
a)
odvětví lesnictví, která není spolufinancována z EZFRV ani poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování takových spolufinancovaných opatření, s výjimkou článků 31, 38, 39 a 43;
b)
malých a středních podniků na činnosti nespadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, která není spolufinancována z EZFRV ani poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování tohoto spolufinancovaného opatření.
4. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
režimy podpory uvedené v článcích 17, 32 a 33, čl. 34 odst. 5 písm. a) až c) a článcích 35, 40, 41 a 44 tohoto nařízení, pokud průměrný roční rozpočet státní podpory přesahuje 150 milionů EUR, jakmile uplyne šest měsíců od jejich vstupu v platnost. Komise může rozhodnout, že se toto nařízení použije na kterýkoli z těchto režimů déle, poté, co posoudí příslušný plán hodnocení, který členský stát oznámí Komisi do dvaceti pracovních dnů od vstupu daného režimu v platnost;
b)
veškeré změny režimů uvedených v odst. 4 písm. a) tohoto článku jiné než změny, které nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory podle tohoto nařízení nebo nemohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení;
c)
podporu na činnosti související s vývozem do třetích zemí nebo do členských států, zejména podporu, která přímo souvisí s vyváženým množstvím, zřízením a provozem distribuční sítě nebo dalšími běžnými náklady souvisejícími s vývozní činností;
d)
podporu podmíněnou použitím domácího zboží na úkor zboží dováženého.
5. S výjimkou článku 30 se toto nařízení nepoužije na:
a)
režimy podpory, které výslovně nevylučují vyplacení jednotlivé podpory ve prospěch podniku, vůči němuž je vystaven inkasní příkaz v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem;
b)
podporu ad hoc ve prospěch podniku, vůči němuž je vystaven inkasní příkaz v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem.
6. Toto nařízení se nepoužije na podporu pro podniky v obtížích s výjimkou:
a)
podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami v souladu s článkem 30, podpory na náklady vynaložené na eradikaci chorob zvířat v souladu s čl. 26 odst. 8 a podpory na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v souladu s čl. 27 písm. c), d) a e);
b)
podpory na následující události, pokud se podnik stal podnikem v obtížích v důsledku ztrát nebo škod způsobených danou událostí:
i)
na náhradu škod způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě v souladu s článkem 25;
ii)
na náhradu nákladů vynaložených na eradikaci škůdců rostlin a na náhradu škod způsobených chorobami zvířat a škůdci rostlin v souladu s čl. 26 odst. 8 a 9;
iii)
na odstranění škod, které vznikly v lesích v důsledku lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. d).
7. Toto nařízení se nepoužije na podpory, které jako takové, podmínkami, které jsou s nimi spojeny, nebo způsobem svého financování, vedou k porušení práva Unie, jež je s nimi neoddělitelně spjato, zejména:
a)
podpory, jejichž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce mít ústředí v příslušném členském státě nebo být usazen převážně v tomto členském státě;
b)
podpory, jejichž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce používat zboží nebo služby z daného státu;
c)
podpory, které omezují možnost příjemců využívat výsledky výzkumu, vývoje a inovací v jiných členských státech.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„podporou“ se rozumí opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
2)
„mikropodniky, malými a středními podniky“ nebo „MSP“ se rozumějí podniky, které splňují kritéria stanovená v příloze I;
3)
„odvětvím zemědělství“ se rozumí všechny podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh;
4)
„zemědělským produktem“ se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (23);
5)
„zemědělskou prvovýrobou“ se rozumí produkce produktů rostlinné a živočišné výroby uvedených v příloze I Smlouvy, aniž by byly provedeny jakékoli další operace měnící povahu těchto produktů;
6)
„zpracováním zemědělských produktů“ se rozumí jakékoli upravení zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, který je též zemědělským produktem, s výjimkou činností probíhajících v zemědělských podnicích a potřebných pro přípravu živočišných nebo rostlinných produktů k prvnímu prodeji;
7)
„uváděním zemědělských produktů na trh“ se rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh s výjimkou prvního prodeje prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům a veškerých činností souvisejících s přípravou produktu k tomuto prvnímu prodeji; prodej od prvovýrobce konečnému spotřebiteli se považuje za uvádění zemědělských produktů na trh, pokud k němu dojde v samostatných prostorách vyhrazených pro tento účel;
8)
„zemědělským podnikem“ se rozumí jednotka zahrnující pozemky, prostory a zařízení využívané k zemědělské prvovýrobě;
9)
„přírodními pohromami“ se rozumí zemětřesení, laviny, sesuvy půdy a záplavy, tornáda, hurikány, sopečné výbuchy a požáry v přírodě přirozeného původu;
10)
„režimem podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být jednomu nebo několika podnikům poskytnuta na neurčitou dobu nebo v neurčené výši podpora, která není spojena s konkrétním projektem;
11)
„plánem hodnocení“ se rozumí dokument obsahující alespoň tyto minimální prvky: cíle režimu podpory, který má být hodnocen; otázky pro hodnocení, výsledné ukazatele, metodiku, jež se pro účely hodnocení navrhuje, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení, včetně data předložení závěrečné hodnotící zprávy, popis nezávislého orgánu, který hodnocení provádí, nebo kritérií, která se použijí při jeho výběru, a podmínky pro zajištění dostatečné publicity tohoto hodnocení;
12)
„jednotlivou podporou“ se rozumí:
a)
podpora ad hoc a
b)
poskytnutí podpory jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory;
13)
„podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory;
14)
„podnikem v obtížích“ se rozumí podnik, v jehož případě nastane alespoň jedna z následujících okolností:
a)
v případě společnosti s ručením omezením (která není malým a středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny upsaného základního kapitálu. Tento případ nastává, když je výsledek odečtení kumulovaných ztrát od rezerv (a všech dalších prvků, jež se obecně považují za kapitál společnosti) negativní a svou výší překračuje polovinu upsaného základního kapitálu. Pro účely tohoto ustanovení se za společnost s ručením omezeným považují zejména formy podniků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (24) a základní kapitál zahrnuje případně jakékoli emisní ážio;
b)
v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti (která není malým nebo středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v jejím účetnictví. Pro účely tohoto ustanovení se za společnost, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, považují zejména formy podniků uvedené v příloze II směrnice 2013/34/EU;
c)
jestliže vůči podniku bylo zahájeno kolektivní úpadkové řízení nebo tento podnik splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení na žádost svých věřitelů;
d)
jestliže podnik obdržel podporu na záchranu a zatím nesplatil půjčku nebo neukončil záruku nebo jestliže obdržel podporu na restrukturalizaci a stále se na něj uplatňuje plán restrukturalizace;
e)
v případě podniku, který není MSP, kde v uplynulých dvou letech:
i)
účetní poměr dluhu společnosti k vlastnímu kapitálu je vyšší než 7,5 a
ii)
poměr úrokového krytí hospodářského výsledku společnosti před úroky, zdaněním a odpisy (EDBITA) je nižší než 1,0;
15)
„mrtvými hospodářskými zvířaty“ se rozumějí zvířata, která byla utracena bez utrpení s jasnou diagnózou nebo bez ní nebo která uhynula, včetně mrtvě narozených nebo nenarozených zvířat, v zemědělském podniku nebo v jiných prostorách či během přepravy, která ale nebyla poražena pro lidskou spotřebu;
16)
„nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě“ se rozumí nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, bouře a krupobití, námraza, silný nebo dlouhotrvající déšť nebo velké sucho, které zničí více než 30 % průměrné produkce vypočítané na základě:
a)
předcházejícího tříletého období nebo
b)
tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího pětiletého období s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty;
17)
„jiným nepříznivým klimatickým jevem“ se rozumějí nepříznivé klimatické podmínky, které nesplňují podmínky vyplývající z čl. 2 odst. 16 tohoto nařízení;
18)
„škůdci rostlin“ se rozumějí škodlivé organismy podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. e) směrnice Rady 2000/29/ES (25);
19)
„katastrofickou událostí“ se rozumí nepředvídaná událost biotické či nebiotické povahy způsobená člověkem, která vede k významnému narušení lesních struktur a ve svém důsledku způsobuje významné hospodářské škody v odvětví lesnictví;
20)
„hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí hodnota, kterou by podpora měla, kdyby byla příjemci poskytnuta formou dotace před srážkou daní nebo jiných poplatků;
21)
„hmotným majetkem“ se rozumí majetek ve formě pozemků, staveb a zařízení, strojů a vybavení;
22)
„nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patenty, licence, know-how nebo jiná práva duševního vlastnictví;
23)
„zemědělsko-lesnickými systémy“ se rozumějí systémy využívání půdy, v jejichž rámci se na stejném pozemku pěstují stromy v kombinaci se zemědělstvím;
24)
„vratnou zálohou“ se rozumí půjčka na projekt, která je vyplacena v jedné či více splátkách a za podmínek splacení, které závisejí na výsledku projektu;
25)
„zahájením prací na projektu nebo zahájením činnosti“ se rozumí buď zahájení činnosti, nebo zahájení prací souvisejících s investicí, nebo první právně vymahatelný závazek objednat zařízení nebo služby či jiný závazek, v jehož důsledku se projekt nebo činnost stávají nezvratnými, podle toho, která událost nastane dříve; za zahájení prací nebo činnosti se nepovažují nákup pozemků a přípravné práce, jako je získání povolení a zpracování studií proveditelnosti;
26)
„velkými podniky“ se rozumějí podniky, které nesplňují kritéria stanovená v příloze I;
27)
„následným daňovým režimem“ se rozumí režim v podobě daňových zvýhodnění, který představuje pozměněnou verzi dřívějšího režimu v podobě daňových zvýhodnění a který jej nahrazuje;
28)
„intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů před srážkou daní nebo jiných poplatků;
29)
„dnem poskytnutí podpory“ se rozumí den, kdy příjemce získá podle platného vnitrostátního právního režimu na tuto podporu právní nárok;
30)
„normou Unie“ se rozumí závazná norma obsažená v právních předpisech Unie, která stanoví úroveň, jíž musí jednotlivé podniky dosáhnout, zejména co se týká životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat; za normy Unie se proto nepovažují normy nebo cíle stanovené na úrovni Unie, které jsou závazné pro členské státy, nikoli však pro jednotlivé podniky;
31)
„programem rozvoje venkova“ se rozumí program rozvoje venkova uvedený v čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013;
32)
„neproduktivní investicí“ se rozumí investice, která nevede k významnému zvýšení hodnoty nebo ziskovosti podniku;
33)
„investicemi za účelem dodržování normy Unie“ se rozumějí investice uskutečněné s cílem splňovat normu Unie po uplynutí přechodného období stanoveného v právních předpisech Unie;
34)
„mladým zemědělcem“ se rozumí osoba, která ke dni podání žádosti o podporu není starší 40 let, která má odpovídající profesní dovednosti a způsobilost a poprvé začíná působit v zemědělském podniku jako jeho vedoucí;
35)
„nejvzdálenějšími regiony“ se rozumějí regiony uvedené v prvním pododstavci článku 349 Smlouvy;
36)
„menšími ostrovy v Egejském moři“ se rozumějí menší ostrovy uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (26);
37)
„méně rozvinutými regiony“ se rozumějí regiony, v nichž je hrubý domácí produkt (HDP) na osobu nižší než 75 % průměrného HDP v EU-27;
38)
„EU-25“ se rozumí 25 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v květnu 2005;
39)
„EU-27“ se rozumí 27 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v lednu 2007;
40)
„aktivovatelnými výkony“ se rozumějí práce, které provedl sám zemědělec nebo jeho zaměstnanci a které vytvářejí majetek;
41)
„biopalivem z potravinářských plodin“ se rozumí biopalivo vyráběné z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin ve smyslu návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, předloženého Komisí (27);
42)
„aktivním zemědělcem“ se rozumí aktivní zemědělec ve smyslu článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (28);
43)
„seskupením nebo organizací producentů“ se rozumí seskupení nebo organizace zřízené s cílem:
a)
přizpůsobit produkci a výstup producentů, kteří jsou členy těchto seskupení nebo organizací, požadavkům trhu, nebo
b)
společně uvádět zboží na trh, včetně přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávek velkoodběratelům, nebo
c)
stanovit společná pravidla pro informace o produkci, zejména s ohledem na sklizeň a dostupnost, nebo
d)
zajišťovat ostatní činnosti, které mohou provádět seskupení nebo organizace producentů, například rozvoj podnikatelských a marketingových dovedností a organizace a usnadnění inovačních procesů;
44)
„fixními náklady vyplývajícími z účasti v režimu jakosti“ se rozumějí náklady na vstup do podporovaného režimu jakosti a roční příspěvek na účast v tomto režimu, případně včetně výdajů na kontroly, které jsou nezbytné k ověření dodržování specifikací daného režimu jakosti;
45)
„poradenstvím“ se rozumí kompletní poradenství poskytované v rámci jedné smlouvy;
46)
„členem domácnosti zemědělce“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob bez ohledu na právní postavení přiznané této skupině a jejím členům podle vnitrostátního práva s výjimkou zaměstnanců zemědělského podniku;
47)
„náklady na testy přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) a bovinní spongiformní encefalopatie (BSE)“ se rozumějí veškeré náklady, včetně nákladů na testovací zařízení a na odběr, přepravu, vyšetření, skladování a likvidaci vzorků, které jsou nezbytné pro odběr vzorků a laboratorní testy v souladu s přílohou X kapitolou C nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 (29);
48)
„plemennou knihou“ se rozumí kniha, rejstřík, kartotéka nebo nosič údajů:
a)
jež vede chovatelská organizace nebo sdružení oficiálně uznané členským státem, v němž byla chovatelská organizace nebo sdružení založeno, a
b)
do kterého jsou zapsána nebo zaevidována čistokrevná plemenná zvířata určitého plemene s uvedením jejich předků;
49)
„chráněným druhem zvířat“ se rozumějí druhy zvířat chráněné právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy;
50)
„organizací pro výzkum a šíření znalostí“ se rozumí subjekt (např. univerzity nebo výzkumné ústavy, agentury pro transfer technologií, zprostředkovatelé v oblasti inovací, fyzické nebo virtuální spolupracující subjekty zaměřené na výzkum) bez ohledu na jeho právní postavení (zřízený podle veřejného nebo soukromého práva) nebo způsob financování, jehož hlavním cílem je provádět nezávisle základní výzkum, průmyslový výzkum nebo experimentální vývoj nebo veřejně šířit výsledky těchto činností, a to formou výuky, publikací nebo transferu znalostí. Vykonává-li tento subjekt rovněž hospodářské činnosti, je třeba o financování, nákladech a příjmech souvisejících s těmito činnostmi vést oddělené účetnictví. Podniky, které mohou uplatňovat vliv na takovýto subjekt, například jako podílníci nebo členové, nesmějí mít přednostní přístup k výzkumným kapacitám tohoto subjektu nebo k výsledkům jeho výzkumu;
51)
„obvyklými tržními podmínkami“ se rozumí, že se podmínky transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek tajné dohody. Má se za to, že zásada týkající se obvyklých tržních podmínek je splněna v případě transakce, jíž předcházelo otevřené, transparentní a nediskriminační řízení;
52)
„rychle rostoucími stromy“ se rozumí rychle rostoucí lesní porost, kdy jsou stromy pěstovány s minimální obmýtní dobou osmi let a maximální obmýtní dobou dvacet let;
53)
„dřevinami pro výmladkové plantáže“ se rozumějí dřeviny kódu KN 06 02 90 41, které stanoví členské státy a které sestávají z trvalých dřevin, jejichž podnože a výmladkové pařezy zůstávají po sklizni v zemi a v další sezóně se objevují nové výhonky, s maximálním cyklem sklizně, který určí členské státy;
54)
„transakčními náklady“ se rozumějí dodatečné náklady spojené s plněním závazku, které však nelze přímo přičíst jeho provádění nebo které nejsou zahrnuty do přímo kompenzovaných nákladů nebo ušlých příjmů, a které mohou být vypočítány na základě standardních nákladů;
55)
„jiným správcem půdy“ se rozumí podnik, který je správcem půdy, ale není podnikem činným v odvětví zemědělství;
56)
„zpracováním zemědělských produktů na nezemědělské produkty“ se rozumí jakékoli zpracování zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, na který se nevztahuje příloha I Smlouvy;
57)
„oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy;
58)
„oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
59)
„řídce osídlenými oblastmi“ se rozumějí oblasti, které Komise jako takové akceptovala individuálními rozhodnutími o mapách regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020;
60)
„oblastí NUTS 3“ se rozumí region vymezený na úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (30);
61)
„předem nestanovenými oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti, které členský stát na základě svého uvážení určí jako oblasti podle písmene c) v případě, že tento stát prokáže, že dané oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria a že jsou určeny ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 za použití ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
62)
„bývalými oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené jako oblasti podle písmene a) ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. ledna 2011 do 30. června 2014;
63)
„potravinami“ se rozumějí potraviny, které nejsou zemědělskými produkty a které jsou uvedeny v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (31).
Článek 3
Podmínky vynětí z oznamovací povinnosti
Režimy podpory, jednotlivá podpora poskytnutá na základě režimů podpory a podpora ad hoc jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud příslušná podpora splňuje veškeré podmínky stanovené v kapitole I tohoto nařízení i specifické podmínky stanovené pro danou kategorii podpory v kapitole III tohoto nařízení.
Článek 4
Prahové hodnoty oznamovací povinnosti
1. Toto nařízení se nepoužije na jednotlivou podporu, jejíž hrubý grantový ekvivalent přesahuje tyto prahové hodnoty:
a)
podpora na investice do hmotného majetku nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích související se zemědělskou prvovýrobou podle článku 14: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
b)
podpora na investice týkající se přemístění zemědělské stavby vedoucí k modernizaci zařízení nebo k zvýšení produkční kapacity podle čl. 16 odst. 4: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
c)
podpora na investice související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh podle článku 17: 7,5 milionu EUR na podnik a investiční projekt;
d)
podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, podle článku 29: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
e)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví podle článku 31: 7,5 milionu EUR na projekt;
f)
podpora na zalesňování a zakládání lesů podle článku 32: 7,5 milionu EUR na projekt založení lesa;
g)
podpora na zemědělsko-lesnické systémy podle článku 33: 7,5 milionu EUR na projekt týkající se zavedení zemědělsko-lesnického systému;
h)
podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů podle článku 35: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
i)
podpora na investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví podle článku 40: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
j)
podpora na investice do lesnických technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh podle článku 41: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
k)
podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo na investice týkající se produkce bavlny podle článku 44: 7,5 milionu EUR na investiční projekt.
2. Prahové hodnoty stanovené v odstavci 1 nelze obcházet umělým rozdělováním režimů nebo projektů podpory.
Článek 5
Transparentnost podpory
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést hodnocení rizik („transparentní podpora“).
2. Za transparentní se považují tyto kategorie podpor:
a)
podpora sestávající z dotací a subvencí úrokových sazeb;
b)
podpora poskytovaná formou půjček, jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě referenční sazby platné v době poskytnutí podpory;
c)
podpora obsažená v zárukách:
i)
jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě prémie „safe harbour“ stanovené ve sdělení Komise nebo
ii)
jestliže před provedením opatření byla Komisi - v souladu s jejím nařízením v oblasti státních podpor platným v době oznámení - oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu záruky a Komise tuto metodiku schválila na základě sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk nebo podle sdělení, které ho nahradilo, a jestliže se tato schválená metodika výslovně týká daného typu záruky a daného typu hlavní transakce, o něž se v souvislosti s uplatňováním tohoto nařízení jedná;
d)
podpora poskytovaná formou daňových zvýhodnění, pokud dané opatření stanoví horní mez, která zajišťuje, že nebude překročena příslušná prahová hodnota;
e)
podpora ve formě vratných záloh, pokud celková nominální výše vratné zálohy nepřesahuje příslušné prahové hodnoty použitelné podle tohoto nařízení, nebo pokud byla před provedením opatření Komisi oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu vratné zálohy a Komise tuto metodiku schválila.
3. Pro účely tohoto nařízení se za transparentní podporu nepovažují tyto kategorie podpor:
a)
podpora obsažená v kapitálových injekcích;
b)
podpora obsažená v opatřeních rizikového kapitálu.
Článek 6
Motivační účinek
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, která má motivační účinek.
2. Podpora se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud příjemce předložil dotyčnému členskému státu písemnou žádost o podporu před zahájením práce na projektu nebo před zahájením činnosti. Žádost o podporu obsahuje alespoň tyto informace:
a)
název a velikost podniku;
b)
popis projektu nebo činnosti, včetně termínu zahájení a ukončení;
c)
místo realizace projektu nebo výkonu činnosti;
d)
seznam způsobilých nákladů;
e)
druh podpory (grant, půjčka, záruka, vratná záloha nebo jiné) a výše veřejného financování, které je pro daný projekt nebo činnost zapotřebí.
3. Podpora ad hoc poskytnutá velkým podnikům se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud je zajištěno splnění podmínky uvedené v odstavci 2 a pokud členský stát před poskytnutím předmětné podpory ad hoc navíc ověřil, že dokumentace vyhotovená příjemcem dokládá, že podpora povede alespoň k jednomu z následujících výsledků:
a)
významný nárůst rozsahu projektu či činnosti v důsledku podpory, nebo
b)
významné zvýšení celkové částky vynaložené příjemcem na projekt či činnost v důsledku podpory, nebo
c)
významné urychlení při dokončování příslušného projektu či činnosti;
d)
v případě investiční podpory ad hoc je doloženo, že bez poskytnutí podpory by daný projekt nebo daná činnost nebyly v dané venkovské oblasti jako takové realizovány nebo by bez poskytnutí podpory nebyly v dané venkovské oblasti pro příjemce dostatečně ziskové.
4. Odchylně od odstavců 2 a 3 se má za to, že opatření v podobě daňových zvýhodnění má motivační účinek, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
opatření zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
b)
opatření bylo přijato a vstoupilo v platnost před zahájením práce na podporovaném projektu nebo před zahájením činnosti, s výjimkou následných daňových režimů v případě, že se na činnost již vztahovaly předchozí režimy ve formě daňového zvýhodnění.
5. Odchylně od odstavců 2, 3 a 4 se motivační účinek nevyžaduje nebo se má za to, že existuje, u těchto kategorií podpory:
a)
režimy podpory na pozemkové úpravy, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 15 nebo článku 43 a jestliže:
i)
režim podpory zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
ii)
režim podpory byl přijat a nabyl účinnosti před tím, než příjemci vznikly způsobilé náklady podle článku 15 nebo článku 43;
b)
podpora na propagační opatření ve formě publikací zaměřených na zvyšování povědomí široké veřejnosti o zemědělských produktech, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 24 odst. 2 písm. b);
c)
podpora na náhradu ztrát způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 25;
d)
podpora na odškodnění za náklady na eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 26 odst. 9 a 10;
e)
podpora na uhrazení nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 27 odst. 1 písm. c), d) a e);
f)
podpora na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, v souladu s článkem 29;
g)
podpora na náhradu škod způsobených přírodními pohromami, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 30;
h)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 31;
i)
podpora na obnovu lesů poškozených lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, chorobami zvířat a katastrofickými událostmi a událostmi souvisejícími se změnou klimatu v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. d), pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 34.
Článek 7
Intenzita podpory a způsobilé náklady
1. Pro účely výpočtu intenzity podpory a způsobilých nákladů se všechny použité číselné údaje uvádějí před srážkou daně nebo jiných poplatků. Způsobilé náklady musí být doloženy písemnými doklady, které jsou jasné, konkrétní a aktuální.
2. Pro podporu není způsobilá daň z přidané hodnoty (DPH) vyjma toho, je-li podle vnitrostátních předpisů týkajících se DPH neodečitatelná.
3. Je-li podpora poskytnuta jinou formou než formou grantu, stanoví se její výše jako hrubý grantový ekvivalent podpory.
4. Podpora splatná v několika splátkách se diskontuje na hodnotu v den poskytnutí podpory. Způsobilé náklady jsou diskontovány na hodnotu platnou v den poskytnutí podpory. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontování, je diskontní sazba platná v den poskytnutí podpory.
5. Je-li podpora poskytnuta formou daňového zvýhodnění, jsou jednotlivé tranše podpory diskontovány pomocí diskontních sazeb platných v různých obdobích, kdy nastala účinnost daňového zvýhodnění
6. Je-li podpora poskytnuta formou vratných záloh, které jsou vzhledem k neexistenci schválené metodiky pro výpočet jejich hrubého grantového ekvivalentu vyjádřeny procentem způsobilých nákladů, a jestliže opatření stanoví, že v případě úspěšného výsledku projektu, stanoveného na základě přiměřené a uvážlivé hypotézy, budou zálohy vráceny spolu s úroky, jejichž sazba je stanovena alespoň ve výši diskontní sazby platné v den poskytnutí podpory, lze maximální intenzitu podpory stanovenou v kapitole III navýšit o 10 procentních bodů.
Článek 8
Kumulace
1. Při zjišťování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti stanovené v článku 4 a maximální intenzity podpory a maximální částky podpory stanovené v kapitole III, se přihlíží k celkové výši státní podpory na podpořenou činnost, projekt nebo podnik.
2. Jestliže se financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států, kombinuje se státní podporou, pak se při ověřování dodržení prahových hodnot oznamovací povinnosti a maximálních intenzit a stropů podpory přihlíží pouze ke státní podpoře, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazby financování stanovené v použitelných ustanoveních práva Unie.
3. Podporu, která je tímto nařízením vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy a u níž lze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s:
a)
jinou státní podporou, pokud se tato opatření týkají jiných identifikovatelných způsobilých nákladů;
b)
jinou státní podporou na úhradu týchž - částečně či plně se překrývajících - způsobilých nákladů, avšak pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení.
4. Podporu, která je z oznamovací povinnosti vyňata na základě článků 18 a 45 tohoto nařízení a u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž způsobilé náklady identifikovat lze.
Podporu, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, dokud není překročena příslušná maximální prahová hodnota pro celkové financování stanovená podle konkrétních okolností každého případu v tomto nebo jiném nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí Komise.
5. Státní podporu vyňatou podle oddílů 1, 2 a 3 kapitoly III tohoto nařízení nelze kumulovat s platbami uvedenými v čl. 81 odst. 2 a článku 82 nařízení (EU) č. 1305/2013 ohledně stejných způsobilých nákladů, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory nebo výše podpory stanovené v tomto nařízení.
6. Státní podporu vyňatou tímto nařízením nelze kumulovat s podporou de minimis na tytéž způsobilé náklady, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory nebo částky podpory stanovené v kapitole III.
7. Podporu na investice k obnově potenciálu zemědělské produkce podle čl. 14 odst. 3 písm. e) tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na náhradu hmotné škody podle článků 25, 26 a 30 tohoto nařízení.
8. Podporu na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství uvedenou v článku 19 tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na zakládání seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství uvedenou v článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Podporu na zahájení činnosti mladých zemědělců a podporu na rozvoj malých zemědělských podniků uvedenou v článku 18 tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na zahájení činnosti mladých zemědělců a podporou na rozvoj malých zemědělských podniků uvedenou v čl. 19 odst. 1 písm. a) bodech i) a iii) nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud by taková kumulace vedla k překročení výše podpory stanovené v tomto nařízení.
Článek 9
Zveřejňování a informování
1. Nejpozději do deseti pracovních dnů před tím, než vstoupí v platnost režim podpory, který je tímto nařízením vyňat z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, nebo před poskytnutím podpory ad hoc vyňaté tímto nařízením předají členské státy Komisi prostřednictvím internetové aplikace Komise pro oznamování v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 794/2004 souhrnné informace týkající se takové podpory ve standardizovaném formátu stanoveném v příloze II tohoto nařízení.
Do 10 pracovních dnů od přijetí těchto souhrnných informací Komise zašle členskému státu oznámení o doručení s identifikačním číslem podpory.
2. Dotyčný členský stát zajistí, aby se na kompletní internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily:
a)
souhrnné informace uvedené v odstavci 1 nebo odkaz na ně;
b)
úplné znění každé podpory uvedené v odstavci 1, včetně změn tohoto znění, nebo odkaz umožňující přístup k úplnému znění;
c)
informace uvedené v příloze III tohoto nařízení o poskytnutí každé jednotlivé podpory, která přesahuje:
i)
60 000 EUR u příjemců v oblasti zemědělské prvovýroby;
ii)
500 000 EUR u příjemců působících v oblasti zpracování zemědělských produktů, uvádění zemědělských produktů na trh, lesnictví nebo činností, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.
3. V případě režimů podpory ve formě daňového zvýhodnění se tyto podmínky pokládají za splněné, pokud členské státy zveřejní požadované informace o částkách jednotlivých podpor v následujících rozpětích v milionech EUR:
a)
0,06-0,5 pouze pro zemědělskou prvovýrobu;
b)
0,5-1;
c)
1 až 2;
d)
2 až 5;
e)
5 až 10;
f)
10 až 30 a
g)
30 a více.
4. Informace uvedené v odst. 2 písm. c) tohoto článku musí být uspořádány a být přístupné ve standardizovaném formátu, který je specifikován v příloze III, a musí být možné je efektivně vyhledávat a stahovat. Informace uvedené v odstavci 2 se zveřejní ve lhůtě šesti měsíců ode dne poskytnutí podpory nebo v případě podpory v podobě daňových zvýhodnění ve lhůtě jednoho roku od data, k němuž se předkládá daňové přiznání, a jsou k dispozici po dobu alespoň deseti let ode dne, kdy byla podpora poskytnuta
5. Úplné znění režimu podpory nebo podpory ad hoc uvedené v odstavci 1 musí zahrnovat zejména výslovný odkaz na toto nařízení, uvedením jeho názvu a odkazu na jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, a na zvláštní ustanovení kapitoly III, kterých se daný akt týká, nebo případně na vnitrostátní právní předpis, který zajišťuje dodržování příslušných ustanovení tohoto nařízení. Úplné znění je doplněno o prováděcí ustanovení a o změny.
6. Komise na svých internetových stránkách zveřejňuje:
a)
souhrnné informace uvedené v odstavci 1;
b)
odkazy na internetové stránky všech členských států uvedené v odstavci 2.
7. Členské státy musí dosáhnout souladu s ustanoveními odstavců 2, 3 a 4 nejpozději do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 10
Zamezení dvojímu zveřejnění
Pokud jednotlivá podpora spadá do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013 a je buď spolufinancována z EZFRV, nebo je poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, mohou se členské státy rozhodnout, že informace o této podpoře nezveřejní na internetových stránkách věnovaných státním podporám uvedeným v čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení, pokud bylo poskytnutí jednotlivé podpory již zveřejněno v souladu s články 111, 112 a 113 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (32). V takovém případě členský stát na internetových stránkách věnovaných státní podpoře podle čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení odkáže na internetové stránky uvedené v článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013.
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI
Článek 11
Odnětí výhody blokové výjimky
Pokud dotyčný členský stát poskytne podporu, která je na základě tohoto nařízení údajně vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aniž by splňovala podmínky stanovené v kapitolách I až III, může Komise poté, co danému členskému státu umožní, aby sdělil svá stanoviska, přijmout rozhodnutí, podle nějž veškerá nebo některá budoucí opatření podpory, která dotyčný členský stát přijme a která by jinak splňovala požadavky tohoto nařízení, musí být oznámena Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Oznamovací povinnost lze omezit na některé druhy podpory, podporu poskytnutou některým příjemcům nebo podporu přijatou některými orgány dotyčného členského státu.
Článek 12
Podávání zpráv
1. Členské státy Komisi elektronicky zašlou výroční zprávu podle kapitoly III nařízení (ES) č. 794/2004 o používání tohoto nařízení za každý rok nebo každou část roku, během nichž se toto nařízení použije.
2. Výroční zpráva musí rovněž obsahovat:
a)
informace o chorobách zvířat nebo o škůdcích rostlin podle článku 26;
b)
meteorologické informace o druhu, době, relativním rozsahu a místu výskytu klimatického jevu, který lze přirovnat k přírodní pohromě, podle článku 25 nebo výskytu přírodní pohromy v odvětví zemědělství podle článku 30.
Článek 13
Kontrola
Členské státy vedou podrobné záznamy s informacemi a podklady, které jsou nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky stanovené v tomto nařízení. Tyto záznamy se uchovávají po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory ad hoc nebo ode dne, kdy byla poskytnuta poslední podpora v rámci režimu podpor. Dotčený členský stát poskytne Komisi ve lhůtě dvaceti pracovních dnů nebo v delší lhůtě, která je případně stanovena v žádosti, všechny informace a podklady, které Komise považuje za nezbytné ke kontrole uplatňování tohoto nařízení.
KAPITOLA III
KATEGORIE PODPOR
ODDÍL 1
Podpora ve prospěch MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh
Článek 14
Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích, která souvisí se zemědělskou prvovýrobou
1. Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích, která souvisí se zemědělskou prvovýrobou, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 14 tohoto článku a v kapitole I.
2. Investice může být uskutečněna jedním nebo několika příjemci nebo se týká hmotného či nehmotného majetku používaného jedním či několika příjemci.
3. Investice sleduje alespoň jeden z těchto cílů:
a)
zlepšení celkové výkonnosti a udržitelnosti zemědělského podniku, zejména snížením výrobních nákladů nebo zlepšením a dalším rozvinutím produkce;
b)
zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek nebo norem dobrých životních podmínek zvířat, pokud dotyčná investice jde nad rámec platných norem Unie;
c)
zřízení nebo zlepšení infrastruktury související s rozvojem, přizpůsobením a modernizací zemědělství, včetně přístupu k zemědělské půdě, pozemkových úprav a meliorací, dodávek a úspor energie a vody;
d)
dosažení agroenvironmentálních a klimatických cílů, včetně ochrany stavu biologické rozmanitosti druhů a přírodních stanovišť, jakož i zvýšení společenské hodnoty oblasti sítě Natura 2000 nebo jiných systémů vysoké přírodní hodnoty, jež jsou vymezeny v národních nebo regionálních programech rozvoje venkova členských států, pokud se jedná o neproduktivní investice;
e)
obnovení potenciálu produkce poškozeného přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat a škůdci rostlin a prevence škod způsobených těmito událostmi.
4. Investice může být spojena s výrobou biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů na úrovni zemědělského podniku, pokud tato výroba nepřesahuje průměrnou roční spotřebu paliv nebo energie v daném zemědělském podniku.
Pokud je investice určena na výrobu biopaliv, nemá výrobní zařízení vyšší výrobní kapacitu než ekvivalent průměrné roční spotřeby pohonných hmot v zemědělském podniku a vyrobené biopalivo se neprodává na trhu.
Pokud je investice určena na produkci tepelné energie a elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemědělských podnicích, slouží výrobní zařízení pouze k uspokojení vlastních energetických potřeb příjemce a jejich výrobní kapacita není vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském podniku, a to včetně domácnosti zemědělce. Prodej elektřiny do distribuční soustavy je povolen v případě, že je dodržen roční limit vlastní spotřeby.
Jestliže investici provádí více příjemců s cílem uspokojit vlastní energetické potřeby nebo potřebu biopaliv, odpovídá průměrná roční spotřeba součtu průměrné roční spotřeby všech příjemců.
Investice do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, musejí dodržovat minimální normy energetické účinnosti, pokud takové normy na vnitrostátní úrovni existují.
Investice do zařízení, která jsou primárně určena k výrobě elektřiny z biomasy, nejsou způsobilé pro podporu, pokud se nevyužívá minimální procentní podíl tepelné energie, který stanoví členské státy.
Členské státy musí pro různé typy zařízení stanovit prahovou hodnotu pro maximální podíl obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin využívaných na výrobu bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie musí být omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na výstavbu, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
e)
výdaje na neproduktivní investice spojené s cíli uvedenými v odst. 3 písm. d);
f)
v případě zavlažování náklady na investice, které splňují tyto podmínky:
i)
Komisi byl předložen plán povodí, jak se vyžaduje podle článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (33), pro celou oblast, v níž se má investice uskutečnit, jakož i pro jakékoli jiné oblasti, jejichž prostředí může být investicí ovlivněno. V příslušném programu opatření musí být upřesněna opatření, která jsou prováděna podle plánu povodí v souladu s článkem 11 uvedené směrnice a která mají význam pro odvětví zemědělství. V rámci investice musí existovat nebo být zavedeno měření vody umožňující měření spotřeby vody na úrovni podpořené investice;
ii)
investice musí vést k snížení předchozí spotřeby vody alespoň o 25 %.
V případě investic podle písmene f) však nejsou pro podporu na základě tohoto článku způsobilé investice ovlivňující útvary podzemních nebo povrchových vod, jejichž stav byl v příslušném plánu povodí určen jako horší než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody, a rovněž investice vedoucí k čistému zvýšení rozlohy zavlažované plochy, jež ovlivňuje daný útvar podzemních nebo povrchových vod.
Podmínky výše uvedených bodů i) a ii) písm. f) se nepoužijí na investice do již existujících zařízení, které mají dopad pouze na energetickou účinnost, nebo na investice na stavbu nádrže nebo na investice na používání recyklované vody bez vlivu na útvar podzemních nebo povrchových vod;
g)
v případě investic na obnovu potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat nebo škůdci rostlin mohou způsobilé náklady zahrnovat náklady vzniklé v souvislosti s obnovou potenciálu zemědělské produkce až na úroveň, jaká existovala v době před výskytem těchto událostí;
h)
v případě investic na prevenci škod způsobených přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat nebo škůdci rostlin mohou způsobilé náklady zahrnovat náklady na konkrétní preventivní opatření.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Od 1. ledna 2017 budou podporu související se zavlažováním vyplácet pouze členské státy, které v povodí, v němž daná investice probíhá, zajišťují příspěvek různého využití vodních zdrojů k návratnosti nákladů na vodohospodářské služby odvětvím zemědělství v souladu s první odrážkou čl. 9 odst. 1 směrnice 2000/60/ES, v příslušných případech s ohledem na sociální, environmentální a ekonomické dopady návratnosti těchto nákladů a na zeměpisné a klimatické podmínky příslušného regionu nebo příslušných regionů.
9. Podpora nesmí být poskytnuta na:
a)
nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků a jednoletých rostlin;
b)
výsadbu jednoletých rostlin;
c)
drenážní práce;
d)
investice za účelem dodržování norem Unie s výjimkou podpory poskytnuté mladým zemědělcům do 24 měsíců ode dne zahájení činnosti;
e)
nákup zvířat s výjimkou podpory na investice podle odst. 3 písm. e).
10. Podpora nesmí být omezena na určité zemědělské produkty, a musí být tudíž dostupná pro všechna odvětví zemědělské prvovýroby, nebo pro celé odvětví rostlinné výroby či celé odvětví živočišné výroby. Členské státy však mohou některé zemědělské produkty vyloučit kvůli nadměrné kapacitě na vnitřním trhu nebo kvůli nedostatku možností odbytu.
11. Podpora uvedená v odstavci 12 nesmí být poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízení (EU) č. 1308/2013, a to i tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Unie stanovené v uvedeném nařízení.
12. Intenzita podpory je omezena na:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v ostatních regionech.
13. Míry podpory stanovené v odstavci 11 lze zvýšit o 20 procentních bodů, pokud maximální intenzita podpory nepřesáhne 90 %, v případě:
a)
mladých zemědělců nebo zemědělců, kteří zahájili činnost během pěti let před datem podání žádosti o podporu;
b)
společných investic, jako jsou skladovací zařízení využívaná skupinou zemědělců nebo zařízení pro přípravu zemědělských produktů před uvedením na trh, a integrovaných projektů zahrnujících několik opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013, včetně těch, jež souvisejí se sloučením organizací producentů;
c)
investic v oblastech čelících přírodním a jiným zvláštním omezením;
d)
operací podporovaných v rámci evropského inovačního partnerství (EIP), jako příklad lze uvést investici do nové stáje, v níž je možné otestovat nový způsob ustájení, který vyvinula operační skupina složená ze zemědělců, vědců a nevládních organizací zabývajících se dobrými životními podmínkami zvířat;
e)
investic do zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek nebo norem dobrých životních podmínek zvířat, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), v tomto případě se zvýšená sazba stanovená v tomto odstavci použije pouze na dodatečné náklady, které jsou nezbytné k dosažení úrovně překračující rámec platných norem Unie a které nevedou ke zvýšení výrobní kapacity.
14. Co se týká neproduktivních investic uvedených v odst. 3 písm. d) a investic na obnovu potenciálu zemědělské produkce podle odst. 3 písm. e), maximální intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 %.
U investic týkajících se preventivních opatření podle odst. 3 písm. e) nesmí maximální intenzita podpory přesáhnout 80 %. Intenzitu podpory však lze zvýšit na 100 %, je-li investice prováděna společně více než jedním příjemcem.
Článek 15
Podpora na pozemkové úpravy v zemědělství
Podpora na pozemkové úpravy v zemědělství je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v kapitole I a je poskytnuta pouze na právní a správní náklady, včetně nákladů na vyměření, a to až do výše 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 16
Podpora na investice týkající se přemístění zemědělských staveb
1. Podpora na investice týkající se přemístění zemědělských staveb je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku a v kapitole I.
2. Přemístění zemědělské stavby musí být prováděno ve veřejném zájmu.
Veřejný zájem, kterým se odůvodňuje poskytnutí podpory podle tohoto článku, je upřesněn v příslušných předpisech dotčeného členského státu.
3. Pokud přemístění zemědělské stavby spočívá v rozebrání, přenesení a novém vybudování stávajících zařízení, je intenzita podpory omezena na 100 % skutečných nákladů vynaložených na tyto činnosti.
4. Je-li výsledkem přemístění kromě rozebrání, přenesení a nového vybudování stávajících zařízení, na něž se vztahuje odstavec 3, i modernizace těchto zařízení nebo zvýšení produkční kapacity, použijí se na náklady související s modernizací zařízení nebo zvýšením produkční kapacity intenzity podpory pro investice uvedené v čl. 14 odst. 11 a 12.
Pro účely tohoto odstavce se má za to, že pouhé nahrazení stávající budovy nebo zařízení novou, současnou budovou či zařízením, aniž by došlo k podstatné změně produkce nebo technologie, nesouvisí s modernizací.
5. Maximální intenzita podpory může dosáhnout až 100 % způsobilých nákladů, pokud se přemístění týká činností v blízkosti venkovských sídel v zájmu zlepšení kvality života nebo zlepšení environmentálního profilu daného venkovského sídla.
Článek 17
Podpora na investice související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh
1. Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Investice se týká zpracování zemědělských produktů nebo uvádění zemědělských produktů na trh.
3. Investice související s produkcí biopaliv založených na potravinách nejsou podle tohoto článku způsobilé k získání podpory.
4. Investice musí být v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
6. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 5 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
7. Podpora nesmí být poskytnuta na investice k dosažení souladu s platnými normami Unie.
8. Podpora nesmí být poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízení (EU) č. 1308/2013, a to i tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Unie stanovené v uvedeném nařízení.
9. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období 2007-2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v ostatních regionech.
10. Míry podpory stanovené v odstavci 9 lze zvýšit o 20 procentních bodů, pokud maximální intenzita podpory nepřesáhne 90 %, v případě operací:
a)
souvisejících se sloučením organizací producentů nebo
b)
podporovaných v rámci EIP.
Článek 18
Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a rozvoj malých zemědělských podniků
1. Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a podpora na rozvoj malých zemědělských podniků je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora je poskytována mladým zemědělcům podle definice v čl. 2 odst. 34 nebo malým zemědělským podnikům, jak jsou definovány členskými státy.
Definicí malých zemědělských podniků v členských státech je definice, která je obsažena v příslušných programech rozvoje venkova a schválena Komisí.
Členské státy stanoví horní a spodní prahovou hodnotu pro přístup k podpoře na zahájení činnosti mladých zemědělců a podpoře na rozvoj malých zemědělských podniků z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (34) nebo rovnocenné definice. Spodní prahová hodnota pro přístup k podpoře na zahájení činnosti mladých zemědělců je vyšší než horní prahová hodnota pro přístup k podpoře na rozvoj malých zemědělských podniků.
Podpora je omezena na mikropodniky a malé podniky.
3. Je-li podpora poskytnuta mladému zemědělci, který zakládá podnik ve formě právnické osoby, musí mladý zemědělec účinně a dlouhodobě vykonávat kontrolu nad danou právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení takové právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladými zemědělci, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat takovou účinnou a dlouhodobou kontrolu buď samostatně, nebo společně s jinými osobami. Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, použijí se tyto požadavky na veškeré fyzické osoby, které mají kontrolu nad touto jinou právnickou osobou.
4. Podpora je podmíněna tím, že je příslušnému orgánu dotčeného členského státu předložen podnikatelský plán, jehož provádění začne do devíti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.
Podnikatelský plán popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku;
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku;
iii)
podrobné údaje o opatřeních, která jsou nutná pro rozvoj činnosti zemědělského podniku, jako jsou investice, vzdělávání, poradenství;
b)
v případě podpory na rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku;
iii)
podrobné údaje o opatřeních, včetně opatření souvisejících s rozvojem environmentální udržitelnosti a efektivního využívání zdrojů, která by mohla podpořit dosažení ekonomické životaschopnosti, například investice, vzdělávání, spolupráce.
5. V případě mladých zemědělců musí být v podnikatelském plánu podle odst. 4 písm. a) tohoto článku uvedeno, že příjemce musí odpovídat definici aktivního zemědělce uvedené v čl. 2 bodu 42 do osmnácti měsíců ode dne zahájení činnosti. Pokud však příjemce nemá odpovídající odborné dovednosti a způsobilost, aby vyhovoval zmíněné definici, má nárok na podporu, pokud se zaváže, že si tyto odborné dovednosti a způsobilost osvojí do 36 měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory. Tento závazek musí být uveden v podnikatelském plánu.
6. Podpora se poskytuje nebo vyplácí nejméně ve dvou tranších nebo splátkách během období nejvýše pěti let.
V případě mladých zemědělců je vyplacení poslední ročního tranše podpory nebo poslední splátky podpory podmíněno náležitým prováděním podnikatelského plánu uvedeného v odst. 4 písm. a).
7. Výše podpory na mladého zemědělce vychází ze socio-ekonomické situace daného členského státu a je omezena na 70 000 EUR.
Výše podpory na malý zemědělský podnik je omezena na 15 000 EUR.
Článek 19
Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství
1. Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Pro podporu jsou způsobilá pouze seskupení nebo organizace producentů, které byly oficiálně uznány příslušným orgánem členského státu na základě předloženého podnikatelského plánu.
3. Podpora je poskytována s výhradou povinnosti dotčeného členského státu ověřit, zda bylo do pěti let ode dne oficiálního uznání seskupení nebo organizace producentů dosaženo cílů stanovených v podnikatelském plánu uvedeném v odstavci 2.
4. Dohody, rozhodnutí a jednání ve shodě přijaté v rámci seskupení nebo organizace producentů musejí být v souladu s pravidly hospodářské soutěže použitelnými na základě článků 206 až 210 nařízení (EU) č. 1308/2013.
5. Podpora se neposkytuje:
a)
organizacím producentů, subjektům nebo institucím, jako jsou společnosti nebo družstva, jejichž cílem je řízení jednoho nebo více zemědělských podniků, a které jsou tudíž ve skutečnosti jednotlivými producenty;
b)
zemědělským sdružením, která vykonávají úkoly, jako je vzájemná podpora, pomoc a služby související s vedením hospodářství v zemědělských podnicích členů, aniž by byla zapojena do společného přizpůsobování nabídky trhu;
c)
seskupením, organizacím nebo sdružením producentů, jejichž cíle jsou neslučitelné s čl. 152 odst. 1 písm. c) a odst. 3 a článkem 156 nařízení (EU) č. 1308/2013.
6. Podpora zahrnuje tyto způsobilé náklady: náklady na nájem odpovídajících prostor, náklady na nákup kancelářského vybavení, včetně počítačového hardwaru a softwaru, náklady na administrativní pracovníky, režijní náklady a právní a správní poplatky.
V případě nákupu prostor jsou způsobilé náklady na tyto prostory omezeny do výše nákladů na pronájem za tržní cenu.
7. Podpora se poskytuje formou paušální částky vyplácené v ročních splátkách po dobu prvních pěti let ode dne, kdy byly seskupení nebo organizace producentů oficiálně uznány příslušným orgánem na základě podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 2.
Poslední splátku členské státy vyplatí až po ověření náležitého provedení uvedeného podnikatelského plánu.
Výše podpory se postupně snižuje.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
9. Výše podpory je omezena na 500 000 EUR.
Článek 20
Podpora na účast producentů zemědělských produktů v režimech jakosti
1. Níže uvedené kategorie podpory pro producenty zemědělských produktů jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy:
a)
podpora na novou účast v režimech jakosti, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I;
b)
podpora nákladů na povinná kontrolní opatření související s režimy jakosti, která jsou prováděna podle právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů příslušným orgánem nebo jeho jménem, pokud tato podpora splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2, 4, 6, 7 a 8 tohoto článku a v kapitole I;
c)
podpora na náklady na činnosti související s průzkumem trhu, koncepcí a designem produktu a přípravou žádostí o uznání režimů jakosti, pokud tato podpora splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2, 6, 7 a 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje na následující režimy jakosti:
a)
režimy jakosti zřízené podle těchto nařízení a ustanovení:
i)
část II hlava II kapitola I oddíl 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, co se týká vína;
ii)
nařízení (EU) č. 1151/2012;
iii)
nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (35);
iv)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (36);
v)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 251/2014 (37);
b)
režimy jakosti zemědělských produktů, včetně systémů certifikace zemědělských podniků, jež byly členskými státy uznány jako režimy, které splňují tato kritéria:
i)
zvláštnost konečného produktu v rámci těchto režimů jakosti je odvozena z jednoznačných povinností zaručit
-
zvláštní vlastnosti produktu nebo
-
zvláštní zemědělské nebo produkční metody nebo
-
jakost konečného produktu, která jde významně nad rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního prostředí;
ii)
režim jakosti musí být otevřen všem producentům;
iii)
režim jakosti musí zahrnovat závazné specifikace konečného produktu a dodržování těchto specifikací musejí ověřovat orgány veřejné moci nebo nezávislý kontrolní orgán;
iv)
režim jakosti musí být transparentní a zajišťovat úplnou zpětnou vysledovatelnost zemědělských produktů;
c)
dobrovolné systémy certifikace zemědělských produktů, které byly dotčeným členským státem uznány jako systémy, které splňují požadavky stanovené ve sdělení Komise s názvem Obecné zásady osvědčených postupů EU k dobrovolným systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny (38).
3. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se poskytuje producentům zemědělských produktů jako roční pobídková platba, jejíž výše se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v režimech jakosti.
4. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) a b) nesmí být poskytnuta na náklady na kontroly, které provádí samotný příjemce, nebo v případě, že právní předpisy Unie stanoví, že náklady na kontroly mají hradit producenti zemědělských produktů a jejich seskupení, aniž by byla stanovena skutečná výše nákladů.
5. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se poskytuje nejvýše na pět let a je omezena na 3 000 EUR na příjemce na rok.
6. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
7. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) se vyplácí subjektu, který odpovídá za kontrolní opatření, poskytovateli výzkumu nebo konzultačních služeb.
8. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) je omezena na 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 21
Podpora na předávání znalostí a informační akce
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny řídících pracovníků zemědělských podniků a návštěvy zemědělských podniků.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
3. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na organizování odborného vzdělávání, činností v oblasti získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstračních činností nebo informačních akcí;
b)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků;
c)
náklady na zajištění zástupu v zemědělském podniku během nepřítomnosti účastníka;
d)
v případě demonstračních projektů s ohledem na investice:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek.
4. Náklady uvedené v odst. 3 písm. d) jsou způsobilé pouze v rozsahu, v němž byly využity pro demonstrační projekt a během doby trvání demonstračního projektu.
Za způsobilé se považují pouze odpisy odpovídající životnímu cyklu demonstračního projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních zásad.
5. Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a c) nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a c) se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
6. Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
Činnosti uvedené v odstavci 2 mohou vykonávat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
7. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Vykonávají-li činnosti uvedené v odstavci 2 seskupení a organizace producentů, nesmí být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu k těmto činnostem.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na správní náklady dotyčného seskupení nebo organizace producentů musí být omezen na náklady na provádění činností uvedených v odstavci 2.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
V případě demonstračních projektů uvedených v odst. 3 písm. d) je maximální výše podpory omezena na 100 000 EUR na tři daňová období.
Článek 22
Podpora na poradenské služby
1. Podpora na poradenské služby je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora je navržena s cílem pomoci podnikům působícím v odvětví zemědělství a mladým zemědělcům využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich podniku nebo investice, stejně jako ke zvýšení šetrnosti a odolnosti jejich podniku nebo investice vůči klimatu.
3. Poradenství je spojeno alespoň s jednou prioritou Unie v oblasti rozvoje venkova v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1305/2013 a zahrnuje nejméně jeden z těchto prvků:
a)
povinnosti vyplývající z povinných požadavků na hospodaření nebo norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu stanovených v kapitole I hlavy VI nařízení (EU) č. 1306/2013;
b)
případně zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, jak je stanoveno v hlavě III kapitole 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a udržování zemědělských ploch podle čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
c)
opatření zaměřená na modernizaci, zvyšování konkurenceschopnosti, integraci odvětví, inovace, tržní orientaci a podporu podnikání;
d)
požadavky stanovené členskými státy za účelem provedení čl. 11 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES;
e)
požadavky stanovené členskými státy za účelem uplatňování článku 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (39), a zejména dodržování obecných zásad integrované ochrany rostlin podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (40);
f)
případně normy bezpečnosti práce nebo bezpečnostní normy spojené se zemědělským podnikem;
g)
specifické poradenství pro zemědělce, kteří poprvé zahajují činnost, včetně poradenství o ekonomické a environmentální udržitelnosti.
4. Poradenství může zahrnovat rovněž jiné záležitosti než záležitosti uvedené v odstavci 3 tohoto článku týkající se zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, biologické rozmanitosti a ochrany vod, jak je stanoveno v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo spojené s hospodářským a environmentálním profilem zemědělského podniku, včetně aspektů konkurenceschopnosti. To může zahrnovat poradenství týkající se rozvoje krátkých dodavatelských řetězců, ekologického zemědělství a zdravotních aspektů chovu zvířat.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
6. Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců, zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrné, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
Poradenské služby mohou poskytovat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenské služby povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
7. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Poskytují-li poradenské služby seskupení a organizace producentů, nesmí být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu ke službě.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na správní náklady dotyčného seskupení nebo organizace musí být omezen na náklady na poskytování dané poradenské služby.
8. Výše podpory je omezena na 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 23
Podpora na zástup v zemědělském podniku
1. Podpora na zástup v zemědělském podniku je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora pokrývá skutečné náklady vzniklé z důvodu zastupování zemědělce nebo fyzické osoby, která je členem jeho domácnosti, nebo zaměstnance zemědělského podniku při jejich nepřítomnosti z důvodu nemoci, včetně nemoci jejich dítěte, dovolených, mateřské a rodičovské dovolené, nebo v případě úmrtí.
3. Celková doba zastupování, na které se vztahuje podpora, je omezena na 3 měsíce na příjemce na rok, s výjimkou zástupu za mateřskou a rodičovskou dovolenou, která je omezena na šest měsíců.
4. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora se vyplácí poskytovateli služby zástupu v zemědělském podniku.
Zástup v zemědělském podniku mohou zajišťovat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost. V takovém případě nesmí být podmínkou přístupu k dané službě členství v daném seskupení nebo organizaci.
5. Intenzita podpory je omezena na 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 24
Podpora na propagační opatření týkající se zemědělských produktů
1. Podpora na propagační opatření týkající se zemědělských produktů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole 1.
2. Podpora pokrývá náklady na:
a)
organizování soutěží, výstav nebo veletrhů a účast na nich;
b)
publikace, které mají zvýšit informovanost širší veřejnosti o zemědělských produktech.
3. Publikace uvedené v odst. 2 písm. b) nesmí odkazovat na určitý podnik, obchodní značku nebo původ.
Toto omezení se však nevztahuje na odkaz na původ zemědělských produktů zahrnutých v:
a)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2 písm. a), pokud tento odkaz přesně odpovídá označení, které je Unií chráněno;
b)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2 písm. b) a c), je-li odkaz na původ ve sdělení vedlejší.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady na organizování soutěží, veletrhů a výstav a účast na nich podle odst. 2 písm. a):
a)
náklady na účast;
b)
náklady na dopravu a náklady na přepravu zvířat;
c)
náklady na publikace a internetové stránky informující o akci;
d)
pronájem výstavních prostor a stánků a náklady na jejich instalaci a rozebrání;
e)
symbolické ceny do hodnoty 1 000 EUR na cenu a vítěze soutěže.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady na publikace, které mají zvýšit informovanost širší veřejnosti o zemědělských produktech, podle odst. 2 písm. b):
a)
náklady na zveřejnění v tištěných nebo elektronických médiích, internetové stránky a spoty v elektronických médiích, televizních nebo rozhlasových stanicích s věcnými informacemi o příjemcích podpory z daného regionu nebo o producentech daného zemědělského produktu, pokud jsou informace neutrální a pokud všichni dotyční příjemci mají rovnou příležitost být v publikaci představeni;
b)
náklady na šíření vědeckých poznatků a věcných informací o:
i)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2, k nimž mají přístup zemědělské produkty z jiných členských států a třetích zemí;
ii)
generických zemědělských produktech, jejich nutričních výhodách a jejich navrhovaném použití.
6. Podpora se poskytuje:
a)
ve formě věcného plnění nebo
b)
na základě úhrady skutečných nákladů vynaložených příjemcem.
Je-li podpora poskytována ve formě věcného plnění, nezahrnuje přímé platby příjemcům, ale vyplácí se subjektu provádějícímu propagační opatření.
Propagační opatření mohou provádět seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
Podpora na symbolické ceny podle odst. 4 písm. e) je subjektu provádějícímu propagační opatření vyplacena pouze tehdy, byla-li cena skutečně udělena, a po předložení dokladu o jejím udělení.
7. Podpora na propagační opatření je dostupná všem způsobilým podnikům v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Je-li propagační opatření prováděno seskupeními a organizacemi producentů, nesmí být účast podmíněna členstvím v těchto seskupeních či organizacích a případné příspěvky v podobě správních poplatků pro seskupení nebo organizaci jsou omezeny na náklady na provádění propagačních opatření.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 25
Podpora na náhradu škod způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě
1. Podpora na odškodnění MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby za škody způsobené nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora poskytovaná podle tohoto článku je podmíněna tím, že:
a)
příslušný orgán daného členského státu oficiálně uznal daný jev za nepříznivý klimatický jev, který může být přirovnán k přírodní pohromě,
b)
existuje přímá příčinná vazba mezi nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, a škodou vzniklou podniku.
3. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů a organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů a organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
4. Režimy podpory musí být zavedeny do tří let ode dne výskytu nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
5. Způsobilé náklady se rovnají škodě, která vznikla v přímém důsledku nepříznivého klimatického jevu, který lze přirovnat k přírodní pohromě podle hodnocení veřejného orgánu nebo nezávislého odborníka uznaného orgánem poskytujícím podporu nebo pojišťovnou.
Škoda zahrnuje:
a)
ztrátu příjmu kvůli úplnému nebo částečnému zničení zemědělské produkce a výrobních prostředků uvedených v odstavci 6;
b)
hmotnou škodu uvedenou v odstavci 7.
6. Ztráta příjmu se vypočítá tak, že se
a)
výsledek vynásobení množství zemědělských produktů vyprodukovaných v roce, kdy došlo k nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebo v každém následujícím roce ovlivněném celkovým nebo částečným zničením výrobních prostředků průměrnou prodejní cenou obdrženou během uvedeného roku
odečte od
b)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství zemědělských produktů vyprodukovaných v období tří let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebo vynásobení tříletého průměru založeného na období pěti let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota produkce, průměrnou obdrženou prodejní cenou.
Toto snížení lze vypočítat buď na úrovni roční produkce zemědělského podniku, nebo na úrovni plodin nebo na úrovni hospodářských zvířat.
Tuto částku lze zvýšit o další náklady, které příjemci vznikly kvůli nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Tato částka se sníží o veškeré náklady, které v důsledku nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebyly vynaloženy.
K výpočtu zemědělské produkce příjemce lze použít indexy, pokud použitý způsob výpočtu umožňuje stanovit skutečnou ztrátu příjemce v daném roce.
7. Hmotná škoda na majetku, například budovách zemědělského podniku, vybavení, strojním zařízení, zásobách a výrobních prostředcích způsobená nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, se vypočítá podle nákladů na opravu nebo podle ekonomické hodnoty dotčeného majetku před výskytem nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Tato škoda nesmí být vyšší než náklady na opravu nebo snížení reálné tržní hodnoty způsobené pohromou, tedy než rozdíl mezi hodnotou majetku bezprostředně před nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnání k přírodní pohromě, a bezprostředně po něm.
Pokud se snížení příjmu příjemce uvedené v odstavci 6 vypočítá na základě úrovně plodin nebo hospodářských zvířat, lze vzít v úvahu pouze hmotnou škodu související s danou plodinou nebo hospodářskými zvířaty.
8. Výpočet škody způsobené nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, se provádí na úrovni jednotlivého příjemce.
9. Podpora poskytnutá podle tohoto článku se sníží o 50 %, pokud není poskytnuta příjemcům, kteří uzavřeli pojištění s pojistnou ochranou vztahující se alespoň na 50 % jejich průměrné roční produkce nebo příjmu souvisejícího s produkcí a týkající se statisticky nejvýznamnějších klimatických rizik v dotyčném členském státě nebo regionu, na nějž se pojištění vztahuje.
10. Podpora a případné další platby obdržené za účelem odškodnění za ztráty, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na škody, s ohledem na něž byla poskytnuta podpora, jsou omezeny na 80 % způsobilých nákladů.
V oblastech čelících přírodním omezením se intenzita podpory může zvýšit na 90 %.
Článek 26
Podpora na náklady na prevenci, tlumení a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podpora na náhradu škody způsobené chorobami zvířat nebo škůdci rostlin
1. Podpora pro MSP působící v oblasti zemědělské prvovýroby na náklady na prevenci, tlumení a eradikaci chorob zvířat nebo škůdců rostlin a podpora na odškodnění těchto podniků za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 13 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora se vyplácí pouze:
a)
ve vztahu k chorobám zvířat nebo škůdcům rostlin, s ohledem na něž existují právní nebo správní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní nebo správní předpisy, a
b)
jako součást:
i)
veřejného programu pro prevenci, tlumení nebo eradikaci dotyčné choroby zvířat nebo škůdce rostlin na úrovni Unie, na celostátní úrovni nebo na regionální úrovni, nebo
ii)
mimořádného opatření uloženého příslušným orgánem nebo
iii)
opatření za účelem eradikace nebo zabránění dalšímu šíření škůdce rostlin prováděného v souladu se směrnicí Rady 2000/29/ES.
Program a opatření uvedená v písmeni b) obsahují popis dotyčných opatření pro prevenci, tlumení nebo eradikaci.
3. Podpora se nesmí vztahovat k opatřením, s ohledem na něž právní předpisy Unie stanoví, že náklady na tato opatření má nést příjemce, ledaže jsou náklady na tato opatření zcela vyrovnány povinnými poplatky příjemců.
4. Podpora na choroby zvířat se poskytuje pouze ve vztahu k chorobám zvířat uvedeným na seznamu chorob zvířat, který sestavuje Světová organizace pro zdraví zvířat, nebo ve vztahu k chorobám zvířat a zoonózám uvedeným v příloze I a příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 (41).
5. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů nebo organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů nebo organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
6. Režimy podpory musí být zavedeny do tří let ode dne vzniku nákladů nebo ztrát způsobených chorobou zvířat nebo škůdcem rostlin.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
7. V případě preventivních opatření pokrývá podpora tyto způsobilé náklady:
a)
zdravotní kontroly;
b)
rozbory, včetně diagnóz in vitro,
c)
testy a ostatní metody depistáže, včetně testů TSE a BSE;
d)
nákup, skladování, podávání a distribuci očkovacích látek, léčivých přípravků, přípravků pro ošetření zvířat a přípravků na ochranu rostlin;
e)
preventivní porážku nebo utracení zvířat nebo odstranění živočišných produktů a rostlin a vyčištění a dezinfekce podniku a vybavení.
8. V případě opatření pro eradikaci pokrývá podpora tyto způsobilé náklady:
a)
testy a ostatní metody depistáže chorob zvířat, včetně testů TSE a BSE;
b)
nákup, skladování, podávání a distribuci očkovacích látek, léčivých přípravků, přípravků pro ošetření zvířat a přípravků na ochranu rostlin;
c)
porážku nebo utracení zvířat, jejich odstranění a zničení produktů, které s nimi souvisejí, nebo zničení rostlin, včetně případů úhynu nebo zničení v důsledku očkování nebo jiných opatření nařízených příslušnými orgány a vyčištění a dezinfekce podniku a vybavení.
9. V případě podpory na náhradu škod způsobených chorobami zvířat nebo škůdci rostlin se odškodnění vypočítává pouze na základě:
a)
tržní hodnoty poražených, utracených nebo uhynulých zvířat nebo zničených živočišných produktů nebo rostlin:
i)
v důsledku choroby zvířat nebo škůdce rostlin;
ii)
jako součást veřejného programu nebo opatření podle odst. 2 písm. b).
Tržní hodnota se stanoví na základě hodnoty zvířat, produktů a rostlin bezprostředně před vznikem nebo potvrzením podezření na výskyt choroby zvířat nebo škůdce rostlin.
b)
ušlých příjmů v důsledku uložené karantény a obtíží při doplňování stavů nebo opětovné výsadbě nebo obtíží při povinném střídání plodin uloženém jako součást veřejného programu nebo opatření jsou podle odst. 2 písm. b).
Tato částka se sníží o náklady, které nebyly přímo vynaloženy v důsledku choroby zvířat nebo škůdce rostlin, které by příjemce jinak hradil.
10. Podpora na náhradu škod způsobených chorobami zvířat nebo škůdci rostlin je omezena na náklady a škodu způsobenou chorobami zvířat a škůdci rostlin, v jejichž případě příslušný orgán:
a)
v případě choroby zvířat úředně uznal ohnisko nebo
b)
v případě škůdců rostlin úředně potvrdil jejich výskyt.
11. Podpora související se způsobilými náklady uvedenými v odstavcích 7 a 8 se poskytuje jako věcné plnění a vyplácí se poskytovateli prevenčních a eradikačních opatření.
Odchylně od prvního pododstavce tohoto pododstavce lze podporu související se způsobilými náklady uvedenými v následujících odstavcích poskytnout přímo příjemci jako náhradu skutečných nákladů, které vynaložil:
a)
odst. 7 písm. d) a odst. 8 písm. b) v případě chorob zvířat nebo škůdců rostlin a
b)
odst. 7 písm. e) a odst. 8 písm. c) v případě škůdců rostlin a pro vyčištění a dezinfekci zemědělského podniku a zařízení.
12. Jednotlivá podpora se neposkytuje, pokud se zjistí, že chorobu zvířat nebo nákazu škůdcem rostlin způsobil příjemce záměrně nebo svou nedbalostí.
13. Podpora a jakékoli další platby obdržené příjemcem, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na tytéž způsobilé náklady, které jsou uvedeny v odstavcích 7, 8 a 9 jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 27
Podpory odvětví živočišné výroby a podpora na mrtvá hospodářská zvířata
1. Níže uvedená podpora pro chovatele zvířat je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku a v kapitole I:
a)
podpora až do výše 100 % administrativních nákladů na zřízení a vedení plemenných knih;
b)
podpora až do výše 70 % nákladů na testy provedené třetími stranami nebo jejich jménem za účelem určení genetické jakosti nebo užitkovosti hospodářských zvířat, kromě kontrol prováděných vlastníkem hospodářských zvířat a běžných kontrol jakosti mléka;
c)
podpora až do výše 100 % nákladů na odklizení mrtvých hospodářských zvířat a 75 % nákladů na neškodné odstranění těchto mrtvých hospodářských zvířat, nebo podpora až do výše rovnocenné intenzity podpory na náklady na pojistné, které zemědělci zaplatili za pojistnou ochranu vztahující se na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat;
d)
podpora až do výše 100 % nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, je-li podpora financována z poplatků nebo povinných příspěvků určených na financování neškodného odstranění mrtvých hospodářských zvířat, jestliže jsou takové poplatky nebo příspěvky omezeny na odvětví masa a přímo tomuto odvětví uloženy;
e)
podpora ve výši 100 % na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v případech, kdy existuje povinnost provést na dotyčných mrtvých hospodářských zvířatech testy TSE nebo v případě vzniku ohniska choroby podle čl. 26 odst. 4.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. c), d) a e) je podmíněna existencí konzistentního monitorovacího programu, který zajišťuje bezpečné odstranění veškerých mrtvých hospodářských zvířat v daném členském státě.
Podpora na náklady na pojistné, které zemědělci zaplatili za pojistnou ochranu vztahující se na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat podle odst. 1 písm. c) tohoto článku, splňuje podmínky stanovené v čl. 28 odst. 2.
3. Podpora je věcná a nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Pro usnadnění správy podpor uvedených v odst. 1 písm. c), d) a e) lze podporu vyplatit hospodářským subjektům, které:
a)
působí v odvětvích navazujících na činnost podniků působících v odvětví živočišné výroby a
b)
poskytují služby spojené s odklizením a neškodným odstraněním mrtvých hospodářských zvířat.
Článek 28
Podpora na platby pojistného
1. Podpora poskytnutá MSP působícím v oblasti zemědělské prvovýroby na platby pojistného je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora nesmí:
a)
představovat překážku pro fungování vnitřního trhu s pojišťovacími službami;
b)
být omezena na pojištění nabízené jedinou pojišťovnou nebo jednou skupinou společností;
c)
být podmíněna tím, aby byla pojišťovací smlouva uzavřena se společností usazenou v dotyčném členském státě.
3. Pojištění se vztahuje na ztráty způsobené kterýmkoli z následujících faktorů:
a)
přírodními pohromami;
b)
nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, a jinými nepříznivými klimatickými jevy;
c)
chorobami zvířat nebo škůdci rostlin;
d)
chráněnými druhy zvířat.
4. Pojištění:
a)
kompenzuje pouze náklady na náhradu ztrát uvedených v odstavci 3;
b)
nevyžaduje ani neurčuje druh nebo množství budoucí zemědělské produkce.
5. Členské státy mohou omezit částku pojistného, které je způsobilé pro podporu, použitím příslušných stropů.
6. Intenzita podpory je omezena na 65 % nákladů na pojistné.
ODDÍL 2
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích
Článek 29
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích
1. Podpora na investice určené k zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole 1.
2. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu.
3. Podpora je poskytována na kulturní a přírodní dědictví ve formě přírodních krajin a staveb, které jsou příslušnými orgány veřejné moci v daném členském státě oficiálně uznány jako kulturní nebo přírodní dědictví.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady určené na zachování kulturního a přírodního dědictví:
a)
náklady na investice do hmotného majetku;
b)
aktivovatelné výkony.
5. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
6. Podpora na výkony, které lze aktivovat v rozvaze, je omezena na 10 000 EUR ročně.
ODDÍL 3
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami
Článek 30
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami
1. Režimy podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňují podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora poskytovaná podle tohoto článku je podmíněna tím, že:
a)
příslušný orgán členského státu úředně uznal událost jako přírodní pohromu a
b)
existuje přímá příčinná souvislost mezi přírodní pohromou a škodou, která podniku vznikla.
3. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů nebo organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů a organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
4. Režimy podpory související s konkrétní přírodní pohromou musí být zavedeny do tří let ode dne výskytu přírodní pohromy.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
5. Způsobilými náklady jsou škody, které vznikly jako přímý důsledek přírodní pohromy a které stanoví buď orgán veřejné moci, nebo nezávislý odborník uznaný orgánem poskytujícím podporu nebo pojišťovna.
Tyto škody mohou zahrnovat:
a)
hmotné škody na majetku, například budovách, zařízení, strojním vybavení, zásobách a výrobních prostředcích;
b)
ušlé příjmy v důsledku úplného nebo částečného zničení zemědělské produkce a výrobních prostředků.
Škoda se vypočítá na úrovni jednotlivého příjemce.
6. Při výpočtu hmotné škody se vychází z nákladů na opravu nebo z ekonomické hodnoty daného aktiva před pohromou. Škoda nesmí být vyšší než náklady na opravu nebo snížení reálné tržní hodnoty způsobené pohromou, tedy než rozdíl mezi hodnotou aktiva bezprostředně před pohromou nebo bezprostředně po ní.
7. Ztráta příjmu se vypočítá tak, že se
a)
výsledek vynásobení množství zemědělských produktů vyprodukovaných v roce, kdy došlo k přírodní pohromě, nebo v každém následujícím roce ovlivněném celkovým nebo částečným zničením výrobních prostředků průměrnou prodejní cenou obdrženou během uvedeného roku
odečte od
b)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství zemědělských produktů vyprodukovaných v období tří let předcházejících přírodní pohromě, nebo vynásobení tříletého průměru založeného na období pěti let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota produkce, průměrnou obdrženou prodejní cenou.
Tuto částku lze zvýšit o další náklady, které příjemci vznikly kvůli nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Částka se sníží o veškeré náklady, které kvůli pohromě nebyly vynaloženy.
K výpočtu roční zemědělské produkce příjemce lze použít indexy, pokud použitý způsob výpočtu umožňuje stanovit skutečnou ztrátu příjemce v daném roce.
8. Podpora a případné další obdržené platby za účelem náhrady škody, včetně plateb na základě pojistných smluv, jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 4
Podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví
Článek 31
Podpora výzkumu a vývoje v odvětví zemědělství a lesnictví
1. Podpora na výzkum a vývoj v odvětvích zemědělství a lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpořený projekt je v zájmu všech podniků působících v dotyčném odvětví nebo pododvětví zemědělství či lesnictví.
3. Přede dnem zahájení podpořeného projektu musí být na internetu zveřejněny tyto informace:
a)
skutečnost, že má být realizován podpořený projekt;
b)
cíle podpořeného projektu;
c)
přibližné datum zveřejnění očekávaných výsledků podpořeného projektu;
d)
místo zveřejnění očekávaných výsledků podpořeného projektu na internetu;
e)
údaj, že výsledky podpořeného projektu jsou k dispozici všem podnikům působícím v odvětví zemědělství nebo lesnictví nebo příslušném pododvětví zdarma.
4. Výsledky podporovaného projektu musí být dostupné na internetu ode dne ukončení podporovaného projektu nebo ode dne, kdy byly informace o výsledcích tohoto projektu poskytnuty členům určité konkrétní organizace, podle toho, co nastane dříve. Výsledky zůstanou dostupné na internetu po dobu nejméně pěti let ode dne ukončení podpořeného projektu.
5. Podpora se poskytuje přímo výzkumným organizacím a organizacím šířícím znalosti.
Podpora nezahrnuje platby podnikům působícím v odvětví zemědělství na základě ceny zemědělských produktů.
6. Způsobilé náklady jsou tyto:
a)
osobní náklady na výzkumné pracovníky, techniky a další pomocné zaměstnance v míře, v níž byli zaměstnáni na projektu;
b)
náklady na nástroje a vybavení v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. Pokud nejsou tyto nástroje a vybavení používány v rámci projektu po celou dobu své životnosti, jsou za způsobilé náklady považovány pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních postupů;
c)
náklady na budovy a pozemky v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. U budov jsou způsobilými náklady pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních postupů. U pozemků jsou za způsobilé náklady považovány náklady na obchodní převod nebo skutečné investiční náklady;
d)
náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty zakoupené nebo pořízené v rámci licence z vnějších zdrojů za tržních podmínek a rovněž náklady na poradenské a rovnocenné služby využité výlučně pro účely projektu;
e)
dodatečné režijní a ostatní provozní výdaje, včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné produkty, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
7. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 5
Podpora ve prospěch lesnictví
Článek 32
Podpora na zalesňování a zakládání lesů
1. Podpora na zalesňování a zakládání lesů poskytovaná veřejným a soukromým vlastníkům půdy a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 16 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď:
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. V případě zalesňování půdy ve vlastnictví státu je podpora poskytnuta pouze tehdy, pokud subjektem, který tuto půdu obhospodařuje, je soukromý subjekt nebo obec.
5. Omezení týkající se vlastnictví lesů uvedená v odstavci 4 se nevztahují na tropické nebo subtropické lesy a na zalesněné oblasti na území Azorských ostrovů, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moři a francouzských zámořských departementů.
6. Podpora se poskytuje na zalesnění a založení lesa na zemědělských i nezemědělských pozemcích.
7. Podpora na zalesnění a založení lesa pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar.
Podpora na zalesnění a založení lesa může zahrnovat investiční operace.
Podpora na zalesnění půdy ve vlastnictví orgánů veřejné moci nebo na rychle rostoucí stromy zahrnuje pouze náklady na založení.
8. Podpora na zalesnění a založení lesa související s investičními operacemi pokrývá následující způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
9. Investiční operace jsou v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investičních operací, které vyžadují posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
10. Způsobilé mohou být následující náklady na založení:
a)
náklady na výsadbový a rozmnožovací materiál;
b)
náklady na výsadbu a náklady přímo související s výsadbou;
c)
náklady na další související operace, například skladování a ošetření sazenic potřebným materiálem pro prevenci a ochranu;
d)
náklady na opětovnou výsadbu v prvním roce zalesňování.
11. Roční prémie na hektar pokrývá uhrazení ušlých příjmů zemědělce a náklady na údržbu, včetně první a poslední probírky, a vyplácí se nejvýše po dobu dvanácti let od data poskytnutí podpory.
12. Podpora se neposkytuje na výsadbu těchto stromů:
a)
rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích;
b)
vánočních stromků nebo
c)
rychle rostoucích stromů pěstovaných pro výrobu energie.
13. Vysázené druhy musí být přizpůsobené podmínkám životního prostředí a klimatickým podmínkám dotyčné oblasti a musí splňovat minimální environmentální požadavky.
14. V oblastech, v nichž je zalesňování obtížné kvůli nepříznivým půdním a klimatickým podmínkám, může být podpora poskytnuta na výsadbu jiných víceletých druhů dřevin, jako jsou keře nebo křoviny vhodné pro místní podmínky.
15. U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy v programech rozvoje venkova, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
16. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 33
Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy
1. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy poskytovaná soukromým vlastníkům půdy, obcím a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar.
Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy může zahrnovat investiční operace.
5. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy související s investičními operacemi pokrývá následující způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
6. Investiční operace jsou v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investičních operací, které vyžadují posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
7. Způsobilé mohou být následující náklady na založení:
a)
náklady na založení zemědělsko-lesnického systému výsadbou stromů, včetně nákladů na výsadbový materiál, výsadbu, skladování a ošetřování sazenic potřebným materiálem pro prevenci a ochranu;
b)
náklady na založení zemědělsko-lesnického systému přeměnou stávajících lesů nebo jiných zalesněných ploch, včetně nákladů na pokácení stromů, prosekání, prořezání a ochranu před pasoucími se zvířaty;
c)
ostatní náklady přímo související se založením zemědělsko-lesnického systému, například náklady na studie proveditelnosti, plány založení systému, rozbor půdy, její přípravu a ochranu;
d)
náklady na zavlažování a ochranu silvopastorálního, zejména pastevního systému;
e)
náklady na nezbytné ošetření související se založením zemědělsko-lesnického systému, včetně zavlažování a stříhání,
f)
náklady na opětovnou výsadbu v prvním roce po založení zemědělsko-lesnického systému.
8. Roční prémie na hektar pokrývá náklady na údržbu zemědělsko-lesnického systému a vyplácí se nejvýše po dobu pěti let ode dne poskytnutí podpory.
Způsobilé náklady na údržbu se mohou týkat existujících pásů stromů, pletí, prořezávání a prosekávání a ochranných opatření a investic, například plotů nebo individuálních ochranných tubusů.
9. Členské státy určí maximální počet stromů vysázených na hektar s přihlédnutím k:
a)
místním půdním, klimatickým a environmentálním podmínkám;
b)
druhům lesních porostů a
c)
potřebě zajistit udržitelné zemědělské využití půdy.
10. U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
11. Maximální intenzita podpory je omezena na:
a)
80 % způsobilých nákladů u investičních operací a nákladů na založení uvedených v odstavcích 5 a 7 a
b)
100 % roční prémie uvedené v odstavci 8.
Článek 34
Podpora na ochranu lesů před lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jinými nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, chorobami zvířat a katastrofickými událostmi a na obnovu lesů po těchto událostech
1. Podpora na ochranu lesů před lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jinými nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, katastrofickými událostmi a jevy souvisejícími se změnou klimatu podle článku 24 nařízení (EU) č. 1305/2013 a na obnovu poškozených lesů poskytnutá soukromým a veřejným vlastníkům lesů a jiným soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) nebo případně čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 12 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Pro podporu na prevenci požárů jsou způsobilé pouze lesní oblasti považované podle plánu na ochranu lesů, který vyhotoví členské státy, za oblasti se středním nebo vysokým rizikem lesního požáru.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
vybudování ochranné infrastruktury;
b)
místní preventivní činnosti v malém měřítku zaměřené proti požárům nebo jiným přírodním nebezpečím, včetně využívání pastvy dobytka;
c)
zřizování a zlepšování zařízení ke sledování lesních požárů, škůdců a chorob zařízení ke komunikaci o nich;
d)
obnovu potenciálu lesa poškozeného v důsledku lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu.
6. Podpora může pokrývat náklady na údržbu protipožárních pruhů.
7. Podpora se neposkytuje na činnosti související ze zemědělstvím vykonávané v oblastech, na něž se vztahují agroenvironmentální závazky.
8. V případě obnovy potenciálu lesa podle odst. 5 písm. d) je podpora podmíněna úředním uznáním ze strany příslušných orgánů dotčeného členského státu, že:
a)
došlo k výskytu lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu, a
b)
událost uvedená v písmeni a) tohoto odstavce, včetně opatření přijatých v souladu se směrnicí 2000/29/ES k eradikaci nebo zastavení škůdce rostlin, zapříčinila zničení nejméně 20 % příslušného lesnického potenciálu.
9. V případě podpory na ochranu lesů před škůdci rostlin musí být riziko výskytu škůdce doloženo vědeckými důkazy a uznáno veřejnou vědeckou organizací.
V programu rozvoje venkova daného členského státu musí být uveden seznam druhů škodlivých organismů, které mohou mít za následek výskyt škůdců v daném členském státě.
10. Podporované činnosti nebo projekty musí být v souladu s plánem na ochranu lesů, který vypracují členské státy.
U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993, s podrobným rozvedením cílů v oblasti prevence.
Za způsobilé mohou být považovány i jiné náklady než náklady uvedené v odstavci 5 související se zvláštnostmi odvětví lesnictví.
11. Podpora se neposkytuje na ztrátu příjmu v důsledku požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jiných nepříznivých klimatických jevů, škůdců rostlin a katastrofických událostí.
12. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Podpora na způsobilé náklady uvedené v odst. 5 písm. d) a případné další platby, které příjemce obdrží, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na stejné způsobilé náklady, jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 35
Podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů
1. Podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů poskytovaná fyzickým osobám, soukromým a veřejným vlastníkům lesů, soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice se zaměří na splnění závazků týkajících se cílů v oblasti ochrany životního prostředí, poskytování služeb ekosystémů nebo zvýšení společenské hodnoty lesů a zalesněných ploch v dotyčné oblasti nebo zlepšení potenciálu ekosystémů ke zmírňování změny klimatu, aniž by byly vyloučeny dlouhodobé hospodářské přínosy.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 36
Podpora na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000
1. Podpora na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000, jak jsou vymezeny v článku 3 směrnice 92/43/EHS a v článku 3 směrnice 2009/147/ES, poskytovaná soukromým vlastníkům lesů a sdružením soukromých vlastníků lesů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora se poskytuje ročně a na hektar lesa s cílem poskytnout příjemcům odškodnění za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku znevýhodnění v lesních oblastech uvedených v odstavci 5 tohoto článku v souvislosti s prováděním směrnice 92/43/EHS a směrnice 2009/147/ES.
5. Pro podporu jsou způsobilé tyto oblasti:
a)
lesní oblasti v rámci sítě Natura 2000 v souladu s článkem 3 směrnice 92/43/EHS a článkem 3 směrnice 2009/147/ES;
b)
krajinné prvky, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS; tyto oblasti nesmí překročit 5 % oblastí zařazených do sítě Natura 2000, na které se vztahuje územní působnost dotyčného programu rozvoje venkova.
6. Podpora je omezena na maximální částku 500 EUR na hektar ročně v prvním období nepřesahujícím pět let a posléze 200 EUR na hektar ročně.
Tyto částky mohou být v mimořádných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech rozvoje venkova.
Členské státy odečtou od podpory potřebnou částku s cílem vyloučit dvojí financování postupů podle článku 29 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 37
Podpora na lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochranu lesů
1. Podpora na lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochranu lesů poskytovaná veřejným nebo soukromým vlastníkům lesů, soukromoprávním nebo veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. V případě lesnicko-environmentálních a klimatických služeb a ochrany lesů na pozemcích ve vlastnictví státu je podpora poskytována pouze tehdy, je-li subjektem, který tyto pozemky obhospodařuje, soukromý subjekt nebo obec.
5. U lesnických podniků nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
6. Podpora se poskytuje na hektar lesa.
7. Podpora se vztahuje pouze na závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátním lesním zákonem či jinými příslušnými vnitrostátními právními předpisy nebo právními předpisy Unie. Závazné vnitrostátní požadavky musí být jednoznačně určeny.
Závazky se přijímají na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a řádně odůvodněných případech však mohou členské státy stanovit u určitých druhů závazků delší období.
8. Podpora poskytuje příjemcům odškodnění v plné výši či částečné odškodnění za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku provádění závazků uvedených v odstavci 7.
V případě potřeby může podpora hradit rovněž transakční náklady až do výše 20 % podpory.
V řádně odůvodněných případech může být v případě operací týkajících se zachování životního prostředí podpora, která souvisí se závazkem upustit od komerčního využívání stromů a lesů, poskytnuta jako paušální nebo jednorázová platba na jednotku vypočítaná na základě dodatečných nákladů a ušlých příjmů.
9. Podpora je omezena maximální částkou ve výši 200 EUR na hektar ročně.
Tato maximální částka může být v mimořádných případech zvýšena s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech rozvoje venkova.
Článek 38
Podpora na předávání znalostí a informační akce v odvětví lesnictví
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce poskytovaná podnikům působícím v odvětví lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny řídicích pracovníků lesnických podniků a návštěvy lesnických podniků.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
3. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na zorganizování a zajištění předávání znalostí nebo informačních akcí;
b)
v případě demonstračních projektů v souvislosti s investicemi:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
c)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků.
4. Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a b) nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
5. Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
6. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 39
Podpora na poradenské služby v odvětví lesnictví
1. Podpora na poradenské služby poskytovaná vlastníkům lesů a dalším správcům půdy je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje s cílem pomoci vlastníkům lesů a dalším správcům půdy využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich lesnického podniku nebo investice a rovněž šetrnosti a odolnosti tohoto podniku nebo investice vůči klimatu.
3. Poradenství zahrnuje minimálně záležitosti související s prováděním směrnic 92/43/EHS, 2000/60/ES a 2009/147/ES.
Poradenství může zahrnovat rovněž záležitosti spojené s hospodářským a environmentálním profilem lesnických podniků.
4. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců, zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrné, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
5. Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenských služeb povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
6. Je-li to odůvodněné a vhodné, může být poradenství poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivých příjemců poradenských služeb.
7. Podpora je omezena částkou 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 40
Podpora na investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví
1. Podpora na investice související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví poskytovaná podnikům působícím v odvětví lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Podpora zahrnuje investice do hmotného a nehmotného majetku, které se týkají infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením lesů, včetně:
a)
přístupu k lesní půdě;
b)
pozemkových úprav a meliorací;
c)
dodávek energie a vody.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů a rovnocenných nástrojů.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. V případě neproduktivních investic je u investic zaměřených výhradně na zvýšení ekologické hodnoty lesů a u investic na lesní cesty, které jsou veřejnosti přístupné zdarma a které slouží multifunkčním aspektům lesů, intenzita podpory omezena na 100 % způsobilých nákladů.
9. V případě investic, které zvyšují krátkodobý nebo dlouhodobý hospodářský potenciál lesů, je intenzita podpory omezena na tyto sazby:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů na investice v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v případě investic v ostatních regionech.
Článek 41
Podpora na investice do lesních technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh
1. Podpora na investice do lesních technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh poskytovaná soukromým vlastníkům lesů, obcím a jejich sdružením a malým a středním podnikům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Na území Azorských ostrovů, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moří a francouzských zámořských departementů může být podpora poskytnuta odchylně rovněž podnikům, které nejsou malými nebo středními podniky.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů a rovnocenných nástrojů.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Investice související se zvyšováním ekonomické hodnoty lesů jsou odůvodněné ve vztahu k očekávanému zlepšení lesů v jednom či více podnicích a mohou zahrnovat investice do strojů pro lesní těžební práce a postupů těžby, které jsou šetrné k půdě a zdrojům.
9. Investice související s používáním dřeva jako suroviny nebo zdroje energie jsou omezeny na všechny pracovní operace před průmyslovým zpracováním.
Investice do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, musejí dodržovat minimální normy energetické účinnosti, pokud takové normy na vnitrostátní úrovni existují.
Investice do zařízení, která jsou primárně určena k výrobě elektřiny z biomasy, nejsou způsobilé pro podporu, pokud se nevyužívá minimální procentní podíl tepelné energie, který stanoví členské státy.
Podpora projektům na výrobu bioenergie musí být omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES.
10. U lesnických podniků nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
11. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů na investice v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v případě investic v ostatních regionech.
Článek 42
Zachování genetických zdrojů v lesnictví
1. Podpora na zachování genetických zdrojů v lesnictví související s lesnicko-environmentálními a klimatickými službami a zachováním lesa poskytovaná veřejným nebo soukromým subjektům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„konzervací in situ“ se rozumí konzervace genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a udržování a obnova životaschopných populací druhů nebo volně žijících plemen v jejich přirozeném prostředí;
b)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
c)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
d)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
5. Podpora pokrývá náklady na následující činnosti:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, popis, sběr a využití genetických zdrojů v lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v lesnickém podniku, a sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, popisu, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a příprava technických zpráv.
6. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 43
Podpora na pozemkové úpravy v lesnictví
Podpora na pozemkové úpravy v lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v kapitole 1 a poskytuje se:
a)
soukromým majitelům lesů, pokud se jedná o MSP, a
b)
výhradně na právní a správní náklady, včetně nákladů na průzkum, a
c)
do 100 % skutečně vynaložených nákladů.
ODDÍL 6
Podpory ve prospěch MSP ve venkovských oblastech spolufinancované z EZFRV nebo poskytnuté jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření
Článek 44
Podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny
1. Podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny, včetně činností souvisejících s vyzrňováním, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice související s produkcí biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů nejsou podle tohoto článku způsobilé k získání podpory.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora zahrnuje investice do hmotného a nehmotného majetku.
7. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
8. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 7 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
9. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
v nejvzdálenějších regionech:
i)
80 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu činí 45 % průměru EU-27 nebo je nižší;
ii)
65 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 45 % a 60 % průměru EU-27;
iii)
55 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 60 % a 75 % průměru EU-27;
iv)
45 % výše způsobilých nákladů na investice v ostatních nejvzdálenějších regionech;
b)
v méně rozvinutých regionech:
i)
60 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu činí 45 % průměru EU-27 nebo je nižší;
ii)
45 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 45 % a 60 % průměru EU-27;
iii)
35 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je vyšší než 60 % průměru EU-27;
c)
v „oblastech podle písmene c)“:
i)
25 % výše způsobilých nákladů na investice v řídce osídlených oblastech a v regionech NUTS 3 nebo částech regionů NUTS 3, které mají společnou pozemní hranici se zemí, jež není členem Evropského hospodářského prostoru ani Evropského sdružení volného obchodu;
ii)
20 % výše způsobilých nákladů na investice v oblastech, které nebyly předem vymezeny jako „oblasti podle písmene c)“;
iii)
v bývalých „oblastech podle písmene a)“ se intenzita podpory v období od 1. července 2014 do 31. prosince 2017 může zvýšit až o 5 procentních bodů;
iv)
pokud „oblast podle písmene c)“ sousedí s „oblastí podle písmene a)“, může se intenzita podpory, která je přípustná v regionech NUTS 3 nebo částech regionů NUTS 3 v rámci této „oblasti podle písmene c)“, která sousedí s „oblastí podle písmene a)“, v případě potřeby zvýšit tak, aby rozdíl v intenzitě podpory mezi oběma oblastmi nepřesáhl 15 procentních bodů;
d)
10 % výše způsobilých nákladů na investice ve všech ostatních regionech.
10. V případě mikropodniků a malých podniků může být maximální intenzita podpory stanovená v odstavci 9 navýšena až o 10 procentních bodů.
Článek 45
Podpora na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti ve venkovských oblastech
1. Podpora na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti poskytnutá malým a středním podnikům ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora se poskytuje těmto kategoriím příjemců:
a)
zemědělcům nebo členům domácnosti zemědělce ve venkovských oblastech zahajujícím nezemědělské činnosti;
b)
mikropodnikům a malým podnikům ve venkovských oblastech a
c)
fyzickým osobám ve venkovských oblastech.
5. Je-li členem domácnosti zemědělce podle odst. 4 písm. a) právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí v době podání žádosti o podporu vykonávat v zemědělském podniku zemědělskou činnost.
6. Podpora je podmíněna tím, že příslušnému orgánu daného členského státu je předložen podnikatelský plán. Provádění tohoto podnikatelského plánu je zahájeno do devíti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.
Podnikatelský plán popisuje:
a)
počáteční ekonomickou situaci příjemce;
b)
průběžné a celkové cíle pro rozvoj nových činností příjemce;
c)
podrobné údaje o opatřeních, která jsou nezbytná pro rozvoj činností příjemce, jako jsou investice, vzdělávání, poradenství.
7. Podpora se vyplácí nejméně ve dvou splátkách během období nejvýše pěti let.
Výše splátek se může postupně snižovat.
Poslední splátka je podmíněna náležitým provedením podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 6.
8. Členské státy stanoví výši podpory s přihlédnutím k sociálně-ekonomické situaci oblasti, na niž se vztahuje program rozvoje venkova.
9. Podpora je omezena částkou 70 000 EUR na příjemce.
Článek 46
Podpora na poradenské služby pro malé a střední podniky ve venkovských oblastech
1. Podpora na poradenské služby pro malé a střední podniky ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Podpora je poskytována s cílem pomoci MSP ve venkovských oblastech využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich podniku a investice a rovněž šetrnosti a odolnosti tohoto podniku nebo investice vůči klimatu.
4. Poradenství může zahrnovat záležitosti týkající se hospodářského a environmentálního profilu příjemce.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
6. Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců a zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrní, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
7. Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenských služeb povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
8. Je-li to vhodné, může být poradenství poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivého příjemce poradenských služeb.
9. Podpora je omezena částkou 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 47
Podpora na předávání znalostí a informační akce ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na zorganizování a zajištění předávání znalostí nebo informačních akcí;
b)
v případě demonstračních projektů v souvislosti s investicemi:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
c)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
6. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky působící v dotyčné venkovské oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
7. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
60 % způsobilých nákladů v případě středních podniků;
b)
70 % způsobilých nákladů v případě mikropodniků a malých podniků.
Článek 48
Podpora na novou účast aktivních zemědělců v režimech jakosti bavlny nebo potravin
1. Podpora na novou účast aktivních zemědělců v režimech jakosti bavlny nebo potravin je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora je poskytnuta na novou účast v jednom z těchto typů režimů jakosti:
a)
režimy jakosti bavlny a potravin zřízené podle nařízení (EU) č. 1151/2012;
b)
režimy jakosti bavlny a potravin, včetně systémů certifikace, jež byly členskými státy uznány jako režimy, které splňují tato kritéria:
i)
zvláštnost konečného produktu v rámci těchto režimů jakosti je odvozena z jednoznačných povinností zaručit
-
zvláštní vlastnosti produktu,
-
zvláštní zemědělské nebo produkční metody nebo
-
jakost konečného produktu, která jde významně nad rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního prostředí;
ii)
režim je otevřen všem producentům;
iii)
režim zahrnuje závazné specifikace konečného produktu a dodržování těchto specifikací ověřují orgány veřejné moci nebo nezávislý kontrolní orgán;
iv)
režim je transparentní a zajišťuje úplné zpětné vysledování zemědělských produktů;
c)
dobrovolné systémy certifikace potravin, které byly dotčeným členským státem uznány jako systémy, které splňují požadavky stanovené ve sdělení Komise s názvem Obecné zásady osvědčených postupů EU k dobrovolným systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny.
5. Podpora se poskytuje jako roční pobídková platba, jejíž výše se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v režimech jakosti.
6. Podpora se poskytuje nejvýše po dobu pěti let.
7. Podpora je omezena částkou 3 000 EUR na příjemce ročně.
Článek 49
Podpora na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti
1. Podpora na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora je poskytována seskupením producentů, kteří provádějí informační a propagační činnosti.
5. Pro podporu jsou způsobilé pouze informační a propagační činnosti prováděné na vnitřním trhu.
6. Podpora je poskytována na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti a pro něž je poskytnuta podpora v souladu s článkem 48 tohoto nařízení.
7. Podpora pokrývá náklady na činnosti s následujícími prvky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele k nákupu potravin nebo bavlny, na něž se vztahuje režim jakosti uvedený v čl. 48 odst. 4 tohoto nařízení;
b)
upozorňují na zvláštní rysy nebo výhody potravin nebo bavlny, zejména jakost, specifické metody produkce, vysoké normy dobrých životních podmínek zvířat a respektování životního prostředí související s dotčeným režimem jakosti.
8. Činnosti uvedené v odstavci 6 tohoto článku nepodněcují spotřebitele ke koupi potraviny nebo bavlny kvůli jejich konkrétnímu původu, kromě produktů v rámci režimů jakosti stanovených v hlavě II nařízení (EU) č. 1151/2012.
9. Původ potraviny nebo bavlny však může být vyznačen za předpokladu, že zmínka o původu je ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
10. Informační a propagační činnosti týkající se konkrétních podniků nebo obchodních značek nejsou způsobilé pro podporu.
11. Intenzita podpory je omezena na 70 % způsobilých nákladů.
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 50
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 1857/2006 se zrušuje.
2. Odchylně od odstavce 1 se nařízení (ES) č. 1857/2006 použije na podporu poskytnutou v souvislosti s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (42) a jeho prováděcími předpisy až do dne 31. prosince 2015.
Článek 51
Přechodná ustanovení
1. Toto nařízení se použije na jednotlivou podporu poskytnutou před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud tato jednotlivá podpora splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení, s výjimkou článků 9 a 10.
2. Podpory, které nebyly vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení ani jiných dříve platných nařízení přijatých podle článku 1 nařízení č. 994/98, posuzuje Komise v souladu s Pokyny Evropské unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014-2020 a jinými příslušnými rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
3. Jednotlivá podpora poskytnutá před 1. lednem 2015 na základě nařízení přijatého podle článku 1 nařízení č. 994/98 a platného v době poskytnutí podpory je slučitelná s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
4. Po skončení doby platnosti tohoto nařízení zůstávají režimy podpor, které jsou vyňaty podle tohoto nařízení, vyňaty ještě po přechodné období v délce šesti měsíců.
Odchylně od prvního pododstavce zůstávají po skončení doby platnosti tohoto nařízení režimy podpor, které spadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013 a které jsou buď spolufinancovány z EZFRV, nebo poskytnuty jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, vyňaty po celou dobu trvání programového období v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a jeho prováděcími předpisy.
Článek 52
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2014.
Použije se do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2014.
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 702/2014
tal-25 ta' Ġunju 2014
li jiddikjara ċertu kategoriji ta' għajnuna fis-setturi tal-agrikoltura u l-forestrija u f'żoni rurali kompatibbli mas-suq intern bl-applikazzjoni tal-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 108(4) tiegħu,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 994/98 tas-7 ta' Mejju 1998 dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea għal ċertu kategoriji ta' għajnuna mill-Istat orizzontali (1) u b'mod partikolari l-Artikolu 1(1)(a) u (b) tiegħu,
Wara li ppubblikat abbozz ta' dan ir-Regolament skont l-Artikolu 6 u l-Artikolu 8(2) tar-Regolament (KE) Nru 994/98,
Wara li kkonsultat lill-Kumitat Konsultattiv dwar l-Għajnuna mill-Istat,
Billi:
(1)
Il-finanzjament mill-Istat li jissodisfa l-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat jikkostitwixxi għajnuna mill-Istat u jeħtieġ li jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni permezz tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Madankollu, skont l-Artikolu 109 tat-Trattat, il-Kunsill jista' jiddetermina l-kategoriji ta' għajnuna li huma eżentati minn dak ir-rekwiżit ta' notifika. B'konformità mal-Artikolu 108(4) tat-Trattat, il-Kummissjoni tista' tadotta regolamenti rigward dawk il-kategoriji ta' għajnuna. Ir-Regolament (KE) Nru 994/98 jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex tiddikjara, skont l-Artikolu 109 tat-Trattat, li ċertu kategoriji ta' għajnuna jistgħu jiġu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Abbażi ta' dak ir-Regolament il-Kummissjoni adottat ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1857/2006 (2) li japplika sat-30 ta' Ġunju 2014.
(2)
Fit-22 ta' Lulju 2013 ir-Regolament (KE) Nru 994/98 ġie emendat bir-Regolament tal-Kusill (UE) Nru 733/2013 (3) biex jagħti s-setgħa lill-Kummissjoni biex testendi l-eżenzjoni ġenerali għal kategoriji ġodda ta' għajnuna fir-rigward ta' liema jistgħu jiġu ddefiniti kundizzjonijiet ċari ta' kumpatibbiltà. Kategoriji ġodda bħal dawn ta' għajnuna fis-setturi tal-agrikoltura u tal-forestrija għandhom jinkludu: għajnuna favur il-konservazzjoni tal-patrimonju, għajnuna favur l-għemil tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastru naturali u għajnuna favur il-forestrija li taħt ċertu kundizzjonijiet, tista' tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(3)
L-Artikolu 42 tat-Trattat jistipola li r-regoli dwar il-kompetizzjoni japplikaw għall-produzzjoni u għall-kummerċ ta' prodotti agrikoli biss safejn jista' jiġi deċiż mill-Parlament Ewropew u l-Kunsill. L-Artikolu 211(1) tar-Regolament tal-(UE) Nru 1308/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) jistipola li r-regoli tal-għajnuna mill-Istat japplikaw għal għajnuna għall-produzzjoni u għall-kummerċ ta' prodotti agrikoli, soġġetti għal derogi speċifiċi. L-Artikolu 211(2) tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 jistipola li r-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat ma japplikawx għal pagamenti li jsiru mill-Istati Membri għal miżuri previsti f'dak ir-Regolament li huma parzjalment jew kompletament iffinanzjati mill-Unjoni u għal miżuri inklużi fl-Artikoli 213 sa 218 ta' dak ir-Regolament. Madankollu, ir-regoli tal-għajnuna mill-Istat ma japplikawx għal pagamenti li jsiru mill-Istati Membri skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) u lanqas għal finanzjament nazzjonali addizzjonali fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat. Pagamenti bħal dawn maħsuba biex jipprovdu finanzjament nazzjonali addizzjonali fil-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat għandhom jikkonformaw mal-kriterji tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 sabiex jiġu approvati mill-Kummissjoni bħala parti mill-programm tal-iżvilupp rurali ta' Stat Membru partikolari. Barra minn hekk, ir-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat japplikaw kemm għall-parti kofinanzjata taħt il-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) kif ukoll għall-finanzjament nazzjonali addizzjonali għal miżuri li ma jaqgħux fil-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat.
(4)
Minħabba li l-effetti ekonomiċi tal-għajnuna ma jinbidlux skont jekk din hijiex parzjalment iffinanzjata mill-Unjoni jew le, jew jekk hijiex iffinanzjata minn Stat Membru waħdu, għandu jkun hemm konsistenza u koerenza bejn il-politika tal-Kummissjoni fir-rigward tal-kontroll tal-għajnuna mill-Istat, u l-appoġġ li jingħata skont il-politika komuni ta' żvilupp rurali u agrikolu tal-Unjoni stess.
(5)
Il-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament għandu għalhekk jiġi allinjat ma' dak tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013, b'mod partikolari fir-rigward tal-għajnuna favur is-settur tal-forestrija u għajnuna favur impriżi ta' daqs żgħir u medju attivi (SMEs) f'żoni rurali. Dan ir-Regolament għandu japplika għal miżuri ta' għajnuna favur il-forestrija u favur l-SMEs attivi fiż-żoni rurali li jaqgħu barra l-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat li huma koperti bir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 biss u safejn dawk il-miżuri huma inklużi fil-programmi tal-iżvilupp rurali u huma kofinanzjati mill-FAEŻR. Min-naħa l-oħra, dan ir-Regolament m'għandux japplika għal għajnuna lil impriżi f'żoni rurali għal attivitajiet li jaqgħu barra l-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat jew għas-settur tal-forestrija jekk m'hemm ebda rabta diretta mal-programmi għall-iżvilupp rurali u ebda kofinanzjar mill-FAEŻR. Madankollu, għajnuna għal trasferiment ta' għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni fis-settur tal-forestrija u għajnuna għal servizzi konsultattivi fis-settur tal-forestrija għandu jkun possibbli li tingħata 'l barra mill-programmi tal-iżvilupp rurali ffinanzjati kompletament mill-Istati Membri, sakemm dawn jikkonformaw mal-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament.
(6)
Proċedura simplifikata għandha tkun disponibbli għall-Istati Membri meta dawn ikunu meħtieġa jiksbu l-approvazzjoni għall-għajnuna mill-Istat kemm għall-parti kofinanzjata kif ukoll għall-finanzjament addizzjonali fil-programmi nazzjonali tal-iżvilupp rurali tagħhom, skont l-Artikolu 81(1) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013. F'dak ir-rigward din l-għajnuna għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat sakemm din tikkonforma mal-kundizzjonijiet ta' kumpatibbiltà rispettivi stabbiliti f'dan ir-Regolament.
(7)
Bil-komunikazzjoni tat-8 ta' Mejju 2012 mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u l-Kumitat tar-Reġjuni - il-Modernizzazzjoni tal-Għajnuna mill-Istat tal-UE (SAM) (6), il-Kummissjoni nediet reviżjoni aktar wiesgħa tar-regoli tal-għajnuna mill-Istat. L-għanijiet prinċipali ta' din il-modernizzazzjoni huma: (i) li jinkiseb tkabbir sostenibbli, intelliġenti u inklużiv f'suq intern kompetittiv, filwaqt li jkun hemm kontribuzzjoni għall-isforzi tal-Istati Membri biex ikun hemm użu aktar effiċjenti tal-fondi pubbliċi; (ii) li l-iskrutinju ex-ante tal-Kummissjoni jkun iffokat fuq il-każijiet bl-ikbar impatt fuq is-suq intern, waqt li tissaħħaħ il-kooperazzjoni bejn l-Istati Membri dwar l-infurzar tal-għajnuna mill-Istat; u (iii) li r-regoli jiġu ssimplifikati u li jkun hemm proviżjoni għal deċiżjonijiet aktar veloċi, infurmati aħjar u aktar b'saħħithom imsejsa fuq ġustifikazzjoni ekonomika ċara, approċċ komuni u obbligi ċari.
(8)
Dan ir-Regolament għandu jippermetti prijoritizzazzjoni aħjar tal-attivitajiet ta' infurzar kif ukoll semplifikazzjoni akbar u għandu jiġi kkumbinat ma' trasparenza akbar, evalwazzjoni effettiva u l-kontroll ta' konformità mar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat fil-livelli nazzjonali u tal-Unjoni, waqt li jirrispetta l-proporzjonalità u jippreserva l-kompetenzi istituzzjonali tal-Kummissjoni u tal-Istati Membri. Skont il-prinċipju tal-proporzjonalità dan ir-Regolament ma jmurx lil hinn minn dak li huwa neċessarju sabiex jinkisbu dawn l-għanijiet.
(9)
Il-Kummissjoni applikat l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat għal SMEs attivi fil-produzzjoni, fl-ipproċessar u fil-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti agrikoli f'diversi każijiet, b'mod partikolari fil-qafas tar-Regolament (KE) Nru 1857/2006, ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 800/2008 (7) u l-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u tal-forestrija 2007 sa 2013 (8). Għaldaqstant kisbet esperjenza konsiderevoli f'dan il-qasam. L-esperjenza tal-Kummissjoni minn naħa, ippermettitilha tiddefinixxi aħjar il-kundizzjonijiet li taħthom ċerti kategoriji ta' għajnuna jistgħu jitqiesu kompatibbli mas-suq intern u tifrex il-kamp ta' applikazzjoni ta' eżenzjonijiet ġenerali u, min-naħa l-oħra, intweriet biċ-ċar il-ħtieġa li jissaħħu t-trasparenza kif ukoll il-monitoraġġ, u li jkun hemm lok għal evalwazzjoni xierqa ta' skemi kbar fid-dawl tal-effett tagħhom fuq il-kompetizzjoni fis-suq intern.
(10)
Il-kundizzjonijiet ġenerali għall-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom jiġu definiti abbażi ta' sett ta' prinċipji komuni li jiżguraw li l-għajnuna sservi skop ta' interess komuni, għandha effett ta' inċentiv ċar, hija xierqa u proporzjonata, tingħata bi trasparenza sħiħa u hija soġġetta għal mekkaniżmu ta' kontroll u evalwazzjoni regolari, u ma taffettwax b'mod avvers il-kundizzjonijiet tan-negozju b'tali mod li dan ikun kontra l-interess komuni.
(11)
Għajnuna li tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stipulati f'dan ir-Regolament, kemm dawk ġenerali kif ukoll dawk speċifiċi għall-kategoriji rilevanti ta' għajnuna għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika stabbilit fl-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Bil-għan li tiġi żgurata superviżjoni effiċjenti u s-simplifikazzjoni tal-amministrazzjoni imma mingħajr ma tiddgħajjef is-sorveljanza tal-Kummissjoni, għajnuna eżentata (skemi u għajnuniet individwali) għandu jkollha referenza diretta għal dan ir-Regolament.
(12)
Għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat li mhix koperta b'dan ir-Regolament tibqa' suġġetta għar-rekwiżit tan-notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Dan ir-Regolament huwa bla preġudizzju għall-possibilità li l-Istati Membri jinnotifikaw għajnuna li l-għanijiet tagħha jikkorrispondu mal-għanijiet koperti minn dan ir-Regolament.
(13)
Minħabba l-impatt potenzjalment akbar ta' skemi kbar fuq il-kummerċ u l-kompetizzjoni, skemi ta' għajnuna b'baġit annwali medju tal-għajnuna mill-Istat li jeċċedi limitu bbażat fuq valur assolut, għandhom bi prinċipju jiġu soġġetti għal evalwazzjoni tal-għajnuna mill-Istat. L-evalwazzjoni għandha timmira li jiġi vverifikat jekk is-suppożizzjonijiet u l-kundizzjonijiet sottostanti għall-kumpatibbiltà tal-iskema nkisbux, kif ukoll l-effettività tal-miżura ta' għajnuna fid-dawl tal-għanijiet ġenerali u speċifiċi u għandha tipprovdi indikazzjonijiet dwar l-impatt tal-iskema fuq il-kompetizzjoni u l-kummerċ. Sabiex ikun żgurat trattament ugwali, evalwazzjoni tal-għajnuna mill-Istat għandha ssir abbażi ta' pjan ta' evalwazzjoni approvat mill-Kummissjoni. Filwaqt li tali pjan għandu normalment jitfassal fil-mument tat-tfassil tal-iskema u jiġi approvat fil-ħin biex l-iskema tidħol fis-seħħ, dan jista' ma jkunx possibbli f'kull każ. Għalhekk, sabiex ma jkunx hemm dewmien fid-dħul fis-seħħ tagħhom, dan ir-Regolament ser japplika għal dawn l-iskemi għal perjodu massimu ta' sitt xhur. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li testendi dan il-perjodu, mal-approvazzjoni tal-pjan ta' evalwazzjoni. Għal dan il-għan, il-pjan ta' evalwazzjoni għandu jiġi notifikat lill-Kummissjoni fi żmien 20 ġurnata tax-xogħol wara d-dħul fis-seħħ tal-iskema. Il-Kummissjoni tista' wkoll b'mod eċċezzjonali tiddeċiedi li evalwazzjoni mhix neċessarja meta wieħed iqis l-ispeċifiċitajiet tal-każ. Il-Kummissjoni għandha tirċievi mingħand l-Istat Membru l-informazzjoni neċessarja biex tkun tista' twettaq il-valutazzjoni tal-pjan ta' evalwazzjoni u titlob informazzjoni addizzjonali mingħajr dewmien żejjed u b'hekk l-Istat Membru jkun jista' jiffinalizza l-elementi nieqsa biex il-Kummissjoni tkun tista' tieħu deċiżjoni. Minħabba n-novità ta' dan il-proċess, il-Kummissjoni se tipprovdi, f'dokument separat, gwida dettaljata dwar il-proċedura applikabbli matul il-perjodu tas-6 xhur għall-approvazzjoni tal-pjan ta' evalwazzjoni u l-mudelli relevanti li permezz tagħhom iridu jiġu ppreżentati l-pjanijiet ta' evalwazzjoni. Tibdiliet ta' skemi li huma soġġetti għal evalwazzjoni oħra għajr il-modifiki li ma jistgħux jaffettwaw il-kompatibilità tal-iskema ta' għajnuna skont dan ir-Regolament jew ma jistgħux jaffettwaw b'mod sinifikanti l-kontenut tal-pjan ta' evalwazzjoni approvat għandhom jiġu vvalutati billi jitqies ir-riżultat ta' evalwazzjoni bħal din u għandhom jiġu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament. Tibdiliet bħal ma huma modifiki purament formali, modifiki amministrattivi jew tibdiliet imwettqa fi ħdan il-qafas tal-miżuri kofinanzjati tal-UE m'għandhomx, bħala prinċipju, ikunu kkunsidrati bħala li jaffettwaw b'mod sinifikanti l-kontenut tal-pjan ta' evalwazzjoni approvat.
(14)
Dan ir-Regolament m'għandux japplika għal għajnuna li tiffavorixxi l-użu ta' prodotti domestiċi aktar milli dawk importati jew għajnuna għal attivitajiet relatati mal-esportazzjoni. B'mod partikolari, m'għandux japplika għal għajnuna li tiffinanzja l-istabbiliment u t-tħaddim ta' netwerk tad-distribuzzjoni fi Stat Membru ieħor jew pajjiż terz. L-għajnuna għall-ispiża tal-parteċipazzjoni f'fieri kummerċjali jew għal studji jew servizzi ta' konsultazzjoni meħtieġa għat-tnedija ta' prodott ġdid jew li diġà jeżisti f'suq ġdid fi Stat Membru ieħor jew pajjiż terz, normalment m'għandhiex tikkostitwixxi għajnuna għal attivitajiet relatati mal-esportazzjoni.
(15)
Il-Kummissjoni trid tieħu ħsieb li l-għajnuna awtorizzata ma taffettwax ħażin il-kundizzjonijiet kummerċjali b'tali mod li tmur kontra l-interess ġenerali. Għalhekk, għajnuna favur benefiċjarju li huwa soġġett għal ordni ta' rkupru pendenti segwenti għal deċiżjoni preċedenti tal-Kummissjoni li tiddikjara għajnuna partikolari illegali u inkompatibbli mas-suq intern għandha tkun eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament bl-eċċezzjoni ta' għajnuna li tagħmel tajjeb għad-dannu kkaġunat minn ċertu diżastri naturali.
(16)
Għajnuna mogħtija lill-impriżi f'diffikultà għandha tiġi eskluża mill-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, minħabba li għajnuna bħal din għandha tiġi evalwata skont il-Linji Gwida dwar l-għajnuna mill-Istat għas-salvataġġ u r-ristrutturar ta' kumpaniji f'diffikultà (9) jew il-Linji Gwida suċċessuri tagħhom sabiex tiġi evitata ċ-cirkumvenzjoni tagħhom, bl-eċċezzjoni, taħt ċertu kundizzjonijiet, ta' għajnuna mogħtija bħala kumpens għad-danni kkaġunati minn diżastri naturali, minn avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali, minn mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti u għajnuna għar-restawr ta' danni lil foresti minn nirien, diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi, pesti, mard, avvenimenti katastrofiċi u avvenimenti relatati mat-tibdil fil-klima, kif stipulat minn dan ir-Regolament. Barra minn hekk, għal raġunijiet ta' protezzjoni tas-saħħa pubblika u b'kunsiderazzjoni tas-sitwazzjoni ta' emerġenza m'għandiex issir distinzjoni, taħt ċertu kundizzjonijiet, fir-rigward tas-sitwazzjoni ekonomika ta' impriża għal għajnuna minħabba l-ispejjeż tal-qerda tal-mard tal-annimali u għajnuna minħabba għall-qerda u t-tneħħija ta' bhejjem mejta. Biex ikun hemm ċertezza legali, ikun xieraq li jkunu stabbiliti kriterji ċari li ma jeħtiġux valutazzjoni tal-partikularitajiet kollha tas-sitwazzjoni ta' impriża biex ikun determinat jekk impriża hijiex ikkunsidrata li tinsab f'diffikultà għall-finijiet ta' dan ir-Regolament.
(17)
Jekk miżura għall-għajnuna mill-Istat jew il-kundizzjonijiet marbuta magħha inkluż il-metodu ta' finanzjament tagħha meta tkun tifforma parti integrali minnha, tinvolvi vjolazzjoni indiviżibbli tal-liġi tal-Unjoni, l-għajnuna ma tistax tiġi ddikjarata kompatibbli mas-suq intern. Dan ir-Regolament m'għandux għalhekk japplika għal għajnuna li tinvolvi vjolazzjoni indiviżibbli tal-liġi tal-Unjoni.
(18)
L-infurzar tal-għajnuna mill-Istat jiddependi ħafna fuq il-kooperazzjoni tal-Istati Membri. Għalhekk, l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw konformità ma' dan ir-Regolament, inkluża l-konformità ta' għotjiet individwali ta' għajnuna skont skemi ta' eżenzjonijiet ġenerali sħaħ.
(19)
Minħabba r-riskju għoli li l-kundizzjonijiet tan-negożju jiġu affettwati b'mod avvers, ammonti kbar ta' għajnuna mogħtija jew b'mod individwali jew b'mod kumulattiv għandhom jiġu evalwati mill-Kummissjoni man-notifika. Il-limiti skont l-ammont massimu ta' għajnuna għandhom għalhekk jiġu stabbiliti għal ċertu kategoriji ta' għajnuna għall-investiment li taqa' fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament f'livell li jikkunsidra l-kategorija ta' għajnuna kkonċernata u l-effett probabbli tagħha fuq il-kundizzjonijiet tan-negozju. Kwalunkwe għajnuna mogħtija 'l fuq minn dawk il-limiti għandha tibqa' suġġetta għar-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Il-limiti stabbiliti f'dan ir-Regolament m'għandhomx jiġu ċirkumventati mill-qsim artifiċjali tal-iskemi ta' għajnuna jew proġetti ta' għajnuna, pereżempju f'diversi skemi ta' għajnuna jew proġetti b'karatteristiċi, għanijiet jew benefiċjarji simili. Kategoriji oħra ta' għajnuna, sakemm il-kundizzjonijiet tal-kumpatibilità u l-intensitajiet massimi ta' għajnuna jew l-ammonti massimi ta' għajnuna stipulati f'dan ir-Regolament jiġu rrispettati, m'għandhomx jiġu kkunsidrati bħala li għandhom riskju għoli li b'mod negattiv jaffettwaw il-kundizzjonijiet tan-negozju.
(20)
Għal skopijiet ta' trasparenza, trattament ugwali u monitoraġġ effettiv, dan ir-Regolament għandu japplika biss għal għajnuna li fir-rigward tagħha huwa possibbli li jiġi kkalkolat b'mod preċiż l-ekwivalenti tal-għotja gross ex ante mingħajr il-bżonn li ssir valutazzjoni tar-riskju (għajnuna trasparenti).
(21)
Għal ċerti strumenti speċifiċi ta' għajnuna, bħal self, garanziji, miżuri fiskali, b'mod partikolari, self bil-quddiem li jitħallas lura, dan ir-Regolament għandu jiddefinixxi f'liema kundizzjonijiet dawn jistgħu jitqiesu trasparenti. Għajnuna inkluża fil-garanziji għandha tiġi kkunsidrata bħala trasparenti jekk l-ekwivalenti tal-għotja gross jkun ġie kkalkulat abbażi ta' primjums ta' rifuġju stabbiliti għat-tip ta' impriża rispettivament. Pereżempju, għall-SMEs, in-Notifika tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji (10) tindika livelli ta' primjum annwali fejn 'il fuq minnu, garanzija mill-Istat ma titqiesx li hija għajnuna. Għandha tiġi kkunsidrata wkoll bħala trasparenti jekk, qabel l-implimentazzjoni tal-miżura, il-metodoloġija użata biex tiġi kkalkolata l-intensità tal-għajnuna tal-garanzija tal-istat tkun ġiet notifikata lill-Kummissjoni u approvata minnha f'konformità mal-Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE għall-għajnuna mill-Istat fil-forma ta' garanziji. Għall-iskop ta' dan ir-Regolament, għajnuna inkluża f'miżuri ta' finanzjament ta' riskju u injezzjonijiet ta' kapital m'għandhomx jiġu kkunsidrati bħala għajnuna trasparenti.
(22)
Għajnuna li normalment taqa' fi ħdan il-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament imma mhijiex trasparenti għandha dejjem tiġi nnotifikata lill-Kummissjoni. Notifika ta' għajnuna mhux trasparenti għandha tiġi vvalutata mill-Kummissjoni b'mod partikolari fid-dawl tal-kriterji stabbiliti fil-Linji Gwida tal-Unjoni Ewropea għall-għajnuna mill-Istat fis-setturi tal-agrikoltura u tal-forestrija u fiż-żoni rurali 2014 sa 2020 (11) jew l-oqfsa, il-linji gwida, il-komunikazzjonijiet u l-avviżi rilevanti l-oħra.
(23)
Sabiex ikun żgurat li l-għajnuna hija meħtieġa u li taġixxi bħala inċentiv biex jiġu żviluppati aktar attivitajiet jew proġetti, dan ir-Regolament m'għandux japplika għal għajnuna għal attivitajiet jew proġetti li l-benefiċjarju kieku xorta waħda jieħu sehem fihom anke jekk ma jingħatax l-għajnuna. Ma għandha tingħata ebda għajnuna b'mod retroattiv fir-rigward ta' attivitajiet jew proġetti li diġà twettqu mill-benefiċjarju. L-għajnuna għandha tkun eżentata biss mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament jekk l-attività jew ix-xogħol fuq il-proġett megħjun jinbdew wara li l-benefiċjarju jkun issottometta applikazzjoni bil-miktub għall-għajnuna.
(24)
Fir-rigward ta' kull għajnuna ad hoc koperta minn dan ir-Regolament, mogħtija lil benefiċjarju li huwa impriża kbira, minbarra l-kundizzjonijiet dwar l-effet ta' inċentiv applikabbli għall-SMEs, l-Istat Membru għandu jiżgura wkoll li l-benefiċjarju jkun analizza, f'dokument intern, il-vijabbiltà tal-proġett jew attività megħjuna kemm bl-għajnuna kif ukoll mingħajrha. L-Istat Membru għandu jivverifika li dan id-dokument intern jikkonferma żieda materjali fil-kamp ta' applikazzjoni tal-proġett jew attività, żieda materjali fl-ammont totali minfuq mill-benefiċjarju fuq il-proġett mgħejun jew attività jew żieda materjali fil-ħeffa tat-tlestija tal-proġett jew attività kkonċernat/a. Għandu jkun possibbli wkoll li jiġi stabbilit l-effett ta' inċentiv abbażi tal-fatt li fin-nuqqas tal-għajnuna l-proġett ta' investiment jew l-attività ma kinux isiru bħala tali fiż-żona rurali kkonċernata u fin-nuqqas tal-għajnuna.
(25)
Skemi ta' għajnuna awtomatiċi fil-forma ta' vantaġġi fiskali għandhom jibqgħu soġġetti għal kundizzjoni speċifika fir-rigward tal-effett ta' inċentiv, peress li l-għajnuna li tirriżulta minn skemi bħal dawn tingħata fi ħdan il-qafas ta' proċeduri differenti minn kategoriji oħra ta' għajnuna. Dik il-kundizzjoni speċifika tfisser li dawk l-iskemi kellhom jiġu adottati qabel ma l-attività jew ix-xogħol fuq il-proġett/attività megħjuna jkun inbeda. Madankollu, din il-kundizzjoni m'għandhiex tapplika fil-każ ta' skemi fiskali suċċessivi sakemm l-attività ma kinitx diġà koperta minn skemi fiskali preċedenti fil-forma ta' vantaġġi fiskali. Għall-valutazzjoni tal-effett ta' inċentiv ta' skemi ta' għajnuna bħal dawn, il-mument kruċjali huwa l-mument meta l-miżura fiskali tkun ġiet stabbilita għall-ewwel darba fl-iskema oriġinali, li mbagħad tiġi sostitwita bl-iskema suċċessiva.
(26)
Fir-rigward ta' għajnuna għal konsolidazzjoni ta' art, miżuri promozzjonali fil-forma ta' pubblikazzjonijiet immirati lejn is-sensibilizzazzjoni ta' prodotti agrikoli fost il-pubbliku inġenerali, għajnuna ta' kumpens għal telf ikkawżat minn avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali, għajnuna ta' kumpens għall-ispejjeż ta' eradikazzjoni ta' mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti u għal telf ikkawżat minn dak il-mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti, għajnuna biex jiġu koperti l-ispejjeż tat-tneħħija jew il-qirda ta' bhejjem mejta, għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp, għajnuna li tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastru naturali u għajnuna għal investimenti favur il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali fuq azjenda agrikola, l-eżistenza ta' effett ta' inċentiv ma tapplikax jew għandha tiġi preżunta li diġà teżisti jekk il-kundizzjonijiet speċifiċi stabbiliti f'dawk il-kategoriji ta' għajnuna f'dan ir-Regolament huma ssodisfati.
(27)
Bil-għan li jiġi żgurat li l-għajnuna tkun proporzjonata u limitata għall-ammont meħtieġ, l-ammonti massimi tal-għajnuna għandhom, kull meta jkun possibbli, jiġu espressi f'termini ta' intensitajiet ta' għajnuna b'relazzjoni ma' sensiela ta' spejjeż eliġibbli. Fejn l-intensità massima tal-għajnuna ma tistax tiġi stabbilita, minħabba li l-ispejjeż eliġibbli ma jistgħux jiġu identifikati jew inkella biex ikunu pprovduti strumenti iktar sempliċi għal ammonti iżgħar, ammonti massimi ta' għajnuna definiti f'termini nominali għandhom ikunu stabbiliti sabiex tiġi żgurata l-proporzjonalità tal-għajnuna. L-intensità tal-għajnuna u l-ammonti massimi ta' għajnuna għandhom jiġu ffissati, fid-dawl tal-esperjenza tal-Kummissjoni, f'livell li jimminimizza d-distorsjonijiet tal-kompetizzjoni fis-settur megħjun filwaqt li jindirizza b'mod xieraq l-għan ta' ffaċilitar tal-iżvilupp tal-attivitajiet ekonomiċi tal-benefiċjajri fis-settur tal-agrikoltura, fiż-żoni rurali, jew fis-settur tal-forestrija. Fl-interessi tal-koerenza ma' miżuri ta' żvilupp rurali ffinanzjati mill-Unjoni, il-limiti massimi għandhom jiġu armonizzati ma' dawk stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 safejn dan huwa konformi mal-prinċipji tal-għajnuna mill-Istat.
(28)
Għall-kalkolu tal-intensità tal-għajnuna, l-ispejjeż eliġibbli biss għandhom jiġu inklużi. Ir-Regolament m'għandux jeżenta għajnuna li teċċedi l-intensità relevanti ta' għajnuna bħala riżultat tal-inklużjoni ta' spejjeż li mhumiex eliġibbli. L-identifikazzjoni tal-ispejjeż eliġibbli għandha tkun appoġġjata b'evidenza dokumentarja ċara, speċifika u kontemporanja. Iċ-ċifri użati kollha għandhom jittieħdu qabel kwalunkwe tnaqqis ta' taxxa jew imposti oħra. L-għajnuna li titħallas f'diversi ħlasijiet parzjali għandha tiġi skontata għall-valur tagħha fid-data tal-għoti tal-għajnuna. L-ispejjeż eliġibbli għandhom ukoll jiġu skontati sal-valur tagħhom fid-data tal-għoti tal-għajnuna. Ir-rata tal-imgħax li għandha tintuża għal skopijiet ta' skontar u għall-kalkolu tal-ammont ta' għajnuna fil-każ ta' għajnuna li ma tiħux il-forma ta' għotja, għandha tkun rispettivament ir-rata ta' skont u r-rata ta' referenza applikabbli fid-data tal-għoti tal-għajnuna, kif stipulat fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni dwar ir-reviżjoni tal-metodu li jistabbilixxi r-rati ta' referenza u ta' skont (12). Fejn l-għajnuna tingħata f'forma oħra għajr għotja, l-ammont ta' għajnuna għandu jiġi espress fl-ekwivalenti tal-għotja gross. Meta tingħata għajnuna permezz ta' vantaġġi fiskali, il-porzjonijiet ta' għajnuna għandhom ikunu skontati abbażi tar-rati ta' skont applikabbli fid-diversi dati li fihom il-vantaġġi fiskali jsiru effettivi. L-użu ta' għajnuna f'għamla ta' self bil-quddiem li jrid jitħallas lura għandu jiġi promoss, peress li dawn l-istrumenti għall-kondiviżjoni tar-riskju jwasslu għal effett ta' inċentiv imsaħħaħ tal-għajnuna. Għalhekk huwa xieraq li jiġi stabbilit li meta l-għajnuna tingħata fil-forma ta' self bil-quddiem li jitħallas lura, l-intensitajiet tal-għajnuna applikabbli stabbiliti f'dan ir-Regolament jistgħu jiġu miżjuda.
(29)
Fil-każ tal-vantaġġi fit-taxxa fuq taxxi fil-ġejjieni, ir-rata ta' referenza applikabbli u l-ammont eżatt tal-porzjonijiet tal-għajnuna ma jistgħux ikunu magħrufa minn qabel. F'każ bħal dan, l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu minn qabel limitu massimu fuq il-valur skontat tal-għajnuna li jirrispetta l-intensità applikabbli tal-għajnuna. Imbagħad, meta jsir magħruf l-ammont tal-porzjon tal-għajnuna f'data partikolari, l-iskontar jista' jsir fuq il-bażi tar-rata ta' referenza applikabbli f'dak iż-żmien. Il-valur skontat ta' kull porzjon ta' għajnuna għandu jitnaqqas mill-ammont globali tal-limitu massimu (l-ammont limitat).
(30)
Sabiex jiġi ddeterminat jekk il-limiti minimi ta' notifika individwali u l-intensitajiet massimi ta' għajnuna jew l-ammonti massimi ta' għajnuna stabbiliti f'dan ir-Regolament humiex rispettati, għandu jiġi kkunsidrat l-ammont totali ta' għajnuna mill-Istat għall-attività jew il-proġett megħjuna. Barra minn hekk, dan ir-Regolament għandu jispeċifika ċ-ċirkostanzi li fihom jistgħu jiġu kumulati kategoriji differenti ta' għajnuna. Għajnuna eżentata min-notifika b'dan ir-Regolament u kwalunkwe għajnuna oħra kompatibbli eżentata skont Regolamenti oħra jew approvata mill-Kummissjoni tista' tiġi kumulata sakemm dawk il-miżuri jikkonċernaw spejjeż eliġibbli identifikabbli differenti. Meta sorsi differenti ta' għajnuna jkunu relatati mal-istess spejjeż eliġibbli identifikabbli - li jikkoinċidu parzjalment jew għal kollox, - għandha tkun permessa kumulazzjoni sal-ogħla intensità ta' għajnuna jew ammont ta' għajnuna applikabbli għal dik l-għajnuna skont dan ir-Regolament. Dan ir-Regolament għandu jistabbilixxi wkoll regoli speċjali għall-kumulazzjoni ta' għajnuna bi spejjeż eliġibbli identifikabbli u mingħajrhom, u għall-kumulazzjoni ma' għajnuna de minimis. Għajnuna de minimis ħafna drabi ma tingħatax jew mhijiex attribwibbli għal spejjeż eliġibbli identifikabbli. F'każ bħal dan għandu jkun possibbli li l-għajnuna de minimis tiġi kumulata b'mod liberu ma' għajnuna mill-Istat eżentata skont dan ir-Regolament. Fejn, madankollu, l-għajnuna de minimis tingħata għall-istess spejjeż eliġibbli identifikabbli bħala għajnuna mill-Istat eżentata skont dan ir-Regolament, il-kumulazzjoni għandha tiġi awtorizzata biss sal-livell tal-intensità massima tal-għajnuna kif stipulat fil-Kapitolu III ta' dan ir-Regolament.
(31)
Il-finanzjament tal-Unjoni amministrat b'mod ċentrali mill-istituzzjonijiet, l-aġenziji, impriżi konġunti jew korpi oħra tal-Unjoni, li mhuwiex direttament jew indirettament taħt il-kontroll tal-Istat Membru, ma jikkostitwix għajnuna mill-Istat. Fejn finanzjament tal-Unjoni bħal dan huwa kkombinat ma' għajnuna mill-Istat, dan tal-aħħar biss għandu jitqies meta jiġi stabbilit jekk il-livelli limitu ta' notifika u l-intensitajiet massimi ta' għajnuna jew l-ammonti massimi ta' għajnuna humiex rispettati, sakemm l-ammont totali ta' fondi pubbliċi mogħtija fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli ma jaqbiżx ir-rata l-aktar favorevoli ta' finanzjament stabbilita fir-regolamenti applikabbli tal-liġi tal-Unjoni.
(32)
Ladarba l-għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-Trattat hija, fil-prinċipju, ipprojbita, huwa importanti li l-partijiet kollha jkollhom possibilità li jikkontrollaw jekk għajnuna partikulari tingħatax b'konformità mar-regoli applikabbli. Għalhekk, it-trasparenza tal-għajnuna mill-Istat hija essenzjali biex ir-regoli tat-Trattat ikunu applikati b'mod korrett u twassal għal konformità aħjar, responsabbiltà akbar, evalwazzjoni mill-pari u, fl-aħħar nett, infiq pubbliku aktar effettiv. Biex tkun żgurata t-trasparenza, l-Istati Membri għandhom ikunu meħtieġa li jistabbilixxu websajts komprensivi tal-għajnuna mill-Istat, fil-livell reġjonali jew nazzjonali, fejn jistabbilixxu informazzjoni fil-qosor dwar kull miżura ta' għajnuna eżentata skont dan ir-Regolament. Dan l-obbligu għandu jkun kundizzjoni għall-kompatibilità tal-għajnuna individwali mas-suq intern. Skont il-prattika standard dwar il-pubblikazzjoni ta' informazzjoni fid-Direttiva 2013/37/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13), għandu jintuża format standard li jippermetti li l-informazzjoni tiġi mfittxa, imniżżla u ppublikata faċilment fuq l-Internet. Il-links għall-websajts tal-għajnuna mill-Istat tal-Istati Membri kollha għandhom jiġu ppubblikati fuq il-websajt tal-Kummissjoni. Skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament (KE) Nru 994/98, kif emendat bir-Regolament (UE) Nru 733/2013, informazzjoni fil-qosor dwar kull miżura ta' għajnuna eżentata skont dan ir-Regolament għandha tiġi ppublikata fuq il-websajt tal-Kummissjoni.
(33)
F'dak li jirrigwarda l-pubblikazzjoni ta' informazzjoni dwar l-għotjiet individwali ta' għajnuna huwa xieraq li jiġu stabbiliti limiti li 'l fuq minnhom dik il-pubblikazzjoni tista' tiġi kkunsidrata bħala proporzjonata meta titqies l-importanza tal-għajnuna. Abbażi tal-valutazzjoni tal-iskemi ta' għajnuna għall-investiment fis-settur primarju tal-agrikoltura bl-għola nefqa annwali rrappurtata fil-qafas tal-eżerċizzju tar-Rapport Annwali 2013 li tista' tiġi kkunsidrata li tikkawża distorsjoni akbar minn kategoriji oħra tal-għajnuna il-Kummissjoni stabbiliet ammont medju ta' għajnuna għal kull benefiċjarju ta' EUR 59 596. Sabiex jiġi llimitat il-piż amministrattiv fuq l-Istati Membri huwa għalhekk xieraq li jiġi stabbilit is-soll għall-pubblikazzjoni ta' informazzjoni dwar għotjiet ta' għajnuna individwali lill-produtturi agrikoli primarji fil-livell ta' EUR 60 000. Meta wieħed jikkunsidra li l-ipproċessar tal-prodotti agrikoli u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti agrikoli huma simili għal dawk ta' prodotti industrijali, huwa xieraq li jiġi allinjat il-limitu għall-pubblikazzjoni ta' informazzjoni dwar l-għotjiet ta' għajnuna individwali lil benefiċjarji f'dawk is-subsetturi, kif ukoll fis-settur tal-forestrija u għal attivitajiet li jaqgħu 'l barra mill-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat, ma' dak stabbilit fir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 651/2014 (14).
(34)
Biex jiġi żgurat monitoraġġ effettiv, huwa xieraq skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament (KE) Nru 994/98, li jiġi stabbilit format standard li bih l-Istati Membri għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni informazzjoni miġbura fil-qosor kull meta, b'konformità ma' dan ir-Regolament, tiġi implimentata skema ta' għajnuna jew tingħata għajnuna individwali 'l barra minn kwalunkwe skema ta' għajnuna. Barra minn hekk, huwa xieraq skont l-Artikolu 5 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 794/2004 (15) u l-Artikolu 3(4) tar-Regolament (KE) Nru 994/98 li jiġu stabbiliti regoli li jikkonċernaw ir-rappurtar annwali dwar l-għajnuna eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont il-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament, inklużi rekwiżiti speċifiċi għal ċerti kategoriji ta' għajnuna, li għandhom jiġu ppreżentati lill-Kummissjoni mill-Istati Membri.
(35)
Minħabba d-disponibbilità wiesgħa tat-teknoloġija meħtieġa, l-informazzjoni miġbura fil-qosor u r-rapport annwali għandhom ikunu f'format kompjuterizzat u trażmessi lill-Kummissjoni permezz tas-sistemi elettroniċi tal-Kummissjoni.
(36)
Barra minn hekk, huwa xieraq, skont l-Artikolu 3(3) tar-Regolament (KE) Nru 994/98 li jiġu stabbiliti regoli li jikkonċernaw ir-rekords li l-Istati Membri għandhom iżommu fir-rigward tal-għajnuna eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat b'dan ir-Regolament, fid-dawl tal-perjodu ta' limitazzjoni stabbilit fl-Artikolu 15 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999 (16).
(37)
Biex tiġi rinforzata l-effettività tal-kundizzjonijiet tal-kumpatibbiltà stabbiliti f'dan ir-Regolament, għandu jkun possibbli għall-Kummissjoni li tirtira l-benefiċċju tal-eżenzjoni ġenerali għall-miżuri ta' għajnuna fil-futur u fil-każ ta' nuqqas ta' konformità ma' dawn ir-rekwiżiti. Il-Kummissjoni għandha tkun kapaċi tirrestrinġi l-irtirar tal-benefiċċju tal-eżenzjoni sħiħa għal ċertu tipi ta' għajnuna, ċertu benefiċjarji jew miżuri ta' għajnuna adottati minn ċertu awtoritajiet, fejn nuqqas ta' konformità ma' dan ir-Regolament taffettwa biss grupp limitat ta' miżuri jew ċertu awtoritajiet. Irtirar immirat bħal dan għandu jipprovdi rimedju proporzjonat marbut direttament man-nuqqas ta' konformità identifikata ma' dan ir-Regolament. F'każ li l-kundizzjonijiet ta' kumpatibbiltà stabbiliti fil-Kapitolu I u III ma jintlaħqux, l-għajnuna mogħtija mhijiex koperta minn dan ir-Regolament u, konsegwentement, tikkostitwixxi għajnuna illegali, li l-Kummissjoni għandha teżamina fil-qafas tal-proċedura rilevanti kif stabbilita fir-Regolament (KE) Nru 659/1999. Jekk ir-rekwiżiti tal-Kapitolu II ma jintlaħqux, l-irtirar tal-benefiċċju tal-eżenzjoni ġenerali fir-rigward ta' miżuri ta' għajnuna futuri ma jaffettwax il-fatt li l-miżuri tal-passat konformi ma' dan ir-Regolament kienu soġġetti għal eżenzjoni ġenerali.
(38)
Fir-rigward tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat, l-għajnuna ma għandux ikollha l-effett ewlieni ta' tnaqqis kontinwu jew perjodiku tal-ispejjeż operazzjonali li normalment jiġġarrbu mill-benefiċjarju, u għandha tkun proporzjonata għall-iżvantaġġi li jridu jingħelbu biex jiġu żgurati l-benefiċċji soċjoekonomiċi meqjusin li huma fl-interess tal-Unjoni. Għajnuna unilaterali mill-Istat li sempliċement tfittex li ttejjeb is-sitwazzjoni finanzjarja tal-produtturi iżda li bl-ebda mod ma tikkontribwixxi għall-iżvilupp tas-settur, u partikolarment għajnuna li tingħata biss fuq il-bażi ta' prezz, kwantità, unità tal-produzzjoni jew unità tal-mezzi tal-produzzjoni hija kkunsidrata li tikkostitwixxi għajnuna operazzjonali li hija inkompatibbli mas-suq intern. Barra minn hekk, jekk tingħata fis-settur agrikolu, għajnuna bħal din x'aktarx li tinterferixxi wkoll mal-mekkaniżmi tal-organizzazzjonijiet komuni tas-swieq. Għaldaqstant ikun xieraq li l-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament jiġi limitat għal ċerti tipi ta' għajnuna.
(39)
L-SMEs għandhom rwol deċiżiv fil-ħolqien tal-impjiegi u, b'mod aktar ġenerali, jaġixxu bħala fattur ta' stabbiltà soċjali u ta' spinta ekonomika. Madankollu, l-iżvilupp tagħhom jista' jkun limitat minn fallimenti tas-suq, li jwasslu biex dawn l-SMEs isofru minn żvantaġġi tipiċi. L-SMEs ta' spiss ikollhom diffikultajiet biex jiksbu kapital jew self, minħabba n-natura avversa għar-riskju ta' ċerti swieq finanzjarji u l-garanzija limitata li jkunu kapaċi joffru. Ir-riżorsi limitati tagħhom jistgħu jirrestrinġu wkoll l-aċċess tagħhom għall-informazzjoni, l-aktar f'dak li għandu x'jaqsam ma' teknoloġija ġdida u swieq potenzjali. Biex jiffaċilita l-iżvilupp tal-attivitajiet ekonomiċi tal-SMEs, dan ir-Regolament għandu għalhekk jeżenta ċertu kategoriji ta' għajnuna favur l-SMEs mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
(40)
Sabiex ikunu eliminati d-differenzi li jistgħu jwasslu għal distorsjonijiet tal-kompetizzjoni u sabiex tiġi ffaċilitata l-koordinazzjoni bejn inizjattivi differenti tal-Unjoni u nazzjonali li jikkonċernaw l-SMEs, kif ukoll għal raġunijiet ta' ċarezza amministrattiva u ċertezza legali, id-definizzjoni ta' SME użata għall-fini ta' dan ir-Regolament għandha tkun ibbażata fuq id-definizzjonijiet stipulati fir-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2003/361/KE (17).
(41)
Biex tiġi żgurata l-koerenza mal-politika ta' żvilupp rurali u biex tinkiseb is-simplifikazzjoni tar-regoli bbażati fuq esperjenza diġà miksuba mill-Kummissjoni fid-dawl tal-applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1857/2006 u r-Regolament (UE) Nru 800/2008, huwa xieraq li jiġu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat, kategoriji differenti ta' għajnuna favur SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja, l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli.
(42)
Dawk il-kategoriji ta' għajnuna għandhom b'mod partikolari jinkludu għajnuna għall-investiment bħal investimenti f'assi tanġibbli jew intanġibbli jew għall-allokazzjoni mill-ġdid ta' bini ta' azjendi agrikoli, għajnuna inizjali ta' negozju u opportunitajiet ta' negozju bħal għajnuna għal bdiewa żgħażagħ u azjendi agrikoli żgħar, għajnuna għal gruppi ta' produtturi kif ukoll għajnuna għal parteċipazzjoni fi skemi tal-kwalità, għajnuna għall-iffaċilitar tal-iżvilupp tan-negozju bħal għajnuna għat-trasferiment tal-għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni, għajnuna għal servizzi konsultattivi, għajnuna għal attivitajiet ta' promozzjoni, għajnuna għal servizzi ta' sostituzzjoni fuq l-azjendi agrikoli, għajnuna għall-ġestjoni tar-riskju u tal-kriżijiet bħal għajnuna li tikkumpensa għal telf ikkawżat minn kundizzjonijiet klimatiċi avversi li jistgħu jiġu assimilati ma' diżastru naturali, għajnuna għall-ispejjeż tal-prevenzjoni u l-qerda tal-mard tal-annimali u l-pesti tal-pjanti u għajnuna għall-primjums tal-assigurazzjoni, kif ukoll għajnuna għas-settur tal-bhejjem li jkun qed isegwi għanijiet pubbliċi komuni bħall-preservazzjoni tal-kwalità ġenetika u l-protezzjoni tal-annimali u tas-saħħa pubblika. Dawn il-miżuri għandhom b'mod partikolari jkunu mmirati lejn it-tisħiħ tal-kompetittività u l-vijabbiltà tas-settur agrikolu sħiħ.
(43)
Barra minn hekk, għajnuniet mogħtija favur SMEs attivi f'żoni rurali għandhom ukoll ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament. F'dan ir-rigward u sabiex tkun żgurata koerenza bejn il-miżuri tal-iżvilupp rurali kofinanzjati skont il-FAEŻR u l-miżuri ffinanzjati minn riżorsi nazzjonali addizzjonali, ir-regoli stabbiliti f'dan ir-Regolament għandhom ikunu konsistenti safejn huwa possibbli mar-regoli stipulati fir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u fl-atti delegati u implimentattivi adottati skont dak ir-Regolament.
(44)
Kategoriji oħra ta' għajnuna bħal għajnuna għal riċerka u żvilupp fis-setturi tal-agrikoltura u tal-forestrija, għajnuna li tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastru naturali fis-settur tal-agrikoltura, għajnuna għal investimenti favur il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali li jinsab fuq azjendi agrikoli u għajnuna favur il-forestrija mogħtija kemm lill-SMEs kif ukoll lill-impriżi kbar għandhom ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. B'mod partikolari, fir-rigward ta' għajnuna favur il-forestrija u sabiex tkun żgurata koerenza bejn miżuri ta' żvilupp rurali kofinanzjati skont il-FAEŻR u l-miżuri ffinanzjati minn riżorsi nazzjonali addizzjonali jew il-miżuri ta' żvilupp rurali ffinanzjati purament permezz ta' għajnuna mill-Istat, ir-regoli stabbiliti f'dan ir-Regolament għandhom ikunu konsistenti safejn huwa possibbli mar-regoli stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u fl-atti delegati u implimentattivi.
(45)
Għajnuna mogħtija lill-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja, fl-ipproċessar ta' prodotti agrikoli u fil-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli, għajnuna għal riċerka u żvilupp, għajnuna favur is-settur tal-forestrija jew għajnuna favur l-SMEs fiż-żoni rurali għal attivitajiet li jaqgħu 'l barra mill-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat tista' wkoll tkun eżentata mir-rekwiżiti ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont il-kundizzjonijiet stipulati fir-Regolament (UE) Nru 651/2014. Fejn l-Istati Membri jqisu li huwa aktar xieraq, huma jistgħu alternattivament jagħżlu li jagħtu għajnuna li taqa' taħt il-kategoriji msemmija hawn fuq skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 651/2014. B'mod partikolari, l-Istat Membru jista' jagħżel li jagħti lill-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja għajnuna operazzjonali reġjonali bħala kumpens għall-ispejjeż addizzjonali għajr l-ispejjeż tat-trasport fir-reġjuni l-aktar imbiegħda, għajnuna għall-konsultazzjoni favur l-għajnuna għall-finanzjament tar-riskju tal-SMEs, għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp, għajnuna għall-innovazzjoni għall-SMEs, għajnuna ambjentali, għajnuna għat-taħriġ, u għajnuna għall-ħaddiema żvantaġġati skont il-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 651/2014. F'dak il-kuntest u sabiex tiġi ċċarata r-relazzjoni bejn il-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament u r-Regolament (UE) Nru 651/2014, ta' min jinnota li l-għanijiet, il-kategoriji ta' għajnuna u l-kundizzjonijiet ta' għajnuna stabbiliti f'dawn iż-żewġ Regolamenti huma differenti għalkemm jistgħu jimmiraw lejn l-istess tip ta' benefiċjarji.
(46)
Sabiex tittejjeb il-prestazzjoni ekonomika u ambjentali u l-effiċjenza tal-SMEs attivi fis-settur agrikolu u biex tiġi provduta l-infrastruttura meħtieġa għall-iżvilupp tal-agrikoltura u biex jiġu appoġġjati l-investimenti mhux remunerattivi meħtieġa għall-ilħuq tal-għanijiet ambjentali, l-għajnuna għandha tingħata għal investimenti f'assi tanġibbli jew intanġibbli li jikkontribwixxu għal dawk l-għanijiet. Dawk l-investimenti għandhom jikkonformaw mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali dwar il-ħarsien tal-ambjent tal-Istati Membri kkonċernati. Barra minn hekk, għal investimenti li jeħtieġu valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) l-għajnuna għandha tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
(47)
Minħabba r-riskju ta' distorsjonijiet fil-kompetizzjoni li jirriżulta minn għajnuna għall-investiment immirata fis-settur agrikolu, għajnuna għall-investiment eżentata mir-rekwiżit tan-notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament ma għandhiex tkun limitata għal prodott agrikolu speċifiku. Din il-kundizzjoni m'għandhiex timpedixxi lil Stat Membru milli jeskludi ċerti prodotti agrikoli mill-ambitu ta' għajnuna partikolari, notevolment fejn l-ebda opportunitajiet normali ta' suq ma jkunu jistgħu jinstabu. Barra minn hekk, għajnuna lil ċerti tipi ta' investiment per se m'għandhiex tikkwalifika għal eżenzjoni mir-rekwiżit tan-notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament.
(48)
Biex ikun żgurat il-bilanċ xieraq bejn l-imminimizzar tad-distorsjonijiet fil-kompetizzjoni u l-promozzjoni tal-effiċjenza fl-enerġija u r-riżorsi, fil-każ ta' investimenti fuq azjendi agrikoli marbuta mal-produzzjoni agrikola primarja, dan ir-Regolament għandu jistipola li l-għajnuna għandha tingħata biss għal investiment marbut mal-produzzjoni fil-livell tal-azjendi agrikoli ta' bijokarburanti jew enerġija minn sorsi rinnovabbli u biss fejn dik il-produzzjoni ma taqbiżx il-konsum annwali medju ta' karburant jew enerġija tal-azjenda agrikola. F'każ bħal dan għajnuna għal bijokarburanti għandha tkun koperta biss sakemm tingħata għall-bijokarburanti sostenibbli skont id-Direttiva 2009/28/KE tal-Parlament Ewropew u l-Kunsill (19).
(49)
Sabiex tiġi inċentivata x-xaqliba lejn il-produzzjoni ta' forom aktar avvanzati ta' bijokarburanti, kif previst mir-regoli orizzontali dwar l-għajnuna mill-Istat għall-ambjent u l-enerġija, għajnuna għal bijokarburanti magħmula mill-ikel għandha tiġi eskluża minn dan ir-Regolament f'każ ta' għajnuna għal investimenti marbuta mal-ipproċessar tal-prodotti agrikoli.
(50)
Biex jiġi mħeġġeġ u ffaċilitat l-istabbiliment inizjali ta' bdiewa żgħażagħ u l-iżvilupp ta' azjendi żgħar li huma potenzjalment ekonomikament vijabbli jkun xieraq li l-għajnuna inizjali tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Sabiex tiġi żgurata l-vijabbiltà ta' attivitajiet agrikoli li għadhom kif ġew stabbiliti, l-għajnuna għandha tkun kundizzjonali fuq il-preżentazzjoni ta' pjan ta' direzzjoni tan-negozju. L-għajnuna inizjali għandha tkopri biss il-perjodu inizjali tal-eżistenza ta' negozju u ma għandhiex ssir għajnuna operatorja.
(51)
Biex is-settur agrikolu jirċievi għajnuna biex jaffronta l-isfidi imposti minn kompetizzjoni akbar u l-konsolidazzjoni ta' swieq downstream b'rabta mal-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti agrikoli inkluż fis-swieq lokali, l-istabbiliment ta' gruppi ta' produtturi u organizzazzjonijiet għandu jiġi mħeġġeġ. Huwa għaldaqstant xieraq li tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat għajnuna inizjali mogħtija lil gruppi ta' produtturi u organizzazzjonijiet. Huma biss il-gruppi ta' produtturi u organizzazzjonijiet li huma kwalifikati bħala SMEs li għandhom jibbenefikaw mill-għajnuna. Sabiex ikun żgurat li l-grupp ta' produtturi u l-organizzazzjoni jsiru entità vijabbli, għandu jiġi ppreżentat pjan ta' direzzjoni tan-negozju lill-awtorità kompetenti bħala kundizzjoni għar-rikonoxximent uffiċjali ta' grupp ta' produtturi minn Stati Membri. Sabiex tiġi evitata l-provvista ta' għajnuna operattiva u jinżamm l-effett tal-inċentiv, it-tul massimu tal-għajnuna għandu jkun limitat għal ħames snin.
(52)
Biex jittejbu l-opportunitajiet tas-suq u biex jinkiseb valur miżjud għall-prodotti agrikoli konċernati, huwa xieraq li l-SMEs jiġu mħeġġa jipparteċipaw fi skemi ta' kwalità tal-Unjoni jew nazzjonali u għaldaqstant, għajnuna għal parteċipazzjoni fi skemi tal-kwalità għandha tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Minħabba li huwa fil-mument li wieħed jidħol f'dawn l-iskemi tal-kwalità u fl-ewwel snin tal-parteċipazzjoni tiegħu fejn l-ispejjeż u l-obbligi addizzjonali imposti fuq l-SMEs minħabba l-parteċipazzjoni tagħhom ma jiġux remunerati kompletament mis-suq, l-għajnuna diretta lil benefiċjarju għandha tkun limitata għall-parteċipazzjoni ġdida u għandha tkopri perjodu ta' mhux iżjed minn ħames snin. Barra minn hekk, għajnuna fil-forma ta' servizzi sussidjati għandha tingħata lejn l-ispejjeż għal miżuri ta' kontroll obbligatorji fir-rigward tal-iskemi tal-kwalità jew lejn l-ispejjeż għal attivitajiet ta' riċerka dwar is-suq jew għal preparazzjoni ta' applikazzjoni għar-rikonoxximent tal-iskema tal-kwalità tal-Unjoni.
(53)
Biex tittejjeb il-kompetittività u l-effiċjenza tar-riżorsi u biex tittejjeb il-prestazzjoni ambjentali, il-ġestjoni sostenibbli u l-prestazzjoni kumplessiva tal-SMEs, ikun xieraq li jiġu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat l-għajnuna għat-trasferiment tal-għarfien, l-azzjonijiet ta' informazzjoni u servizzi konsultattivi tal-azjenda agrikola kif ukoll miżuri promozzjonali.
(54)
Ġestjoni tajba tar-riskju u tal-kriżi hija għodda prinċipali għal settur tal-agrikoltura sostenibbli u kompetittiv. Produzzjoni agrikola primarja hija esposta għal riskji u kriżijiet partikolari naturali, klimatiċi u tas-saħħa. Għalhekk għajnuna għall-ġestjoni tar-riskji u tal-kriżijiet u l-għajnuna għas-settur tal-bhejjem għandha tkun limitata għal SMEs li huma attivi fi produzzjoni agrikola primarja. Għajnuna mill-Istat biex tagħmel tajjeb għal telf ikkawżat minn avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, għajnuna għall-ġlieda kontra l-mard tal-annimali u l-pesti tal-pjanti u għajnuna biex jitħallsu l-primjums tal-assigurazzjoni għandha tkun limitata għal għajnuna mogħtija lill-benefiċjarji li jaffaċċjaw diffikultajiet partikolari minkejja li jkunu wettqu sforzi raġonevoli biex jimminimizzaw dawn ir-riskji. Għajnuna mill-Istat ma għandux ikollha bħala l-effett tagħha li tħajjar lil benefiċjarji jieħdu riskji bla bżonn. L-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja għandhom huma stess iġarrbu l-konsegwenzi ta' għażliet mhux prudenti ta' metodi ta' produzzjoni jew prodotti.
(55)
Il-Kummissjoni applikat l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat għal għajnuna favur il-konservazzjoni tal-patrimonju naturali u kulturali f'għadd ta' każijiet, b'mod partikolari fil-qafas tal-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u tal-forestrija mill-2007 sa 2013 u r-Regolament (KE) Nru 1857/2006. Fil-perjodu mill-2007 sal-2013 għajnuna ta' investiment għall-konservazzjoni ta' pajsaġġi tradizzjonali u bini favur l-SMEs kienet qed tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika skont ir-Regolament (KE) Nru 1857/2006, filwaqt li għajnuna ta' investiment għall-konservazzjoni ta' pajsaġġi tradizzjonali u bini favur impriżi kbar kienet qed tiġi soġġetta għar-rekwiżit ta' notifika u kellha tiġi approvata mill-Kummissjoni skont il-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u tal-forestrija mill-2007 sal-2013. Matul dak il-perjodu l-Kummissjoni evalwat aktar minn 87 għajnuniet għall-investiment rigward il-konservazzjoni ta' pajsaġġi tradizzjonali u bini li jinsab fuq l-azjendi agrikoli. Proġetti ta' konservazzjoni tal-patrimonju, anke dawk imwettqa minn intrapriżi kbar, tipikament ma joħolqu ebda distorsjoni sinifikanti għall-kompetizzjoni. Għalhekk huwa xieraq li l-Kummissjoni tagħmel użu mill-poteri mogħtija lilha bir-Regolament (KE) Nru 994/98, fir-rigward ta' għajnuniet favur il-konservazzjoni tal-patrimonju naturali u kulturali.
(56)
Biex l-għajnuna li tingħata favur il-konservazzjoni ta' patrimonju kulturali u naturali tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika skont dan ir-Regolament, din għandha tingħata għal investimenti f'assi tanġibbli jew xogħlijiet kapitali mmirati lejn il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali. Il-patrimonju kulturali u naturali għandu jkun lokalizzat fuq l-azjenda agrikola tal-benefiċjarju u għandu jkun rikonoxxut uffiċjalment bħala tali mill-awtorità pubblika kompetenti fl-Istat Membru. Minħabba l-limitu ta' notifika għal din l-għajnuna ta' EUR 500 000 għal kull proġett ta' investiment previst b'dan ir-Regolament li huwa kkunsidrat bħala infrastruttura fuq skala żgħira skont il-Linji Gwida tal-Unjoni għall-għajnuna mill-Istat fis-setturi tal-agrikoltura u l-forestrija u fiż-żoni rurali 2014 sa 2020, huwa xieraq li skont dan ir-Regolament, l-intesità tal-għajnuna tiġi stabbilita sa mhux aktar minn 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
(57)
Sitwazzjonijiet ta' emerġenza kkawżati minn diżastri naturali jkunu jeħtieġu azzjoni urġenti min-naħa tal-awtoritajiet awtorizzanti. Huwa għalhekk importanti li tkun żgurata implimentazzjoni bil-ħeffa tal-għajnuna prevista. Il-Kummissjoni applikat l-Artikoli 107 u 108 tat-TFUE f'għadd konsiderevoli ta' deċiżjonijiet li jikkonċernaw il-kumpens għad-danni kkawżati lis-settur tal-agrikoltura minn diżastri naturali. Il-Linji Gwida tal-Komunità għall-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u l-forestrija 2007 sa 2013 kienu diġà jkopru l-possibbiltà ta' awtorizzazzjoni ta' skemi ta' għajnuna għall-kumpens ta' danni kkawżati minn diżastri naturali. Fil-perjodu mill-2007 sa 2012 u b'applikazzjoni tal-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u tal-forestrija 2007 sa 2013, il-Kummissjoni approvat aktar minn 25 għajnuna rigward kumpens għal danni kkawżati minn diżastri naturali lis-settur tal-agrikoltura. L-esperjenza tal-Kummissjoni wriet li dawn il-miżuri għandhom bżonn jiġu implimentati bil-ħeffa sabiex ikunu effettivi. Għaldaqstant, huwa meħtieġ li tiġi simplifikata l-proċedura ta' notifika għal għajnuniet bħal dawn. Barra minn hekk dawn ma jirriżultawx f'xi distorsjoni sinifikanti tal-kompetizzjoni fis-suq intern minħabba n-natura kompensatorja tagħhom u l-eżistenza ta' kriterji ċari ta' kumpatibbiltà mas-suq intern. Huwa għalhekk xieraq li l-Kummissjoni għandha wkoll tagħmel użu mill-poteri mogħtija lilha bir-Regolament (KE) Nru 994/98 fir-rigward ta' għajnuniet għall-kumpens ta' dannu kkawżat minn diżastri naturali fis-settur tal-agrikoltura.
(58)
Għajnuna biex tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastri naturali għandha għalhekk tkun disponibbli għal azjendi fis-settur agrikolu kollu u għandha tingħata kemm lill-SMEs kif ukoll lill-impriżi l-kbar. Il-kundizzjonijiet biex tiġi eżentata l-għajnuna li tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastri naturali jsegwu l-prattika diġà stabbilita u jirrelataw mar-rikonoxximent formali mill-awtoritajiet tal-Istati Membri tat-tip ta' avveniment bħala diżastru naturali, sar-rabta ta' kawżalità bejn id-dannu kkawżat bid-diżastru naturali u d-danni mġarrba mill-benefiċjarju u għandhom jiżguraw li jiġi evitat il-kumpens żejjed. B'mod partikolari, l-Istati Membri għandhom jevitaw il-kumpens żejjed bħala riżultat tal-kumbinazzjoni ta' din l-għajnuna ma kumpens ieħor imħallas lill-benefiċjarji inklużi pagamenti mħallsa skont skema tal-assigurazzjoni.
(59)
L-għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp tista' tikkontribwixxi għal tkabbir ekonomiku sostenibbli u ssaħħaħ il-kompetittività. Abbażi tal-esperjenza tal-Kummissjoni fl-applikazzjoni tal-Linji Gwida tal-Komunità għall-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u tal-forestrija 2007 sa 2013, il-Qafas tal-Komunità għall-għajnuna mill-Istat għar-riċerka u l-iżvilupp u l-innovazzjoni (20) u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 800/2008 dwar għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp fis-settur agrikolu u dak tal-forestrija, ikun xieraq li tiġi eżentata minn rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) l-għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp li tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti f'dan ir-Regolament. Billi l-promozzjoni ta' riċerka u żvilupp huwa għan importanti fl-interess komuni, dan ir-Regolament għandu jirrikjedi li proġett ta' riċerka huwa ta' interess għall-impriżi kollha attivi f'settur jew subsettur agrikolu partikolari. L-informazzjoni dwar il-proġett ta' riċerka u r-riżultat tiegħu għandhom ikunu disponibbli b'mod pubbliku fuq l-Internet. Barra minn hekk, ir-riżultati tar-riċerka għandhom ikunu disponibbli għall-impriżi interessati mingħajr spejjeż.
(60)
Il-foresterija hija parti integrali mill-iżvilupp rurali. Il-Kummissjoni applikat l-Artikoli 107 u 108 tat-Trattat lill-impriżi attivi fis-settur tal-forestrija f'għadd ta' deċiżjonijiet, b'mod partikolari fil-qafas tal-Linji Gwida tal-Komunità dwar l-Għajnuna mill-Istat fis-settur agrikolu u tal-forestrija 2007 sa 2013. Fil-perjodu 2007 sa 2012, il-Kummissjoni approvat 140 għajnuniet favur is-settur tal-forestrija skont dawk il-Linji Gwida. Fid-dawl tal-esperjenza konsiderevoli miksuba mill-Kummissjoni fil-kuntest tal-applikazzjoni ta' dawk il-Linji Gwida għal impriżi attivi fis-settur tal-forestrija, bil-għan li jiġu ssimplifikati l-proċeduri filwaqt li fl-istess ħin jiġu żgurati superviżjoni u monitoraġġ tal-Kummissjoni effiċjenti, huwa xieraq li l-Kummissjoni tuża wkoll is-setgħat mogħtija lilha mir-Regolament (KE) Nru 994/98 fir-rigward ta' għajnuna favur is-settur tal-forestrija. Skont l-esperjenza tal-Kummissjoni għajnuna mogħtija lis-settur tal-forestrija għal miżuri li huma parti mill-programmi ta' żvilupp rurali u li tkun jew kofinanzjata mill-FAEŻR jew inkella mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal tali miżuri kofinanzjati ma toħloqx xi distorsjonijiet sinifikanti għall-kompetizzjoni fis-suq intern. Barra minn hekk, għajnuna għat-trasferiment ta' għarfien fis-settur tal-forestrija u għajnuna għal servizzi konsultattivi fis-settur tal-forestrija ma joħolqux xi distorsjonijiet sinifikanti għall-kompetizzjoni fis-suq intern anke jekk jiġu mogħtija 'l barra mill-programmi tal-iżvilupp rurali. Kundizzjonijiet ċari għall-kumpatibilità ta' miżuri bħal dawn mas-suq intern għandhom jiġu definiti f'dan ir-Regolament. Dawk il-kundizzjonijiet għandhom ikunu konsistenti sa fejn huwa possibbli mar-regoli stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u fl-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati skont dak ir-Regolament.
(61)
Dawk il-kategoriji ta' għajnuna b'mod partikolari għandhom jinkludu għajnuna għall-afforestazzjoni u l-ħolqien ta' masġar, għajnuna għal sistemi ta' agro foresterija, għajnuna għall-prevenzjoni u r-restawr tal-foresti li tkun saritilhom ħsara min-nirien, diżastri naturali, avveniment klimatiċi avversi, pesti tal-pjanti jew avvenimenti katastrofiċi, għajnuna għal investimenti li jtejbu r-reżiljenza u l-valur ambjentali tal-ekosistemi tal-foresti, għajnuna għall-iżvantaġġi relatati ma' żoni tal-foresta ta' Natura 2000 kif definit fl-Artikolu 3 tad-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE (21) u fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2009/147/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22), għajnuna għas-servizzi forestali-ambjentali u tal-klima u għal konservazzjoni tal-foresti, għajnuna għat-trasferiment ta' għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni, għajnuna għal servizzi konsultattivi, għajnuna għal investimenti fl-infrastruttura u għajnuna għal investimenti f'teknoloġiji ġodda tal-forestrija u fl-ipproċessar, l-immobilizzar u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-forestrija. L-għajnuna lis-settur tal-forestrija għandha tevita d-distorsjoni tal-kompetizzjoni u tkun newtrali fir-rigward tas-suq.
(62)
Sabiex tkun żgurata koerenza mar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u sabiex tinkiseb simplifikazzjoni tar-regoli biex tinkiseb awtorizzazzjoni għall-għajnuna mill-Istat għall-parti kofinanzjata u l-finanzjament addizzjonali tal-programmi tal-iżvilupp rurali nazzjonali, l-għajnuna favur is-settur tal-forestrija eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament għanda tkun identika għall-miżuri sottostanti tal-iżvilupp rurali u l-għajnuna eżentata għandha tingħata biss skont u f'konformità mal-programm tal-iżvilupp rurali tal-Istat Membru kkonċernat. Madankollu, l-intensitajiet tal-għajnuna u l-ispejjeż eliġibbli wkoll għandhom ikunu konformi mal-prinċipji ġenerali tal-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni u mar-regoli tal-għajnuna mill-Istat applikabbli għas-settur tal-agrikoltura. Għalhekk, spejjeż bħal ma huwa kapital operatorju li huwa anċillari għal investiment ġdid u marbut miegħu m'għandux ikun eliġibbli għal għajnuna skont dan ir-Regolament. B'konformità mal-programmi rispettivi dwar l-iżvilupp rurali kif approvati mill-Kummissjoni, l-operazzjonijiet ta' investiment inklużi fil-miżuri tal-forestrija setgħu jinkludu wkoll trattamenti waħdiena tal-forestrija meħtieġa sabiex jiġi ppreparat l-investiment fejn l-għan tal-dispożizzjoni relevanti dwar l-iżvilupp rurali jippermetti dan. Għandu jkun possibbli li tingħata għajnuna għat-trasferiment tal-għarfien, għajnuna għas-servizzi ta' konsulenza u għajnuna għall-konsolidazzjoni tal-art għall-forestrija irrispettivament minn jekk din l-għajnuna tkunx integrata fil-programm nazzjonali tal-iżvilupp rurali.
(63)
Diversifikazzjoni ekonomika u l-ħolqien ta' attivitajiet ekonomiċi ġodda huma essenzjali għall-iżvilupp u l-kompetittività ta' żoni rurali u b'mod partikolari għall-SMEs li huma s-sinsla tal-ekonomija rurali tal-Unjoni. Ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 jipprovdi għal miżuri għas-sostenn ta' żvilupp ta' negozju li mhux agrikolu f'żoni rurali li huma mmirati lejn il-promozzjoni tal-impjiegi, l-istabbiliment ta' xogħlijiet ta' kwalità fiż-żoni rurali, iż-żamma tax-xogħlijiet li diġà jeżistu, tnaqqis taċ-ċaqliq staġjonali b'rabta mal-impjiegi, l-iżvilupp ta' setturi mhux agrikoli 'l barra mill-agrikoltura u l-ipproċessar tal-ikel filwaqt li fl-istess ħin jitrawmu l-integrazzjoni tan-negozju u r-rabtiet intersettorjali lokali.
(64)
Biex tkun żgurata l-koerenza mar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u biex tinkiseb is-simplifikazzjoni tar-regoli biex l-Istat japprova l-għajnuna għall-parti kofinanzjata u għall-finanzjament addizzjonali nazzjonali tal-programmi għall-iżvilupp rurali, dan ir-Regolament għandu jeżenta mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat bosta kategoriji differenti ta' għajnuna favur l-SMEs attivi f'żoni rurali. Dawn il-kategoriji ta' għajnuna għandhom b'mod partikolari jħaddnu għajnuna għal investimenti li jikkonċernaw l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli fi prodotti mhux agrikoli jew il-produzzjoni tal-qoton, l-għajnuna inizjali ta' negozji għal attivitajiet mhux agrikoli, għajnuna għal servizzi ta' konsulenza, għajnuna għal trasferiment tal-għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni u għajnuna għal parteċipazzjoni ġdida tal-bdiewa fi skemi tal-kwalità għal qoton u oġġetti tal-ikel u miżuri promozzjonali favur l-oġġetti tal-ikel. L-għajnuna li trid tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament għandha tkun identika għall-miżuri ta' żvilupp rurali sottostanti u l-għajnuna eżentata għandha tingħata biss skont il-programm tal-iżvilupp rurali tal-Istat Membru kkonċernat u f'konformità miegħu. Madankollu, l-intensitajiet tal-għajnuna u l-ispejjeż eliġibbli wkoll għandhom ikunu konformi mal-prinċipji ġenerali tal-għajnuna mill-Istat tal-Unjoni u mar-regoli orizzontali tal-għajnuna mill-Istat. Għalhekk, spejjeż bħal ma huwa kapital operatorju li huwa anċillari għal investiment ġdid u marbut miegħu m'għandux ikun eliġibbli għal għajnuna skont dan ir-Regolament.
(65)
Fir-rigward ta' għajnuna għal investimenti li jikkonċernaw l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli fi prodotti mhux agrikoli, għandu jiġi speċifikat li l-investimenti marbuta mal-produzzjoni ta' bijokarburant jew enerġija minn sorsi rinnovabbli m'għandiex tkun eliġibbli għal għajnuna skont dan ir-Regolament. Fil-prinċipju, ir-regoli orizzontali dwar l-għajnuna mill-Istat għall-ambjent u l-enerġija għandhom japplikaw għal investimenti bħal dawn.
(66)
Fil-każ ta' diversi kategoriji ta' għajnuna bħal: (a) għajnuna għall-ispejjeż ta' attivitajiet ta' riċerka dwar is-suq, il-ħolqien u d-disinn tal-prodott u għat-tħejjija ta' applikazzjonijiet għar-rikonoxximent ta' skemi ta' kwalità; (b) għajnuna għall-ispejjeż għal miżuri obbligatorji ta' kontroll fir-rigward tal-iskemi ta' kwalità; (c) għajnuna għat-trasferiment tal-għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni; (d) għajnuna għal servizzi ta' konsulenza; (e) għajnuna għal servizzi ta' sostituzzjoni fuq l-azjendi agrikoli; (f) għajnuna għall-miżuri ta' promozzjoni; (g) għajnuna ta' kumpens għall-ispejjeż tal-prevenzjoni u l-qerda tal-mard tal-annimali u tal-pesti tal-pjanti u (h) għajnuna għas-settur tal-bhejjem jingħataw lill-benefiċjarji finali tal-għajnuna indirettament, in natura, permezz ta' servizzi sussidjati. F'każijiet bħal dawn l-għajnuna għandha titħallas lill-fornitur tas-servizz jew tal-attività kkonċernata. Meta jkun qed jintgħażel il-fornitur għandha tingħata attenzjoni xierqa għar-regoli applikabbli tal-akkwist pubbliku rispettivi u għall-prinċipji tat-trasparenza, dispożizzjoni miftuħa u nuqqas ta' diskriminazzjoni fil-proċedura tal-għażla.
(67)
Fid-dawl tal-esperjenza tal-Kummissjoni f'dan il-qasam, fil-prinċipju huwa meħtieġ li l-politika dwar l-għajnuna mill-Istat tiġi riveduta perjodikament. Għalhekk il-perjodu ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament għandu jkun limitat. Huwa għalhekk xieraq li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet transitorji, inkluż ir-regoli dwar perjodu ta' aġġustament fl-aħħar tal-validità ta' dan ir-Regolament għal skemi ta' għajnuna eżentati. Regoli ta' dan it-tip għandhom jagħtu żmien lill-Istati Membri biex jadattaw għall-possibbiltà ta' reġim ġdid.
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
WERREJ
KAPITOLU I:
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI 13
KAPITOLU II:
REKWIŻITI PROĊEDURALI 25
KAPITOLU III:
KATEGORIJI TA' GĦAJNUNA 26
Taqsima 1:
Għajnuna favur l-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja, l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli 26
Taqsima 2:
Għajnuna għal investimenti favur il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali lokalizzat fuq l-azjendi agrikoli 43
Taqsima 3:
Għajnuna li tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastri naturali fis-settur tal-agrikoltura 44
Taqsima 4:
Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp fis-setturi tal-agrikoltura u tal-forestrija 45
Taqsima 5:
Għajnuna favur il-forestrija 46
Taqsima 6:
Għajnuniet favur l-SMEs fiż-Żoni Rurali, kofinanzjati mill-FAEŻR jew mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal dawn il-miżuri kofinanzjati 59
KAPITOLU IV:
DISPOŻIZZJONIJIET TRANŻITORJI U FINALI 65
KAPITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament japplika għall-kategoriji ta' għajnuna li ġejjin:
(a)
għajnuna favur l-intrapriżi mikro, żgħar u ta' daqs medju (SMEs):
(i)
attivi fis-settur agrikolu, jiġifieri fil-produzzjoni agrikola primarja, l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli jew il-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 14, 15, 16, 18 u 23 u l-Artikoli 25 sa 28 li se japplikaw biss għall-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja;
(ii)
għal attivitajiet li jaqgħu 'l barra mill-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat sakemm din l-għajnuna tingħata skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u hija jew kofinanzjata mill-Fond Agrikolu Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) jew inkella mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal miżuri kofinanzjati bħal dawn.
(b)
għajnuna għal investimenti għall-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali li jinsab fuq l-azjendi agrikoli;
(c)
għajnuna favur l-għemil tajjeb għad-danni kkawżati minn diżastri naturali fis-settur agrikolu;
(d)
għajnuna għar-riċerkja u l-iżvilupp fis-settur tal-agrikoltura;
(e)
għajnuna favur il-forestrija.
2. Meta l-Istati Membri jqisu li huwa xieraq, huma jistgħu jagħżlu li jagħtu għajnuna msemmija fil-paragrafi 1(a), 1(d) u 1(e) ta' dan l-Artikolu skont il-kundizzjonijiet u f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 651/2014.
3. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal għajnuna favur:
(a)
is-settur tal-forestrija li mhuwiex kofinanzjat mill-FAEŻR jew għajnuna mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal dawn it-tip ta' miżuri kofinanzjati, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 31, 38, 39 u 43;
(b)
l-SMEs għal attivitajiet li jaqgħu barra l-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat li mhumiex kofinanzjati mill-FAEŻR jew mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal tali miżura kofinanzjata.
4. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal:
(a)
skemi ta' għajnuna li hemm dispożizzjoni dwarhom fl-Artikoli 17, 32 u 33, fl-Artikoli 34(5)(a) sa (c), u l-Artikoli 35, 40, 41, u 44 ta' dan ir-Regolament, jekk il-baġit medju annwali tal-għajnuna mill-Istat jeċċedi EUR 150 miljun, minn sitt xhur wara d-dħul fis-seħħ. Il-Kummissjoni tista' tiddeċiedi li dan ir-Regolament għandu jkompli japplika għal perjodu itwal għal kull waħda minn dawn l-iskemi ta' għajnuna wara li tkun ivvalutat il-pjan ta' evalwazzjoni relevanti nnotifikat mill-Istat Membru lill-Kummissjoni, fi żmien 20 ġurnata tax-xogħol mid-dħul fis-seħħ tal-iskema;
(b)
kull tibdil fl-iskemi msemmija fil-Paragrafu 4(a) ta' dan l-Artikolu, għajr modifiki li ma jaffettwawx il-kompatibilità tal-iskema tal-għajnuna skont dan ir-Regolament jew li ma jaffettwawx b'mod sinifikanti l-kontenut tal-pjan ta' evalwazzjoni approvat;
(c)
għajnuna għall-attivitajiet marbuta mal-esportazzjoni lejn pajjiżi terzi jew Stati Membri, jiġifieri għajnuna direttament marbuta mal-kwantitajiet esportati, mal-istabbiliment u t-tħaddim ta' network ta' distribuzzjoni jew ma' spejjeż oħra kurrenti marbuta ma' attività tal-esportazzjoni;
(d)
għajnuna dipendenti fuq l-użu ta' oġġetti domestiċi minflok dawk importati;
5. Bl-eċċezzjoni tal-Artikolu 30, dan ir-Regolament ma għandux japplika għal:
(a)
l-iskemi ta' għajnuna li ma jeskludux espliċitament il-ħlas ta' għajnuna individwali favur impriża li hija soġġetta għal ordni ta' rkupru pendenti wara Deċiżjoni preċedenti tal-Kummissjoni li tiddikjara għajnuna illegali u inkompatibbli mas-suq intern;
(b)
għajnuna ad hoc favur impriża li hija suġġetta għal ordni ta' rkupru pendenti wara Deċiżjoni preċedenti tal-Kummissjoni li tkun iddikjarat għajnuna bħala waħda illegali u inkompatibbli mas-suq intern;
6. Dan ir-Regolament m'għandux japplika għal għajnuna lil impriżi f'diffikultà, bl-eċċezzjoni ta':
(a)
għajnuna li tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastri naturali skont l-Artikolu 30, għajnuna għall-ispejjeż tal-qerda tal-mard tal-annimali skont l-Artikolu 26(8) u l-għajnuna għat-tneħħija u l-qerda ta' bhejjem mejta skont l-Artikolu 27(1)(c), (d) u (e);
(b)
għajnuna għall-avvenimenti li ġejjin sakemm l-impriża sfat impriża f'diffikultà minħabba telf jew danni kkawżati mill-avveniment inkwistjoni:
(i)
għajnuna bħala kumpensa għat-telf ikkawżat minn avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali b'konformità mal-Artikolu 25;
(ii)
għajnuna għall-ispejjeż tal-qerda tal-pesti tal-pjanti u bħala kumpens għad-dannu kkawżat minn dak il-mard tal-annimali jew dawk il-pesti tal-pjanti b'konformità mal-Artikolu 26(8) u (9);
(iii)
għajnuna għar-restawr ta' danni lil foresti minħabba nirien, diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi oħra, pesti tal-pjanti, avvenimenti katastrofiċi u avvenimenti relatati mat-tibdil fil-klima skont l-Artikolu 34(5)(d).
7. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għal għajnuniet, li minnhom nfushom, bil-kundizzjonijiet marbuta magħhom jew bil-metodu ta' finanzjament tagħhom jinvolvu vjolazzjoni indiviżibbli tal-liġi tal-Unjoni, b'mod partikolari għal:
(a)
għajnuna fejn l-għoti ta' għajnuna huwa soġġett għall-obbligu li l-benefiċjarju jkollu l-kwartieri tiegħu fl-Istat Membru rilevanti jew li jkun stabbilit b'mod predominanti f'dak l-Istat Membru;
(b)
għajnuna fejn l-għoti ta' għajnuna huwa soġġett għall-obbligu li l-benefiċjarju juża oġġetti prodotti nazzjonalment jew servizzi nazzjonali;
(c)
għajnuna li tillimita l-possibbiltà li l-benefiċjarji jisfruttaw ir-riżultati tar-riċerka, l-iżvilupp u l-innovazzjoni fi Stati Membri oħrajn.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-iskop ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(1)
“għajnuna” tfisser kwalunkwe miżura li tissodisfa l-kriterji kollha stabbiliti fl-Artikolu 107(1) tat-Trattat;
(2)
“SME” jew “impriżi mikro, żgħar u ta' daqs medju” tfisser impriżi li jissodisfaw il-kriterji stabbiliti fl-Anness I;
(3)
“is-settur agrikolu” tfisser azjendi attivi fil-produzzjoni agrikola primarja, l-ipproċessar u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli;
(4)
“prodott agrikolu” tfisser il-prodotti elenkati fl-Anness I tat-Trattat, minbarra l-prodotti tas-sajd u tal-akkwakultura elenkati fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1379/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23);
(5)
“produzzjoni agrikola primarja” tfisser il-produzzjoni ta' prodotti tal-ħamrija u tat-trobbija tal-bhejjem, elenkati fl-Anness I mat-Trattat, mingħajr it-twettiq ta' kwalunkwe operazzjoni ulterjuri li tbiddel in-natura ta' dawn il-prodotti;
(6)
“ipproċessar ta' prodotti agrikoli” tfisser kwalunkwe operazzjoni fuq prodott agrikolu li tirriżulta fi prodott li huwa wkoll prodott agrikolu, minbarra attivitajiet fuq l-azjenda meħtieġa għat-tħejjija ta' prodott mill-annimali jew mill-pjanti għall-ewwel bejgħ;
(7)
“kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli” tfisser iż-żamma jew il-wiri bil-għan ta' bejgħ, offerta ta' bejgħ, kunsinna jew kwalunkwe mod ieħor ta' tqegħid fis-suq, minbarra l-ewwel bejgħ minn produttur primarju lil min jerġa' jbigħ jew lil proċessuri u kwalunkwe attività li tħejji prodott għal dan it-tip tal-ewwel bejgħ; bejgħ minn produttur primarju lill-konsumaturi finali jitqies bħala kummerċjalizzazzjoni jekk iseħħ f'bini separat riżervat għal dak l-iskop;
(8)
“azjenda agrikola” tfisser unità li tinkludi art, bini u faċilitajiet użati għal produzzjoni primarja agrikola;
(9)
“diżastri naturali” tfisser terremoti, valangi, uqigħ tal-art u għargħar, uragani, trombi tal-arja, eruzzjonijiet vulkaniċi u nirien fil-foresti ta' oriġini naturali;
(10)
“skema ta' għajnuna” tfisser kull att li abbażi tiegħu, mingħajr ma jkunu meħtieġa miżuri oħra ta' implimentazzjoni, għotjiet ta' għajnuna individwali jistgħu jingħataw lil impriżi ddefiniti fl-att b'mod ġenerali u astratt u kwalunkwe att li abbażi tiegħu tista' tingħata għajnuna li mhijiex marbuta ma' proġett speċifiku lil impriża waħda jew aktar għal perjodu ta' żmien indefinit u għal ammont indefinit;
(11)
“pjan ta' evlawazzjoni” tfisser dokument li fih mill-inqas l-elementi minimi li ġejjin: l-għanijiet tal-iskema ta' għajnuna li jridu jiġu evalwati; il-mistoqsijiet tal-evalwazzjoni; l-indikaturi tar-riżultati; il-metodoloġija li se tintuża biex titwettaq l-evalwazzjoni; ir-rekwiżiti tal-ġbir tad-dejta; it-twaqqit propost tal-evalwazzjoni inkluż id-data ta' preżentazzjoni tar-rapport finali ta' evalwazzjoni; id-deskrizzjoni tal-korp indipendenti li jkun qed iwettaq l-evalwazzjoni jew il-kriterji li se jintużaw għall-għażla tiegħu u tal-modalitajiet biex tkun żgurata l-pubbliċità tal-evalwazzjoni;
(12)
“għajnuna individwali” tfisser:
(a)
għajnuna ad hoc; u
(b)
għotjiet ta' għajnuna lil benefiċjarji individwali abbażi ta' skema ta' għajnuna;
(13)
“għajnuna ad hoc” tfisser għajnuna mhux mogħtija fuq il-bażi ta' skema ta' għajnuna;
(14)
“impriża f'diffikultà” tfisser impriza li fir-rigward tagħha tinqala' mill-inqas waħda miċ-ċirkostanzi li ġejjin:
(a)
fil-każ ta' kumpanija b'responsabbiltà limitata (għajr SME li ilha teżisti għal anqas minn tliet snin), fejn aktar minn nofs il-kapital azzjonarju sottoskritt ikun għeb b'riżultat ta' telf akkumulat. Dan huwa l-każ meta t-tnaqqis tat-telf akkumulat mir-riżervi (u l-elementi l-oħra kollha ġeneralment ikkunsidrati bħala parti mill-fondi proprji tal-kumpanija) jwassal għal ammont kumulat negattiv li jeċċedi nofs il-kapital azzjonarju sottoskritt. Għall finijiet ta' din id-dispożizzjoni “kumpanija b'responsabbiltà limitata” tirreferi b'mod partikolari għat-tipi ta' kumpaniji msemmija fl-Anness I tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (24) u “kapital azzjonarju” jinkludi, fejn relevanti, kwalunkwe primjum fuq l-azzjonijiet;
(b)
fil-każ ta' kumpanija fejn mill-inqas xi membri għadhom responsabbiltà limitata għad-dejn tal-kumpanija (għajr SME li ilha teżisti għal anqas minn tliet snin), fejn aktar minn nofs il-kapital tagħha kif muri fil-kontijiet tal-kumpanija jkun għeb bħala riżultat ta' telf akkumulat. Għall-finijiet ta' din id-dispożizzjoni “kumpanija fejn mill-inqas xi membri għandhom responsabbiltà limitata għad-dejn tal-kumpanija” tirreferi b'mod partikolari għat-tipi ta' kumpanija msemmija fl-Anness II tad-Direttiva 2013/34/UE;
(c)
meta l-intrapriża tkun suġġetta għal proċedimenti ta' insolvenza kollettivi jew tissodisfa l-kriterji skont il-liġi domestika tagħha biex titqiegħed fi proċedimenti ta' insolvenza kollettivi fuq talba tal-kredituri tagħha.
(d)
meta l-intrapriża tkun irċeviet għajnuna għas-salvataġġ u tkun għadha ma rrimborżatx is-self jew ma temmitx il-garanzija, jew tkun irċeviet għajnuna għar-ristrutturar u għadha soġġetta għal pjan ta' ristrutturar;
(e)
fil-każ ta' intrapriża li mhijiex SME, fejn fl-aħħar sentejn:
(i)
id-dejn kontabilistiku għall-proporzjon ta' ekwità tal-intrapriża kien akbar minn 7,5; u
(ii)
il-proporzjon ta' imgħax kopert tal-EBITDA tal-intrapriża kien taħt il-1,0;
(15)
“bhejjem mejta” tfisser annimali li nqatlu permezz tal-ewtanażja b'dijanjożi definita jew mingħajrha jew li mietu, inklużi annimali li twieldu mejta u li ma twildux, fuq azjenda jew kwalunkwe bini jew matul it-trasport, iżda li ma nqatlux għall-konsum tal-bniedem;
(16)
“avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali” tfisser kundizzjonijiet ħżiena tat-temp bħal ġlata, tempesti u silġ, borra, xita bil-qliel jew nixfa severa li jeqirdu aktar minn 30 % tal-medja tal-produzzjoni annwali ta' bidwi partikolari:
(a)
matul il-perjodu preċedenti ta' tliet snin jew jew
(b)
medja ta' tliet snin ibbażata fuq il-perjodu preċedenti ta' ħames snin, esklużi l-ogħla entrata u dik l-aktar baxxa;
(17)
“avvenimenti klimatiċi avversi oħra” tfisser kundizzjonijiet mhux favorevoli li ma jissodisfawx il-kundizzjonijiet tal-Artikolu 2(16) ta' dan ir-Regolament;
(18)
“pesti tal-pjanti” tfisser organiżmi li jagħmlu ħsara kif definit fl-Artikolu 2(1)(e) tad-Direttiva tal-Kunsill 2000/29/KE (25);
(19)
“avveniment katastrofiku” tfisser avveniment mhux previst ta' natura bijotika jew mhux bijotika kkawżat minn azzjoni umana li twassal għal disturbi kbar fl-istrutturi forestali, u li eventwalment jikkawża dannu ekonomiku kbir lis-setturi forestali;
(20)
“l-ekwivalenti tal-għotja gross” tfisser l-ammont tal-għajnuna li kieku ġie pprovdut fil-forma ta' għotja lill-benefiċjarju, qabel ma titnaqqas kwalunkwe taxxa jew imposta oħra;
(21)
“assi tanġibbli” tfisser assi li jikkonsistu f'art, bini u impjanti, makkinarju u tagħmir;
(22)
“assi intanġibbli” tfisser assi li m'għandhomx forma fiżika jew finanzjarja bħal privattivi, liċenzji, know-how jew proprjetà intellettwali oħra;
(23)
“sistemi agroforestali” tfisser sistemi tal-użu tal-art li fihom is-siġar jitkabbru flimkien ma' agrikoltura fuq l-istess art;
(24)
“self bil-quddiem li jitħallas lura” tfisser self għal proġett li jitħallas fi ħlas parzjali wieħed jew aktar u li l-kundizzjonijiet għar-rimborż tiegħu jiddependu fuq ir-riżultat tal-proġett;
(25)
“bidu ta' xogħlijiet fuq il-proġett jew attività” tfisser jew il-bidu tal-attivitajiet jew ix-xogħlijiet ta' kostruzzjoni marbuta mal-investiment, liema minnhom jinbdew l-ewwel, jew l-ewwel impenn legalment vinkolanti biex jiġi ordnat apparat jew jiġu impjegati servizzi jew kull impenn ieħor li permezz tiegħu l-proġett jew l-attività jsiru irriversibbli; ix-xiri ta' art u xogħlijiet preparatorji bħalma huma l-kisba ta' permessi u t-twettiq ta' studji ta' fattibiltà mhumiex ikkunsidrati bħala l-bidu ta' xogħlijiet jew attività;
(26)
“impriżi kbar” tfisser impriżi li ma jissodisfawx il-kriterji stabbiliti fl-Anness I;
(27)
“skema fiskali suċċessiva” tfisser skema fil-forma ta' benefiċċji fuq it-taxxa li tikkostitwixxi verżjoni emendata ta' skema li qabel kienet teżisti fil-forma ta' benefiċċji fuq it-taxxa, u li tissostitwiha;
(28)
“intensità tal-għajnuna” tfisser l-ammont tal-għajnuna gross espress bħala perċentwal tal-ispejjeż eliġibbli, qabel kull tnaqqis ta' taxxa jew imposti oħra;
(29)
“data tal-għoti tal-għajnuna” tfisser id-data li fiha l-benefiċjarju jingħata d-dritt legali li jirċievi l-għajnuna skont l-iskema legali nazzjonali applikabbli;
(30)
“Standard tal-Unjoni” tfisser standard obbligatorju prevvist fil-liġi tal-Unjoni li jistabbilixxi l-livell li impriżi individwali għandhom jiksbu, b'mod partikolari fir-rigward tal-ambjent, l-iġjene u t-trattament xieraq tal-annimali; madankollu standards jew miri stabbiliti fil-livell tal-Unjoni li huma vinkolanti għall-Istati Membri iżda mhux għal impriżi individwali ma jitqisux bħala standards tal-Unjoni;
(31)
“programm ta' żvilupp rurali” tfisser programm ta' żvilupp rurali kif previst fl-Artikolu 6(1) tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013;
(32)
“investiment mhux produttiv” tfisser investiment li ma jwassalx għal żieda sinifikanti fil-valur jew fil-profittabbiltà tal-azjenda agrikola;
(33)
“investimenti biex ikun hemm konformità ma' standard tal-Unjoni” tfisser investimenti li jsiru biex ikun hemm konformità ma' standard tal-Unjoni wara l-iskadenza tal-perjodu tranżitorju previst fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni;
(34)
“bidwi żagħżugħ” tfisser persuna li ma għandiex aktar minn 40 sena fid-data meta tippreżenta l-applikazzjoni għall-għajnuna, li għandha ħiliet u kompetenzi okkupazzjonali xierqa u qiegħda tistabbilixxi ruħha għall-ewwel darba f'azjenda agrikola bħala kap ta' dik l-azjenda;
(35)
“reġjuni l-aktar imbiegħda” tfisser ir-reġjuni msemmija fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 349 tat-Trattat;
(36)
“il-gżejjer minuri tal-Eġew” tfisser il-gżejjer minuri msemmija fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 229/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (26) ;
(37)
“reġjuni inqas żviluppati” tfisser reġjuni fejn il-prodott domestiku gross (PDG) per capita huwa anqas minn 75 % tal-PDG medju tal-EU-27;
(38)
“UE-25” tfisser il-25 Stat Membru tal-Unjoni li kienu Stati Membri fl-Unjoni f'Mejju 2005;
(39)
“EU-27” tfisser is-27 Stat Membru tal-Unjoni li kienu Stati Membri fl-Unjoni f'Jannar 2007;
(40)
“xogħlijiet kapitali” tfisser xogħlijiet li jitwettqu mill-bidwi nnifsu jew mill-ħaddiema tiegħu, li permezz tagħhom jinħoloq attiv;
(41)
“bijokarburant magħmul mill-ikel” tfisser bijokarburant prodott minn ċereali u minn għelejjel oħra bi pjanti b'kontenut rikk ta' lamtu, bi pjanti taz-zokkor u bi pjanti li minnhom jiġi estratt iż-żejt kif definit fil-Proposta tal-Kummissjoni għal Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li temenda d-Direttiva 98/70/KE dwar il-kwalità tal-karburanti tal-petrol u tad-diżil u li temenda d-Direttiva 2009/28/KE dwar il-promozzjoni tal-użu tal-enerġija minn sorsi rinnovabbli (27);
(42)
“bidwi attiv” tfisser bidwi attiv skont it-tifsira tal-Artikolu 9 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 (28) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill;
(43)
“grupp ta' produtturi u organizzazzjoni” tfisser grupp jew organizzazzjoni stabbiliti għall-fini:
(a)
tal-adattament tal-produzzjoni u l-output tal-produtturi li huma membri ta' tali gruppi jew organizzazzjonijiet ta' produtturi skont ir-rekwiżiti tas-suq, jew
(b)
tat-tqegħid b'mod konġunt ta' prodotti fis-suq, inklużi l-preparazzjoni għall-bejgħ, iċ-ċentralizzazzjoni tal-bejgħ u l-provvista lix-xerrejja bl-ingrossa; jew
(c)
tal-istabbiliment ta' regoli komuni fuq l-informazzjoni dwar il-produzzjoni, b'mod partikolari dwar il-ħsad u d-disponibbiltà, jew jew
(d)
tal-attivitajiet l-oħra li jistgħu jitwettqu minn gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet, bħall-iżvilupp ta' ħiliet tan-negozju u tal-kummerċjalizzazzjoni u l-organizzazzjoni u l-iffaċilitar ta' proċessi ta' innovazzjoni;
(44)
“spejjeż fissi li jirriżultaw mill-parteċipazzjoni fi skema tal-kwalità” tfisser l-ispejjeż imġarrba biex wieħed jidħol fi skema tal-kwalità appoġġjata u l-kontribuzzjoni annwali għall-parteċipazzjoni f'dik l-iskema, inkluża, fejn ikun hemm bżonn, in-nefqa fuq il-verifiki meħtieġa biex tiġi verifikata l-konformità mal-ispeċifikazzjonijiet tal-iskema tal-kwalità;
(45)
“konsulenza” tfisser konsulenza kompleta mogħtija fil-qafas tal-istess kuntratt;
(46)
“membru ta' familja li tgħix fuq azjenda agrikola” tfisser kwalunkwe persuna fiżika jew legali jew grupp ta' persuni fiżiċi jew legali, ikun xi jkun l-istatus legali li jingħata lill-grupp u lill-membri tiegħu mil-liġi nazzjonali, bl-eċċezzjoni tal-ħaddiema tal-azjenda agrikola;
(47)
“Spejjeż tat-testijiet tal-Enċefalopatija Sponġiformi Kontaġġjuża (Transmissible Spongiform Encephalopathy TSE) u Enċefalopatija Sponġiformi Bovina (Bovine Spongiform Encephalopathy BSE)” tfisser l-ispejjeż kollha, inklużi dawk għall-kits tat-testijiet u għat-teħid, it-trasport, l-ittestjar, il-ħażna u l-qerda ta' kampjuni meħtieġa għat-teħid ta' kampjuni u ttestjar fil-laboratorju skont il-Kapitolu C tal-Anness X tar-Regolament (KE) Nru 999/2001 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (29);
(48)
“ktieb tal-merħla” tfisser kull ktieb, reġistru, fajl jew mezz ta' dejta:
(a)
li hu miżmum minn organizzazzjoni ta' dawk li jrabbu l-bhejjem jew assoċjazzjoni uffiċjalment rikonoxxuta minn Stat Membru fejn l-organizzazzjoni jew l-assoċjazzjoni ta' dawk li jrabbu l-bhejjem kienet ikkostitwita; u
(b)
li fih annimali ta' razza pura għat-tnissil ta' nisel speċifikat jiddaħħlu jew ikunu rreġistrati b'referenza għall-antenati tagħhom.
(49)
“annimal protett” tfisser kull annimal protett jew mill-Unjoni jew inkella mil-leġiżlazzjoni nazzjonali;
(50)
“organizzazzjoni ta' riċerka u tixrid tal-għarfien” tfisser entità (bħal universitajiet jew istituti ta' riċerka, aġenziji tat-trasferiment tat-teknoloġija, intermedjarji ta' innovazzjoni, entitajiet kollaborattivi fiżiċi u/jew virtwali orjentati lejn ir-riċerka), ikun xi jkun l-istat legali tagħha (organizzata skont il-liġi pubblika jew privata) jew il-mod ta' finanzjament, li l-iskop ewlieni tagħha jkun li twettaq riċerka fundamentali, riċerka industrijali jew żvilupp sperimentali, jew li xxerred b'mod wiesa' r-riżultati ta' attivitajiet bħal dawn permezz tat-tagħlim, il-pubblikazzjoni jew it-trasferiment tal-għarfien. Fejn entità bħal din twettaq ukoll attivitajiet ekonomiċi, il-finanzjament, l-ispejjeż u d-dħul ta' dawk l-attivitajiet ekonomiċi għandhom jitqiesu b'mod separat. L-impriżi li jistgħu jeżerċitaw influwenza fuq entità bħal din, pereżempju fil-kapacità tagħhom bħala azzjonisti jew membri, ma għandhom igawdu l-ebda aċċess preferenzjali għall-kapaċitajiet ta' riċerka tagħha jew għar-riżultati ġġenerati minnha;
(51)
“distakkament” tfisser li l-kundizzjonijiet tat-tranżazzjoni bejn il-partijiet kontraenti ma jvarjawx minn dawk li jsiru bejn impriżi indipendenti u ma fihom ebda element ta' kollużjoni. Kull tranżazzjoni li tirriżulta minn proċedura miftuħa, trasparenti u bla ebda kundizzjoni titqies li tilħaq il-prinċipju tad-distakkament;
(52)
“siġar li jikbru malajr” tfisser foresta b'rotazzjoni qasira, fejn iż-żmien minimu qabel il-ħsad ma jistax ikun inqas minn 8 snin u ż-żmien massimu qabel il-ħsad ma jistax jeċċedi l-20 sena;
(53)
“siġar għat-tkabbir ta' msaġar b'newba qasira” tfisser speċijiet ta' siġar tal-kodiċi NM 06 02 9041 li jridu jiġu definiti mill-Istati Membri, li jikkonsistu minn uċuħ perenni tal-injam, fejn ir-riżomi jew iz-zkuk tagħhom jibqgħu fl-art wara l-ħsad, bi friegħi ġodda li jikbru fl-istaġun ta' wara u b'ċiklu massimu tal-ħsad li għandu jiġi stabbilit mill-Istati Membri;
(54)
“kost tat-transazzjoni” tfisser spiża addizzjonali konnessa mat-twettiq ta' impenn, iżda mhux direttament attribwibbli għall-implimentazzjoni tiegħu jew mhux inkluża fl-ispejjeż jew id-dħul mitlufa li għalihom jingħata kumpens b'mod dirett. u li tista' tiġi kkalkulata fuq bażi ta' spiża standard;
(55)
“maniġer ieħor ta' art” tfisser impriża li timmaniġġa art għajr impriża li hija attiva fis-settur agrikolu;
(56)
“ipproċessar ta' prodotti agrikoli fi prodotti mhux agrikoli” tfisser kwalunkwe operazzjoni fuq prodott agrikolu li tirrizulta fi prodott li mhuwiex kopert bl-Anness I tat-Trattat;
(57)
“żoni ‘a’” tfisser dawk iż-żoni identifikati fuq mappa ta' għajnuna reġjonali approvata għall-perjodu mill-1 ta' Lulju 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020 b'applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(a) tat-Trattat;
(58)
“żoni ‘c’” tfisser dawk iż-żoni identifikati fuq mappa approvata ta' għajnuna reġjonali għall-perjodu mill-1 ta' Lulju 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020 b'applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat;
(59)
“żoni b'popolazzjoni skarsa” tfisser dawk iż-żoni aċċettati mill-Kummissjoni bħala tali fid-deċiżjonijiet individwali fuq il-mappep tal-għajnuna reġjonali għall-perjodu mill-1 ta' Lulju 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020;
(60)
“żona NUTS 3” tfisser reġjun speċifikat fil-livell 3 ta' klassifika komuni ta' unitajiet territorjali għall-istatistika skont ir-Regolament (KE) Nru 1059/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (30);
(61)
“żoni ‘c’ mhux predefiniti” tfisser żoni li Stat Membru skont id-diskrezzjonijiet tiegħu stess jagħżel bħala żoni “c” dment li l-Istat Membru juri li żoni bħal dawn jissodisfaw ċertu kriterji soċjoekonomiċi u li dawn iż-żoni huma identifikati fuq mappa ta' għajnuna reġjonali approvata għall-perjodu mill-1 ta' Lulju 2014 sal-31 ta' Diċembru 2020 bl-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat;
(62)
“dawk li kienu żoni ‘a’” tfisser dawk iż-żoni identifikati bħala żoni “a” fuq mappa approvata ta' għajnuna reġjonali għall-perjodu mill-1 ta' Jannar 2011 sat-30 ta' Ġunju 2014;
(63)
“oġġetti tal-ikel” tfisser oġġetti tal-ikel li mhumiex prodotti agrikoli u li huma elenkati fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1151/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (31).
Artikolu 3
Kundizzjonijiet għal eżenzjoni
Skemi ta' għajnuna, għajnuna individwali mogħtija skont skemi ta' għajnuna u għajnuna ad hoc għandhom ikunu kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(2) jew (3) tat-Trattat u għandhom ikunu eżenti mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat sakemm din l-għajnuna tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stipulati fil-Kapitolu I ta' dan ir-Regolament, kif ukoll il-kundizzjonijiet speċifiċi għall-kategoriji rilevanti tal-għajnuna stipulati fil-Kapitolu III ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 4
Livelli limitu għan-notifika
1. Dan ir-Regolament m'għandux japplika għal kwalunkwe għajnuna individwali, fejn l-ekwivalenti tal-għotja gross tagħha jeċċedi l-limiti li ġejjin:
(a)
għajnuna għal investimenti f'assi tanġibbli jew assi intanġibbli fuq azjendi agrikoli marbuta mal-produzzjoni agrikola primarja hekk kif imsemmi fl-Artikolu 14: EUR 500 000 għal kull impriża għal kull proġett ta' investiment;
(b)
għajnuna għal investimenti li jikkonċernaw ir-rilokazzjoni ta' bini ta' azjenda li tirriżulta fil-modernizzazzjoni ta' faċilitajiet jew f'żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni hekk kif imsemmi fl-Artikolu 16(4): EUR 500 000 għal kull impriża għal kull proġett ta' investiment;
(c)
għajnuna għal investimenti marbuta mal-ipproċessar ta' prodotti agrikoli u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli hekk kif imsemmi fl-Artikolu 17: EUR 7,5 miljun kull impriża għal kull proġett ta' investiment;
(d)
għajnuna għal investimenti favur il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali li jinsab fuq l-azjenda agrikola kif imsemmi fl-Artikolu 29: EUR 500 000 għal kull impriża għal kull proġett ta' investiment;
(e)
għajnuna għal riċerka u żvilupp fis-settur tal-agrikoltura kif imsemmi fl-Artikolu 31: EUR 7,5 miljun għal kull proġett;
(f)
għajnuna għal afforestazzjoni u l-ħolqien ta' msaġar kif imsemmi fl-Artikolu 32: EUR 7,5 miljun għal kull proġett ta' investiment ta' stabbiliment ta' msaġar;
(g)
għajnuna għal sistemi ta' agroforestrija kif imsemmi fl-Artikolu 33: EUR 7,5 miljun għal kull proġett ta' stabbiliment ta' sistema tal-agroforestrija;
(h)
għajnuna għal investimenti li jtejbu r-reżiljenza u l-valur ambjentali tal-ekosistemi forestali hekk kif imsemmi fl-Artikolu 35: EUR 7,5 miljun għal kull proġett ta' investiment;
(i)
għajnuna għal investimenti fl-infrastruttura relatati mal-iżvilupp, il-modernizzazzjoni jew l-adattazzjoni tas-settur tal-forestrija hekk kif imsemmi fl-Artikolu 40: EUR 7,5 miljun għal kull proġett ta' investiment;
(j)
għajnuna għal investimenti f'teknoloġiji tal-forestrija u fl-ipproċessar, l-immobilizzar u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tal-forestrija hekk kif imsemmi fl-Artikolu 41: EUR 7,5 miljun għal kull proġett ta' investiment;
(k)
għajnuna għal investimenti li jikkonċernaw l-ipproċessar tal-prodotti agrikoli fi prodotti mhux agrikoli jew il-produzzjoni ta' qoton hekk kif imsemmi fl-Artikolu 44: EUR 7,5 miljun għal kull proġett ta' investiment;
2. Il-limiti stabbiliti fil-paragrafu 1 m'għandhomx jiġu evitati bil-qsim artifiċjali tal-iskemi tal-għajnuna jew tal-proġetti tal-għajnuna.
Artikolu 5
It-trasparenza tal-għajnuna
1. Dan ir-Regolament għandu japplika biss għal għajnuna li għaliha hu possibbli li jiġi kkalkolat bi preċiżjoni l-ekwivalenti tal-għotja gross ex ante mingħajr ma jkun hemm bżonn li ssir valutazzjoni tar-riskju (‘għajnuna trasparenti’).
2. Il-kategoriji ta' għajnuna li ġejjin għandhom jitqiesu li huma għajnuna trasparenti:
(a)
għajnuna li tikkonsisti f'għotjiet u sussidji fuq ir-rata tal-imgħax;
(b)
għajnuna li tikkonsisti f'self, fejn l-ekwivalenti tal-għotja gross ġie kkalkolat fuq il-bażi tar-rata ta' referenza prevalenti fi żmien l-għotja;
(c)
għajnuna li tinvolvi garanziji:
(i)
fejn l-ekwivalenti tal-għotja gross ikun ġie kkalkulat abbażi ta' primjums ta' rifuġju stipluati fin-Notifika tal-Kummissjoni; jew
(ii)
meta, qabel l-implimentazzjoni tal-għajnuna, il-metodoloġija użata għall-kalkolu tal-ekwivalenti tal-għotja gross tal-garanzija tkun ġiet aċċettata abbażi tan-Notifika tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni tal-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat KE fl-għajnuna mill-Istat fl-għamla ta' garanziji, jew kull notifika suċċessiva wara n-notifika ta' dik il-metodoloġija lill-Kummissjoni skont xi regolament adottat mill-Kummissjoni fil-qasam tal-għajnuna mill-Istat applikabbli f'dak il-mument, u l-metodoloġija approvata tkun tindirizza b'mod espliċitu t-tip ta' garanzija u t-tip ta' tranżazzjoni sottostanti involuti fil-kuntest tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament;
(d)
għajnuna fil-forma ta' vantaġġi fiskali, fejn il-miżura tipprevedi limitu li jiżgura li l-livell limitu applikabbli ma jinqabiżx;
(e)
għajnuna fil-forma ta' self bil-quddiem li jrid jitħallas lura, jekk l-ammont nominali totali tas-self bil-quddiem li jrid jitħallas lura ma jaqbiżx il-livelli limitu applikabbli skont dan ir-Regolament jew jekk, qabel l-implimentazzjoni tal-miżura, il-metodoloġija biex jiġi kkalkolat l-ekwivalenti tal-għotja gross tas-self bil-quddiem li jrid jitħallas lura tkun ġiet aċċettata wara n-notifika tagħha lill-Kummissjoni.
3. Għall-iskop ta' dan ir-Regolament, il-kategoriji ta' għajnuna li ġejjin ma għandhomx jitqiesu bħala għajnuna trasparenti:
(a)
għajnuna li tikkonsisti f'injezzjonijiet ta' kapital;
(b)
għajnuna inkluża f'miżuri ta' finanzjament ta' riskju.
Artikolu 6
Effett ta' inċentiv
1. Dan ir-Regolament għandu japplika biss għal għajnuna li għandha effett ta' inċentiv.
2. Għajnuna għandha tiġi kkunsidrata li għandha effett ta' inċentiv jekk il-benefiċjarju jkun ippreżenta applikazzjoni bil-miktub għal għajnuna lill-Istat Membru kkonċernat qabel ma jkun inbeda x-xogħol fuq il-proġett jew l-attività. L-applikazzjoni għall-għajnuna għandu jkun fiha minn tal-inqas l-informazzjoni li ġejja:
(a)
isem u daqs l-impriża;
(b)
deskrizzjoni tal-proġett jew tal-attività, inklużi d-dati tal-bidu u t-tmiem tagħhom;
(c)
il-post tal-proġett jew tal-attività;
(d)
lista ta' spejjeż eliġibbli;
(e)
tip (għotja, self, garanzija, self bil-quddiem li jitħallas lura jew oħrajn) u ammont ta' finanzjament pubbliku meħtieġ għall-proġett/attività.
3. Għajnuna ad hoc mogħtija lil impriżi kbar titqies li għandha effett ta' inċentiv jekk flimkien mat-twettiq tal-kundizzjoni stabbilita fil-paragrafu 2, l-Istat Membru jkun ivverifika, qabel jagħti l-għajnuna ad hoc ikkonċernata, li d-dokumentazzjoni ppreparata mill-benefiċjarju tistabbilixxi wieħed jew aktar mill-kriterji li ġejjin:
(a)
żieda materjali fil-kamp ta' applikazzjoni tal-proġett jew l-attività minħabba l-għajnuna;
(b)
żieda materjali fl-ammont totali minfuq mill-benefiċjarju fuq il-proġett jew attività minħabba l-għajnuna;
(c)
żieda materjali fil-ħeffa tat-tlestija tal-proġett jew attività kkonċernati;
(d)
fil-każ ta' għajnuna ad hoc għall-investiment, li l-proġett jew l-attività ma kinux jitwettqu bħala tali fiż-żona rurali kkonċernata jew ma kinux ikunu profitabbli b'mod suffiċjenti għall-benefiċjarju fiż-żona rurali kkonċernata fin-nuqqas tal-għajnuna.
4. B'deroga mill-paragrafi 2 u 3, miżuri fil-forma ta' vantaġġi fiskali jistgħu jitqiesu li għandhom effett ta' inċentiv jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-miżura tistabbilixxi dritt għal għajnuna skont il-kriterji oġġettivi u mingħajr eżerċizzju ulterjuri ta' diskrezzjoni mill-Istat Membru; u
(b)
il-miżura ġiet adottata u hija fis-seħħ qabel ma jinbeda x-xogħol fuq il-proġett jew attività megħjuna, ħlief fil-każ ta' skemi fiskali suċċessuri fejn l-attività kienet diġà koperta mill-iskemi preċedenti fil-forma ta' vantaġġi fiskali.
5. B'deroga mill-paragrafi 2, 3 u 4 il-kategoriji li ġejjin ta' għajnuna mhumiex meħtieġa li jkollhom jew huma meqjusa li għandhom effett ta' inċentiv:
(a)
skemi ta' għajnuna għal konsolidazzjoni ta' art fejn il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 15 jew l-Artikolu 43 huma ssodisfati u fejn:
(i)
l-għajnuna fil-forma ta' vantaġġi fiskali tistabbilixxi dritt għal għajnuna skont il-kriterji oġġettivi u mingħajr eżerċizzju ulterjuri ta' diskrezzjoni mill-Istat Membru; u
(ii)
l-iskema ta' għajnuna ġiet adottata u hija fis-seħħ qabel ma jkunu ġġarrbu l-ispejjeż eliġibbli skont l-Artikolu 15 jew l-Artikolu 43 mill-benefiċjarju;
(b)
għajnuna għal miżuri promozzjonali fil-forma ta' pubblikazzjonijiet mmirati lejn is-sensibilizzazzjoni ta' prodotti agrikoli fost il-pubbliku ġenerali b'konformità mal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 24(2)(b);
(c)
għajnuna biex tikkumpensa t-telf ikkawżat minn avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali b'konformità mal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 25;
(d)
għajnuna biex tikkumpensa għall-ispejjeż tal-qerda tal-mard tal-annimali u l-pesti tal-pjanti u għal telf ikkawżat mill-istess mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti b'konformità mal-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 26(9) u (10);
(e)
għajnuna biex tkopri l-ispejjeż tat-tneħħija u l-qerda ta' bhejjem mejta fejn il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 27(1)(c), (d) u (e) huma ssodisfati;
(f)
għajnuna għal investimenti favur il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali li jinsab fuq azjendi agrikoli skont l-Artikolu 29;
(g)
għajnuna li tagħmel tajjeb għad-danni kkaġunati minn diżastri naturali meta jkunu ssodisfati l-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 30;
(h)
għajnuna għal riċerka u żvilupp fis-setturi tal-agrikoltura u l-forestrija fejn il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 31 huma ssodisfati;
(i)
għajnuna għar-restawr tad-danni lill-foresti min-nirien, diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi, pesti tal-pjanti, mard tal-annimali, avvenimenti katastrofiċi u avvenimenti relatati mat-tibdil fil-klima skont l-Artikolu 34(5)(d) fejn il-kundizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 34 huma ssodisfati.
Artikolu 7
Intensità tal-għajnuna u l-ispejjeż eliġibbli
1. Għall-fini tal-kalkolu tal-intensità tal-għajnuna u tal-ispejjeż eliġibbli, iċ-ċifri użati kollha għandhom jittieħdu qabel kwalunkwe tnaqqis fit-taxxa jew imposta oħra. L-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu appoġġjati b'evidenza dokumentata, li għandha tkun ċara, speċifika u kontemporanja.
2. Taxxa fuq il-valur miżjud (VAT) m'għandhiex tkun eliġibbli għall-għajnuna, ħlief fejn ma tistax tiġi rkuprata skont il-leġiżlazzjoni tal-VAT nazzjonali.
3. Meta tingħata l-għajnuna f'forma għajr għotja, l-ammont tal-għajnuna għandu jkun l-ekwivalenti tal-għotja gross għall-għajnuna.
4. Għajnuna pagabbli f'diversi ħlasijiet parzjali għandha tiġi skontata għall-valur tagħha fid-data tal-għoti tal-għajnuna. L-ispejjeż eliġibbli għandhom jiġu skontati għall-valur tagħhom fid-data tal-għoti tal-għajnuna. Ir-rata ta' imgħax li għandha tintuża għall-finijiet ta' skontar għandha tkun ir-rata tal-iskont applikabbli fid-data tal-għoti tal-għajnuna.
5. Meta l-għajnuna tingħata permezz ta' vantaġġi fiskali, l-iskontar tal-porzjonijiet tal-għajnuna għandu jsir abbażi tar-rati ta' skont applikabbli fid-diversi drabi meta jidħol fis-seħħ il-benefiċċju fiskali.
6. Meta l-għajnuna tingħata fil-forma ta' self bil-quddiem li jitħallas lura li, fin-nuqqas ta' metodoloġija aċċettata biex jiġi kkalkolat l-ekwivalenti gross tal-għotja tagħhom, jiġi espress bħala perċentwal tal-ispejjeż eliġibbli u l-miżura tipprovdi li fil-każ ta' eżitu ta' suċċess tal-proġett, kif iddefinit fuq il-bażi ta' ipoteżi raġonevoli u prudenti, is-self għandu jitħallas lura b'rata tal-imgħax mill-anqas daqs ir-rata ta' skont applikabbli fi żmien l-għotja, l-intensitajiet massimi ta' għajnuna stipulati fil-Kapitolu III jistgħu jiżdiedu b'10 punti perċentwali.
Artikolu 8
Kumulazzjoni
1. Biex jiġi stabbilit jekk il-limiti ta' notifika individwali previsti fl-Artikolu 4 u l-intensitajiet massimi ta' għajnuna u l-ammonti massimi ta' għajnuna stabbiliti fil-Kapitolu III humiex irrispettati, l-ammont totali ta' għajnuna mill-Istat għall-attività jew il-proġett jew l-impriża megħjuna għandu jiġi kkunsidrat.
2. Meta l-finanzjament tal-Unjoni ġestit b'mod ċentrali mill-istituzzjonijiet, l-aġenziji, l-impriżi konġunti jew korpi oħra tal-Unjoni li mhuwiex direttament jew indirettament taħt il-kontroll tal-Istat Membru huwa kkombinat ma' għajnuna mill-Istat, dan tal-aħħar biss għandu jitqies meta jiġi stabbilit jekk il-livelli limitu ta' notifika u l-intensitajiet massimi u livelli massimi ta' għajnuna humiex rispettati, sakemm l-ammont totali ta' finanzjament pubbliku mogħti fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli ma jaqbiżx ir-rati l-aktar favorevoli ta' finanzjament stabbiliti fir-regoli applikabbli tal-liġi tal-Unjoni.
3. Għajnuna bi spejjeż eliġibbli identifikabbli, eżentata mir-rekwiżit tan-notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament, tista' tiġi kumulata ma':
(a)
kwalunkwe għajnuna oħra mill-Istat, ladarba dawk il-miżuri jikkonċernaw spejjeż eliġibbli differenti li jistgħu jiġu identifikati,
(b)
kwalunkwe għajnuna oħra mill-Istat, fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli, li jikkoinċidu b'mod parzjali jew sħiħ, biss jekk tali kumulazzjoni ma tirriżultax f'ammont li jeċċedi l-ogħla intensità ta' għajnuna jew ammont ta' għajnuna applikabbli għal din l-għajnuna skont dan ir-Regolament.
4. Għajnuna mingħajr spejjeż eliġibbli identifikabbli eżentata skont l-Artikoli 18 u 45 ta' dan ir-Regolament tista' tiġi kumulata ma' kwalunkwe għajnuna oħra mill-Istat bi spejjeż eliġibbli identifikabbli.
Għajnuna mingħajr spejjeż identifikabbli eliġibbli tista' tiġi kumulata ma' għajnuna oħra mill-Istat mingħajr spejjeż eliġibbli identifikabbli, sal-għola limitu rilevanti tal-iffinanzjar totali ffissat fiċ-ċirkostanzi speċifiċi ta' kull każ minn dan ir-regolament jew regolament ieħor għal eżenzjoni sħiħa jew deċiżjoni adottata mill-Kummissjoni.
5. Għajnuna mill-Istat eżentata skont it-Taqsimiet 1, 2 u 3 tal-Kapitolu III ta' dan ir-Regolament m'għandiex tiġi kumulata mal-pagamenti msemmija fl-Artikoli 81(2) u 82 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli jekk kumulu bħal dan jirriżulta f'intensità ta' għajnuna jew ammont ta' għajnuna li jeċċedi dawk stabbiliti f'dan ir-Regolament.
6. Għajnuna mill-Istat eżentata skont dan ir-Regolament ma għandiex tiġi kumulata ma' ebda għajnuna de minimis fir-rigward tal-istess spejjeż eliġibbli jekk tali kumulu jirriżulta f'intensità ta' għajnuna jew ammont ta' għajnuna li jeċċedu dawk li hemm stabbiliti fil-Kapitolu III.
7. Għajnuna għal investimenti mmirati lejn ir-restawr tal-potenzjal tal-produzzjoni agrikola kif imsemmi fl-Artikolu 14(3)(e) m'għandhiex tiġi kumulata ma' għajnuna għal kumpens ta' dannu materjali msemmi fl-Artikoli 25, 26 u 30 ta' dan ir-Regolament.
8. Għajnuna inizjali għal gruppi ta' produtturi u organizzazzjonijiet fis-settur tal-agrikoltura kif imsemmi fl-Artikolu 19 ta' dan ir-Regolament m'għandiex tiġi kumulata ma għajnuna għall-istabbiliment ta' gruppi ta' produtturi u organizzazzjonijiet fis-settur tal-agrikoltura kif imsemmi fl-Artikolu 27 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013.
Għajnuna tal-bidu għal bdiewa żgħażagħ u għajnuna tal-bidu għall-iżvilupp ta' azjendi żgħar kif imsemmi fl-Artikolu 18 ta' dan ir-Regolament m'għandiex tiġi kumulata ma' għajnuna biex jiġi stabbilit negozju għal bdiewa żgħar jew l-iżvilupp ta' azjendi żgħar kif imsemmi fl-Artikolu 19(1)(a)(i) u (iii) tar-Regolament (UE) Nru 1305/20013 jekk kumulu bħal dan jirriżulta f'ammont ta' għajnuna li jeċċedi dawk stabbiliti f'dan ir-Regolament.
Artikolu 9
Pubblikazzjoni u informazzjoni
1. Mhux aktar tard minn 10 ijiem ta' xogħol qabel id-data tad-dħul fis-seħħ ta' skema ta' għajnuna eżentata mir-rekwiżit tan-notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament, jew l-għoti ta' għajnuna ad hoc eżentata skont dan ir-Regolament, l-Istati Membri għandhom jibgħatu lill-Kummissjoni, permezz tal-applikazzjoni ta' notifika tal-web skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 794/2004, informazzjoni fil-qosor dwar għajnuna ta' dan it-tip fil-format standardizzat stipulat fl-Anness II ta' dan ir-Regolament.
Fi żmien 10 ijiem xogħol mill-wasla ta' dak is-sommarju, il-Kummissjoni għandha tibgħat avviż tal-wasla b'numru ta' identifikazzjoni tal-għajnuna.
2. L-Istat Membru kkonċernat għandu jippubblika fuq websajt komprensiv ta' għajnuna mill-Istat fil-livell nazzjonali jew reġjonali:
(a)
l-informazzjoni fil-qosor imsemmija fil-Paragrafu 1 jew link għaliha;
(b)
it-test sħiħ ta' kull għajnuna msemmija fil-Paragrafu 1, inklużi l-emendi tagħha, jew link li tipprovdi aċċess għat-test sħiħ;
(c)
l-informazzjoni msemmija fl-Anness III ta' dan ir-Regolament dwar kull għotja ta' għajnuna individwali li teċċedi dan li ġej:
(i)
EUR 60 000 għal benefiċjarji attivi fil-produzzjoni agrikola primarja;
(ii)
EUR 500 000 għal benefiċjarji attivi fis-setturi tal-ipproċessar ta' prodotti agrikoli, il-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli, is-settur tal-forestrija jew attivitajiet li jaqgħu 'l barra mill-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 42 tat-Trattat.
3. Għal skemi ta' għajnuna fil-forma ta' vantaġġi tat-taxxa, il-kundizzjonijiet jiġu kkunsidrati bħala ssodisfati jekk l-Istati Membri jippublikaw l-informazzjoni meħtieġa dwar ammonti individwali ta' għajnuna fil-firxiet ta' EUR miljuni li ġejja:
(a)
0,06-0,5 għall-produzzjoni agrikola primarja biss;
(b)
0,5-1;
(c)
1 sa 2;
(d)
2 sa 5;
(e)
5 sa 10;
(f)
10 sa 30; u
(g)
30 u iktar.
4. L-informazzjoni msemmija fil-paragrafu 2(c) hawn fuq għandha tkun organizzata u aċċessibbli b'mod standardizzat, kif deskritt fl-Anness III u għandha tippermetti li jkun hemm funzjonijiet effettivi ta' tiftix u tniżżil. L-informazzjoni msemmija fil-Paragrafu 2 għandha tiġi ppubblikata fi żmien sitt xhur mid-data tal-għoti tal-għajnuna jew, għal għajnuna fil-forma ta' vantaġġ fiskali, fi żmien sena mid-data meta għandha tintbagħat id-dikjarazzjoni fiskali, u għandha tkun disponibbli mill-inqas 10 snin mid-data tal-għoti tal-għajnuna.
5. It-test sħiħ tal-iskema tal-għajnuna jew tal-għajnuna ad hoc imsemmija fil-paragrafu 1 għandu jinkludi, b'mod partikolari, referenza espliċita għal dan ir-Regolament, billi jikkwota t-titolu tiegħu u r-referenza tal-pubblikazzjoni f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u għad-dispożizzjonijiet speċifiċi tal-Kapitolu III ikkonċernati minn dak l-att, jew fejn applikabbli, għal-liġi nazzjonali li tiżgura li tinżamm konformità mad-dispożizzjonijiet rilevanti ta' dan ir-Regolament. Dan għandu jkun akkumpanjat mid-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni tiegħu u l-emendi tiegħu.
6. Il-Kummissjoni għandha tippubblika fuq il-websajt tagħha:
(a)
l-informazzjoni fil-qosor imsemmija fil-punt (a) il-paragrafu 1.
(b)
il-links għall-websajts tal-għajnuna mill-Istat, tal-Istati Membri kollha, imsemmija fil-paragrafu 2.
7. L-Istati Membri għandhom jikkonformaw mad-dispożizzjonijiet tal-paragrafi 2, 3 u 4 sa mhux aktar tard minn sentejn mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
Artikolu 10
Evitar ta' pubblikazzjoni doppja
Jekk l-għotja ta' għajnuna individwali taqa' fil-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u hija jew kofinanzjata mill-FAEŻR jew mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal miżuri kofinanzjati bħal dawn, l-Istat Membru jista' jagħżel li ma jippubblikahiex fuq il-websajt dwar l-għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 9(2) ta' dan ir-Regolament, sakemm l-għotja ta' għajnuna individwali tkun diġà ġiet ippubblikata skont l-Artikoli 111, 112 u 113 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (32). F'dak il-każ, l-Istat Membru għandu jagħmel referenza għall-websajt imsemmija fl-Artikolu 111 tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013 fuq il-websajt dwar l-għajnuna mill-Istat imsemmija fl-Artikolu 9(2) ta' dan ir-Regolament.
KAPITOLU II
REKWIŻITI PROĊEDURALI
Artikolu 11
Irtirar tal-benefiċċju tal-eżenzjoni ġenerali
Meta l-Istat Membru kkonċernat jagħti għajnuna li hija allegatament eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat skont dan ir-Regolament mingħajr ma jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Kapitolu I sa III, il-Kummissjoni tista', wara li tkun tat lill-Istat Membru kkonċernat il-possibbiltà li jispjega fehemtu, tadotta deċiżjoni li tiddikjara li l-miżuri ta' għajnuna kollha jew xi wħud minnhom adottati fil-ġejjieni mill-Istat Membru kkonċernat li diversament jissodisfaw ir-rekwiżiti ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-Trattat. Il-miżuri li għandhom jiġu notifikati jistgħu jkunu limitati għal ċertu tipi ta' għajnuna, għal għajnuna mogħtija favur ċerti benefiċjarji jew għal għajnuna adottata minn ċerti awtoritajiet tal-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 12
Rappurtar
1. L-Istati Membri għandhom jibgħatu lill-Kummissjoni rapport annwali f'forma elettronika, kif stipulat fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 794/2004, dwar l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament fir-rigward ta' kull sena sħiħa jew kull parti tas-sena li matula japplika dan ir-Regolament.
2. Ir-rapport annwali għandu jkun fih ukoll l-informazzjoni li tikkonċerna dan li ġej:
(a)
mard tal-annimali u pesti tal-pjanti kif imsemmija fl-Artikolu 26;
(b)
informazzjoni metereoloġika dwar it-tip, it-twaqqit, il-kobor relattiv u l-lokalizzazzjoni ta' avvenimenti klimatiċi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastru naturali kif imsemmi fl-Artikolu 25 jew diżastri naturali fis-settur tal-agrikoltura kif imsemmi fl-Artikolu 30.
Artikolu 13
Monitoraġġ
L-Istati Membri għandhom iżommu rekords dettaljati bl-informazzjoni u d-dokumentazzjoni ta' appoġġ meħtieġa biex jiġi stabbilit li l-kundizzjonijiet kollha stipulati f'dan ir-Regolament huma ssodisfati. Dawn ir-rekords għandhom jinżammu għal 10 snin mid-data li fiha tkun ingħatat l-għajnuna ad hoc jew tkun ingħatat l-aħħar għajnuna skont skema ta' għajnuna. L-Istat Membru kkonċernat għandu jipprovdi lill-Kummissjoni f'perjodu ta' 20 jum tax-xogħol jew perjodu itwal skont kif jiġi stabbilit fit-talba, l-informazzjoni kollha u d-dokumentazzjoni ta' sostenn li l-Kummissjoni tqis neċessarja biex tissorvelja l-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
KAPITOLU III
KATEGORIJI TA' GĦAJNUNA
TAQSIMA 1
Għajnuna favur l-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja, l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli jew il-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli
Artikolu 14
Għajnuna għal investimenti f'assi tanġibbli jew intanġibbli fuq impriżi agrikoli marbuta mal-produzzjoni agrikola primarja
1. Għajnuna għal investimenti tanġibbli jew intanġibbli f'azjendi agrikoli marbuta mal-produzzjoni agrikola primarja għandha tkun kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 14 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-investimenti għandhom jitwettqu minn wieħed jew aktar benefiċjarji jew ikollhom x'jaqsmu ma' assi tanġibbli jew assi intanġibbli użati minn wieħed jew aktar benefiċjarji.
3. L-investiment għandu jsegwi notevolment l-għanijiet li ġejjin:
(a)
it-titjib tal-prestazzjoni globali u s-sostenibbiltà tal-azjenda agrikola, b'mod partikolari permezz ta' tnaqqis tal-ispejjeż ta' produzzjoni jew it-titjib u t-tqassim mill-ġdid ta' produzzjoni;
(b)
it-titjib tal-ambjent naturali, il-kundizzjonijiet tal-iġjene jew l-istandards tat-trattament xieraq tal-annimali, sakemm l-investiment ikkonċernat imur lil hinn mill-istandards tal-UE fis-seħħ;
(c)
il-ħolqien u t-titjib ta' infrastruttura relatata mal-iżvilupp, l-adattazzjoni u l-modernizzazzjoni tal-agrikoltura, inkluż aċċess għal art tar-razzett, konsolidazzjoni u titjib tal-art, il-forniment u l-ekonomija tal-enerġija u tal-ilma;
(d)
il-kisba tal-għanijiet klimatiċi agro ambjentali, inkluż l-istatus tal-konservazzjoni tal-bijodiversità tal-ispeċijiet u l-habitat kif ukoll it-titjib tal-valur tal-kumditajiet pubbliċi ta' żona tan-Natura 2000 jew sistemi oħra ta' valur naturali għoli, definiti fil-programmi nazzjonali jew reġjonali tal-iżvilupp rurali tal-Istati Membri, sakemm l-investimenti jkunu investimenti mhux produttivi;
(e)
ir-restawr tal-potenzjal ta' produzzjoni li jkun ġarrab ħsara minn diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, mard tal-annimali u pesti tal-pjanti u l-prevenzjoni tad-danni kkawżati minn dawk l-avvenimenti.
4. L-investiment jista' jkun marbut mal-produzzjoni fil-livell tar-razzett ta' bijokarburanti jew ta' enerġija minn sorsi rinnovabbli, sakemm produzzjoni ta' dan it-tip ma teċċedix il-medja annwali tal-konsum ta' karburanti jew enerġija tar-razzett inkwistjoni.
Meta l-investiment isir għall-produzzjoni tal-bijokarburanti, il-kapaċità tal-produzzjoni tal-faċilitajiet tal-produzzjoni m'għandiex tkun aktar mill-ekwivalenti għall-medja tal-konsum annwali ta' karburant għat-trasport tal-azjenda agrikola u l-bijokarburant prodott m'għandux jinbiegħ fis-suq.
Meta l-investiment isir għall-produzzjoni ta' enerġija termali u elettriku minn sorsi rinnovabbli fuq azjendi agrikoli, il-faċilitajiet tal-produzzjoni għandhom jaqdu l-bżonnijiet tal-enerġija tal-benefiċjarji biss u l-kapaċità tal-produzzjoni tagħhom m'għandiex tkun akbar mill-ekwivalenti tal-medja kkumbinata tal-konsum annwali tal-enerġija ta' enerġija termali u ta' elettriku fuq l-azjenda agrikola, inkluż l-unità domestika agrikola. Il-bejgħ ta' elettriku fil-grilja għandu jkun permess biss safejn il-limitu annwali ta' konsum proprju huwa rrispettat.
Meta l-investiment isir minn aktar benefiċjarji bl-iskop li jaqdu l-bżonnijiet tagħhom stess tal-bijokarburant u tal-enerġija, il-medja tal-konsum annwali għandha tiġi akkumulata mal-ammont ekwivalenti għall-medja tal-konsum annwali tal-benefiċjarji kollha.
L-investimenti fl-infrastrutturi tal-enerġija rinnovabbli li jikkunsmaw jew jipproduċu l-enerġija għandhom jikkonformaw mal-istandards minimi għall-effiċjenza fl-enerġija fejn standards bħal dawn jeżistu fil-livell nazzjonali.
Investimenti f'installazzjonijiet, li l-iskop primarju tagħhom huwa l-produzzjoni tal-elettriku mill-bijomassa, m'għandhomx ikunu eliġibbli għal għajnuna sakemm ma jintużax perċentwal minimu ta' enerġija termali li jrid jiġi stabbilit mill-Istati Membri.
L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sollijiet għall-proporzjonijiet massimi ta' ċereali u pjanti oħra b'kontenut rikk ta' lamtu, għelejjel taz-zokkor u taż-żejt użati għall-produzzjoni tal-bijokarburant, inklużi l-bijokarburanti, għal tipi differenti ta' installazzjonijiet. Għajnuna għal proġetti ta' investiment fil-bijoenerġija għandhom jiġu limitati għal bijoenerġija li tissodisfa l-kriterji tas-sostenibbiltà applikabbli stabbiliti fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, inklużi fl-Artikolu 17(2) sa (6) tad-Direttiva 2009/28/KE.
5. L-investiment għandu jkun b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal investiment li jeħtieġ valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għandha tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
6. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż għall-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali marbuta man-nefqa msemmija fil-punti u, bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(d)
l-akkwist jew żvilupp ta' softwer tal-kompjuter u l-akkwist ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur u trademarks;
(e)
spejjeż għal investimenti mhux produttivi marbuta mal-għanijiet msemmija fil-paragrafu 3(d);
(f)
fil-każ ta' irrigazzjoni, l-ispejjeż għall-investimenti li jissodisfaw il-kundizzjonijiet li ġejjin biss:
(i)
pjan ta' mmaniġġjar tal-baċin tax-xmara, kif meħtieġ bl-Artikolu 13 tad-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (33), għandu jkun innotifikat lill-Kummissjoni għaż-żona sħiħa fejn ikun se jsir l-investiment, kif ukoll fi kwalunkwe żona oħra li l-ambjent tagħha jista' jiġi milqut mill-investiment. Il-miżuri li jkollhom effett taħt il-pjan ta' mmaniġġjar tal-baċin tax-xmara skont l-Artikolu 11 tal-istess Direttiva u li huma ta' relevanza għas-settur agrikolu għandhom ikunu ġew speċifikati fil-programm tal-miżuri rilevanti; Il-miters tal-ilma li jippermettu l-kejl tal-użu tal-ilma fil-livell tal-investiment appoġġat għandhom ikunu diġà installati jew għandhom jiġu installati bħala parti mill-investiment;
(ii)
l-investiment għandu jwassal għal tnaqqis fl-użu preċedenti tal-ilma ta' mill-inqas 25 %;
Madankollu, fir-rigward tal-punt (f) investimenti li jaffettwaw korpi ta' ilma ta' taħt l-art jew tal-wiċċ li l-istatus tagħhom ġie identifikat bħala mhux daqshekk tajjeb fil-pjan ta' ġestjoni rilevanti tal-baċir tax-xmara għal raġunijiet marbutin mal-kwantità tal-ilma kif ukoll investimenti li jirriżultaw f'żieda netta taż-żona irrigata li taffettwa korp partikolari ta' ilma ta' taħt l-art jew tal-wiċċ m'għandhomx ikunu eliġibbli għal għajnuna skont dan l-Artikolu.
Il-kundizzjonijiet tal-punt (f)(i) u (ii) hawn fuq m'għandhomx japplikaw għal investiment f'installazzjoni eżistenti li taffettwa biss l-effiċjenza fl-enerġija jew għal investiment fil-ħolqien ta' ġiebja jew għal investiment fl-użu ta' ilma rriċiklat li ma jaffettwax massa ta' ilma ta' taħt l-art jew ta' ilma tal-wiċċ;
(g)
fil-każ ta' investimenti mmirati għar-restawr tal-potenzjal tal-produzzjoni agrikola li tkun saritlu ħsara bid-diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti, l-ispejjeż eliġibbli jistgħu jinkludu l-ispejjeż imġarrba għar-restawr tal-potenzjal tal-produzzjoni agrikola sal-livell li kien qabel l-okkorrenza ta' dawk l-avvenimenti;
(h)
fil-każ ta' investimenti mmirati lejn il-prevenzjoni ta' danni kkawżati minn diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti, l-ispejjeż eliġibbli jistgħu jinkludu l-ispejjeż ta' azzjonijiet preventivi speċifiċi.
7. Spejjeż, għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 6(a) u (b) marbuta ma' kuntratti ta' kiri, bħal marġni tal-lokatur, spejjeż ta' finanzjament mill-ġdid tal-imgħax, spejjeż ġenerali u tariffi tal-assigurazzjoni ma għandhomx jitqiesu li huma spejjeż eliġibbli.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
8. Mill- 1 ta' Jannar 2017, fil-każ tat-tisqija, l-għajnuna jistgħu jħallsuha l-Istati Membri li jistgħu jiżguraw li fir-rigward tad-distrett tal-baċin tax-xmara fejn isir l-investiment, tingħata kontribuzzjoni tal-użi differenti tal-ilma għall-irkupru tal-ispejjeż tas-servizzi tal-ilma mis-settur agrikolu, f'konformità mal-ewwel inċiż tal-Artikolu 9(1) tad-Direttiva 2000/60/KE filwaqt li meta jixraq, jitqiesu l-effetti soċjali, ambjentali u ekonomiċi tal-irkupru u l-kundizzjonijiet ġeografiċi u klimatiċi tar-reġjuni jew reġjuni milquta.
9. L-għajnuna ma għandhiex tingħata fir-rigward ta' dawn li ġejjin:
(a)
ix-xiri tad-drittijiet ta' produzzjoni, intitolamenti ta' pagament u pjanti annwali;
(b)
it-tħawwil ta' pjanti annwali;
(c)
xogħlijiet ta' drenaġġ;
(d)
investimenti biex ikun hemm konformità mal-istandards tal-Unjoni, bl-eċċezzjoni ta' għajnuna mogħtija lil bdiewa żgħażagħ fi żmien 24 xahar mid-data ta' meta dawn jistabbilixxu ruħhom;
(e)
ix-xiri ta' annimali, bl-eċċezzjoni ta' għajnuna mogħtija għal investimenti skont il-paragrafu 3(e).
10. L-għajnuna ma għandhiex tkun limitata għal prodotti agrikoli speċifiċi u għandha għalhekk tkun disponibbli jew għas-setturi kollha ta' produzzjoni primarja agrikola jew inkella għas-settur tal-produzzjoni tal-pjanti kollu jew għas-settur tal-produzzjoni tal-annimali kollu. Madankollu, l-Istati Membri jistgħu jeskludu ċerti prodotti minħabba raġunijiet ta' kapaċità eċċessiva fis-suq intern jew nuqqas ta' opportunitajiet ta' bejgħ fis-suq.
11. L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1 ma għandhiex tingħata b'kontravenzjoni ta' xi projbizzjoni jew restrizzjoni stabbilita fir-Regolament (UE) Nru 1308/2013, anke fejn dawn il-projbizzjonijiet u restrizzjonijiet jirreferu biss għall-appoġġ tal-Unjoni previst f'dak ir-Regolament.
12. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal:
(a)
75 % tal-ammont tal-investiment eliġibbli fir-reġjuni l-aktar imbiegħda;
(b)
75 % tal-ammont ta' investiment eliġibbli fil-gżejjer minuri tal-Eġew;
(c)
50 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli f'reġjuni anqas żviluppati u fir-reġjuni kollha li l-PDG per capita tagħhom għall-perjodu mill-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta' Diċembru 2013 kien inqas minn 75 % tal-medja tal-UE-25 għall-perjodu ta' referenza imma li l-PDG per capita tagħhom huwa 'l fuq minn 75 % tal-medja tal-PDG tal-EU-27;
(d)
40 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli f'reġjuni oħrajn.
13. Ir-rati previsti fil-paragrafu 12 jistgħu jiżdiedu b'20 punti perċentwali, sakemm l-intensità massima tal-għajnuna ma taqbiżx id-90 % għal:
(a)
bdiewa żgħażagħ, jew bdiewa li diġà stabbilixxew ruħhom matul il-ħames snin qabel id-data ta' applikazzjoni għall-għajnuna;
(b)
investimenti kollettivi, bħalma huma faċilitajiet ta' ħżin li jintużaw minn grupp ta' bdiewa jew faċilitajiet biex jiġu ppreparati l-prodotti agrikoli qabel il-kumerċjalizzazzjoni, u proġetti integrati li jkopru diversi miżuri li hemm stipulazzjoni dwarhom fir-Regolament (UE) Nru 1305/2013, inklużi dawk marbuta ma' fużjoni ta' organizzazzjonijiet ta' produtturi;
(c)
identifikazzjoni ta' żoni li jiffaċċjaw restrizzjonijiet naturali u restrizzjonijiet speċifiċi oħra
(d)
operazzjonijiet appoġġati fil-qafas tas-Sħubija Ewropea għall-Innovazzjoni (EIP), bħalma huwa investiment fuq stalla ġdida, li jippermettu l-ittestjar ta' prattika ġdid ta' akkomodazzjoni tal-annimali, li ġiet żviluppata fi grupp operazzjonali kompost minn bdiewa, xjentisti, u organizzazzjoni mhux governattiva dwar it-trattament xieraq tal-annimali;
(e)
investimenti għat-titjib tal-ambjent naturali, il-kundizzjonijiet ta' iġjene jew l-istandards tat-trattament xieraq tal-annimali, kif imsemmi fil-paragrafu 3(b); f'dan il-każ ir-rata miżjuda kif prevista f'dan il-paragrafu għandha tapplika biss għall-ispejjeż addizzjonali li hemm bżonn biex jinkiseb livell li jeċċedi l-istandards tal-UE fis-seħħ u li ma jwassalx għal żieda fil-kapaċità ta' produzzjoni.
14. Fir-rigward ta' investimenti mhux produttivi msemmija fil-paragrafu 3(d) uinvestimenti għar-restawr tal-potenzjal tal-produzzjoni, imsemmi fil-paragrafu 3(e), l-intesità massima tal-għajnuna m'għandhiex teċċedi 100 %.
Għal investimenti fir-rigward ta' miżuri preventivi, imsemmija fil-paragrafu 3(e), l-intensità massima tal-għajnuna m'għandhiex teċċedi t-80 %. Madankollu, tista' tiġi miżjuda sa 100 % jekk l-investiment isir b'mod kollettiv minn aktar minn benefiċjarju wieħed.
Artikolu 15
Għajnuna għall-konsolidazzjoni tal-art
L-għajnuna għall-konsolidazzjoni tal-art agrikola għandha tkun kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tiġi eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Kapitolu I u tingħata għall-ispejjeż legali u amministrattivi u tkun limitata għalihom, inklużi spejjeż għal stħarriġ, sa mhux aktar minn 100 % tal-ispejjeż reali mġarrba.
Artikolu 16
Għajnuna għal investimenti li jikkonċernaw ir-rilokazzjoni ta' bini ta' azjenda agrikola
1. Għajnuna għal investimenti li jirrigwardaw ir-rilokazzjoni ta' bini ta' azjenda agrikola għandha tkun kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 5 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. Ir-rilokazzjoni tal-bini tal-azjenda agrikola għandha jkollha għan ta' interess pubbliku.
L-interess pubbliku invokat biex ikun ġustifikat l-għoti ta' għajnuna skont dan l-Artikolu għandu jkun speċifikat fid-dispożizzjonijiet rilevanti tal-Istat Membru kkonċernat.
3. Meta r-rilokazzjoni ta' bini ta' azjenda agrikola tkun sempliċiment tikkonsisti fiż-żarmar, it-tneħħija u l-bini mill-ġdid ta' faċilitajiet eżistenti, l-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż reali għal attivitajiet bħal dawn.
4. Fejn, barra ż-żarmar, it-tneħħja u l-bini mill-ġdid ta' faċilitajiet eżistenti hekk kif imsemmija fil-Paragrafu 3, ir-rilokazzjoni tirriżulta f'modernizzazzjoni ta' dawn il-faċilitajiet jew f'żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni, l-intensitajiet tal-għajnuna għal investimenti msemmija fl-Artikolu 14(12) u (13) għandhom japplikaw fir-rigward tal-ispejjeż relatati mal-modernizzazzjoni tal-faċilitajiet jew iż-żieda fil-kapaċità tal-produzzjoni.
Għall-iskop ta' dan il-paragrafu, is-sempliċi sostituzzjoni ta' bini eżistenti jew faċilitajiet, b'bini jew faċilitajiet ġodda u moderni mingħajr ma jinbidlu b'mod fundamentali l-produzzjoni jew it-teknoloġija involuta m'għandhiex titqies li hija relatata mal-modernizzazzjoni.
5. L-intensità massima tal-għajnuna tista' tilħaq sa 100 % tal-ispejjeż eliġibbli jekk ir-rilokazzjoni tikkonċerna attivitajiet qrib insedjamenti rurali, bil-għan li tittejjeb il-kwalità tal-ħajja jew tiżdied il-prestazzjoni ambjentali tal-insedjament rurali.
Artikolu 17
Għajnuna għal investimenti marbuta mal-ipproċessar ta' prodotti agrikoli u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli
1. Għajnuna għal investimenti tanġibbli jew intanġibbli b'rabta mal-ipproċessar ta' prodotti agrikoli u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti agrikoli, għandha tkun kompatibbli mas-suq intern fit-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta tissodisfa l-kundizzjonijiet imniżżla fil-paragrafi 2 sa 10 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-investiment għandu jikkonċerna l-ipproċessar tal-prodotti agrikolu jew il-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti agrikoli.
3. Investimenti b'konnessjoni mal-produzzjoni ta' bijokarburanti magħmula mill-ikel m'għandhomx ikunu eliġibbli għal għajnuna skont dan l-Artikolu.
4. L-investiment għandu jkun b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal investiment li jeħtieġ valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għandha tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
5. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (a) u (b), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(d)
akkwist jew żvilupp ta' softwer tal-kompjuter u akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur, trademarks;
6. Spejjeż, għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 5 marbuta ma' kuntratti ta' kiri, bħal marġni tal-lokatur, spejjeż ta' finanzjament mill-ġdid tal-imgħax, spejjeż ġenerali u tariffi tal-assigurazzjoni ma għandhomx jitqiesu li huma spejjeż eliġibbli.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
7. L-għajnuna ma għandhiex tingħata fir-rigward ta' investimenti għal konformità mal-istandards tal-UE fis-seħħ.
8. L-għajnuna ma għandhiex tingħata b'kontravenzjoni ta' xi projbizzjonijiet jew restrizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1308/2013, anki fejn tali projbizzjonijiet u restrizzjonijiet jirreferu biss għall-appoġġ tal-Unjoni previst f'dak ir-Regolament.
9. L-intensità tal-għajnuna ma għandhiex taqbeż:
(a)
75 % tal-ammont tal-investiment eliġibbli fir-reġjuni l-aktar imbiegħda;
(b)
75 % tal-ammont ta' investiment eliġibbli fil-gżejjer minuri tal-Eġew;
(c)
50 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli f'reġjuni anqas żviluppati u fir-reġjuni kollha li l-PDG per capita tagħhom għall-perjodu ta' 2007-2013 kien inqas minn 75 % tal-medja tal-UE-25 għall-perjodu ta' referenza imma li l-PDG per capita tagħhom huwa 'l fuq minn 75 % tal-medja tal-PDG tal-EU-27;
(d)
40 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli f'reġjuni oħrajn.
10. Ir-rati msemmija fil-paragrafu 9 jistgħu jiżdiedu b'20 punt perċentwali, sakemm l-intensità massima tal-għajnuna ma taqbiżx id-90 % għal operazzjonijiet:
(a)
marbuta ma' fużjoni ta' organizzazzjonijiet tal-produtturi; jew
(b)
operazzjonijiet appoġġjati fil-qafas tal-EIP.
Artikolu 18
Għajnuna inizjali għal bdiewa żgħażagħ u l-iżvilupp ta' azjendi agrikoli żgħar
1. Għajnuna inizjali għal bdiewa żgħażagħ u għajnuna inizjali għall-iżvilupp ta' azjendi agrikoli żgħar għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha tingħata lil bdiewa żgħażagħ kif definit fl-Artikolu 2(34) ta' dan ir-Regolament jew lill-azjendi żgħar kif iddefinit mill-Istati Membri.
Id-definizzjoni ta' azjendi agrikoli żgħar mill-Istati Membri għandha tkun dik inkluża u approvata mill-Kummissjoni fil-programmi ta' żvilupp rurali rispettivi.
L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu limiti superjuri u inferjuri għal aċċess ta' għajnuna inizjali għal bdiewa żgħażagħ u l-iżvilupp ta' azjendi agrikoli żgħar fir-rigward ta' potenzjal tal-produzzjoni tal-impriża agrikola, imkejla b'output standard, kif definit fl-Artikolu 5 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1242/2008 (34), jew ekwivalenti. Il-limitu inferjuri għal aċċess ta' għajnuna inizjali għal bdiewa li għadhom żgħar għandu jkun ogħla b'mod sinifikanti mil-limitu superjuri għal aċċess għal għajnuna għall-iżvilupp ta' azjendi agrikoli żgħar.
Għajnuna għandha tkun limitata għal intrapriżi mikro u żgħar.
3. Fejn l-għajnuna tingħata lill-bidwi żagħżugħ li qed jistabbilixxi azjenda fil-forma ta' persuna legali, il-bidwi żagħżugħ għandu jeżerċita kontroll effettiv u fuq żmien twil fuq il-persuna legali fir-rigward ta' deċiżjonijiet relatati mat-tmexxija, il-benefiċċji u r-riskji finanzjarji. Fejn diversi persuni fiżiċi, inkluż persuni li mhumiex bdiewa żgħażagħ, għandhom sehem fil-kapital jew fit-tmexxija tal-persuna legali, il-bidwi żagħżugħ għandu jkun kapaċi li jeżerċita kontroll effettiv u fuq żmien twil bħal dan jew waħdu jew b'mod konġunt flimkien ma' persuni oħra. Fejn persuna legali hija kkontrollata b'mod uniku jew konġunt minn persuna legali oħra, dawn ir-rekwiżiti għandhom japplikaw għal kull persuna fiżika li għandha l-kontroll fuq dik il-persuna legali l-oħra.
4. L-għajnuna għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni ta' pjan ta' direzzjoni tan-negozju lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat, li l-implimentazzjoni tiegħu għandha tibda fi żmien disa' xhur mid-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni li tagħti l-għajnuna.
Il-pjan ta' direzzjoni tan-negozju għandu mill-inqas jiddeskrivi dan li ġej:
(a)
fil-każ ta' għajnuna inizjali lil bdiewa żgħażagħ:
(i)
is-sitwazzjoni inizjali tal-azjenda agrikola;
(ii)
għanijiet ewlenin u miri għall-iżvilupp tal-attivitajiet tal-azjenda agrikola;
(iii)
id-dettalji tal-azzjonijiet meħtieġa, inklużi dawk relatati mas-sostenibbiltà ambjentali u l-effiċjenza fir-riżorsi, meħtieġa għall-iżvilupp tal-attivitajiet tal-azjenda agrikola, bħal investimenti, taħriġ, pariri;
(b)
fil-każ ta' għajnuna inizjali għall-iżvilupp ta' azjendi agrikoli żgħar:
(i)
is-sitwazzjoni inizjali tal-azjenda agrikola;
(ii)
dettalji ta' azzjonijiet, inklużi dawk relatati ma' sostenibbiltà ambjentali u effiċjenza fir-riżorsi, li jistgħu jappoġġjaw il-kisba ta' vijabbiltà ekonomika, bħalma huma investimenti, taħriġ, kooperazzjoni.
5. Għal bdiewa żgħażagħ il-pjan ta' direzzjoni tan-negozju msemmi fil-Paragrafu 4(a) ta' dan l-Artikolu għandu jistipola li l-benefiċjarju huwa meħtieġ jaqa' fi ħdan id-definizzjoni ta' bidwi attiv prevista fl-Artikolu 2(42) fi żmien 18-il xahar mid-data ta' stabbiliment. Madankollu, fejn il-benefiċjarju ma jkollux ħiliet okkupazzjonali adegwati u kompetenzi skont dik id-definizzjoni, il-benefiċjarju għandu jkun intitolat li jirċievi għajnuna, sakemm il-benefiċjarju jimpenja ruħu li jikseb dawk il-ħiliet u kompetenzi okkupazzjonali fi żmien 36 xahar mid-data tal-adozzjoni tad-deċiżjoni biex tingħata l-għajnuna. Dak l-impenn għandu jiġi inkluż fil-pjan ta' direzzjoni tan-negozju.
6. L-għajnuna għandha titħallas f'mill-inqas żewġ pagamenti jew bin-nofs fuq perjodu massimu ta' ħames snin.
Għal bdiewa żgħażagħ, l-aħħar ħlas parzjali ta' għajnuna jew il-ħlas bin-nifs tal-għajnuna għandu jkun kondizzjonali fuq l-implimentazzjoni korretta tal-pjan ta' direzzjoni tan-negozju msemmi fil-Paragrafu 4(a).
7. L-ammont ta' għajnuna għal kull bidwi żagħżugħ għandu jkun ibbażat fuq is-sitwazzjoni soċjoekonomika tal-Istat Membru kkonċernat u għandu jkun limitat għal EUR 70 000.
L-ammont ta' għajnuna għal kull azjenda żgħira għandu jkun limitat għal EUR 15 000.
Artikolu 19
Għajnuna tal-bidu għal gruppi ta' produtturi u organizzazzjonijiet fis-settur tal-agrikoltura
1. Għajnuna inizjali għal gruppi u organizzazzjonijiet ta' produtturi għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 9 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. Huma biss il-gruppi jew l-organizzazzjonijiet tal-produtturi li ġew uffiċjalment rikonoxxuti mill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat abbażi ta' preżentazzjoni ta' pjan ta' direzzjoni tan-negozju li għandhom ikunu eliġibbli għall-għajnuna.
3. L-għajnuna għandha tingħata soġġetta għall-obbligu tal-Istat Membru kkonċernat li jivverifika li l-għanijiet tal-pjan ta' direzzjoni tan-negozju msemmi fil-Paragrafu 2 intlaħqu fi żmien il-perjodu ta' ħames snin mid-data ta' rikonoxximent tal-grupp jew organizzazzjoni tal-produtturi.
4. Il-ftehimiet, id-deċiżjonijiet u l-prattiki miftiehma konklużi fil-qafas tal-grupp jew tal-organizzazzjoni tal-produtturi għandhom jikkonformaw mar-regoli tal-kompetizzjoni kif japplikaw bis-saħħa tal-Artikoli 206 sa 210 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013.
5. Ma għandhiex tingħata għajnuna lil:
(a)
organizzazzjonijiet tal-produzzjoni, entitajiet jew korpi bħalma huma kumpaniji jew kooperattivi, li l-għan tagħhom huwa l-ġestjoni ta' azjenda agrikola waħda jew aktar u li huma għalhekk effettivament produtturi uniċi;
(b)
assoċjazzjonijiet agrikoli oħra, li jwettqu kompiti, bħalma huma appoġġ reċiproku u għajnuna lir-razzett u servizzi ta' ġestjoni tar-razzett, fl-azjendi tal-membri mingħajr ma jkunu involuti fl-adattazzjoni konġunta tal-provvista lis-suq;
(c)
gruppi ta' produtturi, organizzazzjonijiet jew assoċjazzjonijiet li l-għanijiet tagħhom m'humiex kompatibbli mal-Artikoli 152(1)(c) u (3) u l-Artikolu 156 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013.
6. l-ispejjeż tal-kera ta' bini adattat, l-akkwist ta' tagħmir tal-uffiċċju, inklużi l-hardware u s-software tal-kompjuter, l-ispejjeż amministrattivi tal-persunal, spejjeż ġenerali u tariffi legali u amministrattivi.
Fejn jinxtara bini, l-ispejjeż eliġibbli għal bini għandhom ikunu limitati għal spejjeż ta' kera b'rati tas-suq.
7. L-għajnuna għandha titħallas bħala għajnuna b'rata fissa f'pagamenti annwali għall-ewwel ħames snin mid-data li fiha l-grupp ta' produtturi jkun ġie rikonoxxut uffiċjalment mill-awtorità kompetenti fuq il-bażi tal-pjan ta' direzzjoni tan-negozju msemmi fil-Paragrafu 2.
L-Istati Membri għandhom iħallsu biss l-aħħar parti wara li jkunu vverifikaw l-implimentazzjoni korretta ta' dak il-pjan ta' direzzjoni tan-negozju.
L-għajnuna għandha tkun digressiva:
8. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
9. L-ammont ta' għajnuna għandu jkun limitat għal EUR 500 000.
Artikolu 20
Għajnuna għall-parteċipazzjoni ta' produtturi ta' prodotti agrikoli fl-iskemi ta' kwalità
1. Il-kategoriji ta' għajnuna li ġejjin lil produtturi ta' prodotti agrikoli għandhom ikunu kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandhom ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu:
(a)
għajnuna għal parteċipazzjoni ġdida fi skemi ta' kwalità fejn din tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 6 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I;
(b)
għajnuna għall-ispejjeż għal miżuri obbligatorji ta' kontroll b'relazzjoni mal-iskemi ta' kwalità imwettqa skont il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni jew nazzjonali minn jew f'isem l-awtorità kompetenti, meta din tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-Paragrafi 2, 4, 6, 7 u 8 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I;
(c)
għajnuna għal spejjeż ta' attivitajiet ta' riċerka dwar is-suq, il-ħolqien u d-disinn tal-prodott u għat-tħejjija ta' applikazzjonijiet għar-rikonoxximent ta' skemi ta' kwalità fejn din tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2, 6, 7 u 8 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna msemmija fil-Paragrafu 1 għandha tingħata fir-rigward tal-iskemi ta' kwalità li ġejjin:
(a)
skemi ta' kwalità stabbiliti skont ir-Regolamenti u d-dispożizzjonijiet li ġejjin:
(i)
Il-Parti II, it-Titolu II, il-Kapitolu I, it-Taqsima 2 tar-Regolament (UE) Nru 1308/2013 meta jkun ikkonċernat l-inbid;
(ii)
Ir-Regolament (UE) Nru 1151/2012;
(iii)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 834/2007 (35);
(iv)
Ir-Regolament (KE) Nru 110/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (36);
(v)
Ir-Regolament (UE) Nru 251/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (37);
(b)
skemi tal-kwalità, inklużi skemi ta' ċertifikazzjoni ta' azjendi agrikoli, għal prodotti agrikoli rikonoxxuti mill-Istati Membri li jikkonformaw mal-kriterji li ġejjin:
(i)
l-ispeċifiċità tal-prodott finali prodott skont skemi ta' kwalità bħal dawn għandha tinħoloq minn obbligi ċari li jiggarantixxu:
-
karatteristiċi speċifiċi tal-prodotti, jew
-
metodi speċifiċi ta' biedja jew ta' produzzjoni, jew
-
il-kwalità tal-prodott finali li teċċedi b'mod sinifikanti l-istandards tal-komoditajiet kummerċjali fir-rigward tas-saħħa pubblika, tal-annimali jew tal-pjanti, it-trattament xieraq tal-annimali jew il-protezzjoni ambjentali;
(ii)
l-iskema ta' kwalità għandha tkun miftuħa għall-produtturi kollha;
(iii)
l-iskema tal-kwalità għandha tinkludi speċifikazzjonijiet vinkolanti tal-prodott finali u l-konformità ma' dawk l-ispeċifikazzjonijiet għandha tiġi verifikata mill-awtoritajiet pubbliċi jew minn korp indipendenti ta' spezzjoni;
(iv)
l-iskema ta' kwalità għandha tkun trasparenti u tiggarantixxi traċċabbiltà kompluta ta' prodotti agrikoli.
(c)
skemi ta' ċertifikazzjoni volontarja ta' prodotti agrikoli rikonoxxuti mill-Istat Membru kkonċernat bħala li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Linji gwida tal-aqwa prattiki tal-UE għat-tħaddim ta' skemi ta' ċertifikazzjoni volontarji għal prodotti agrikoli u oġġetti tal-ikel (38).
3. L-għajnuna msemmija fil-Paragrafu 1(a) għandha tingħata lil produtturi ta' prodotti agrikoli fil-forma ta' ħlas ta' inċentiv annwali, li l-livell tiegħu għandu jiġi ddeterminat skont il-livell tal-ispejjeż fissi li jinħolqu minn parteċipazzjoni fl-iskemi tal-kwalità.
4. L-għajnuna msemmija fil-Paragrafu 1(a) u (b) ma għandhiex tingħata għal spiża ta' kontrolli mwettqa mill-benefiċjarju nnifsu, jew fejn il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni tipprevedi li l-ispiża għall-kontrolli għandha tiġġarrab mill-produtturi tal-prodotti agrikolu u l-gruppi tagħhom, mingħajr ma jiġi speċifikat il-livell reali tal-imposti.
5. L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1(a), għandha tingħata għal perjodu massimu ta' ħames snin u għandha tkun limitata għal EUR 3 000 għal kull benefiċjarju għal kull sena.
6. L-għajnuna għandha tkun aċċessibbli għal dawk l-impriżi kollha eliġibbli fil-qasam ikkonċernat, abbażi ta' kundizzjonijiet definiti b'mod oġġettiv.
7. L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1(b) u (c) m'għandhiex tinvolvi pagamenti diretti lill-benefiċjarji.
L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1(b) u (c) għandha titħallas lill-organiżmu responsabbli għal miżuri ta' kontroll, il-fornitur tar-riċerka jew il-fornitur tal-konsulutazzjoni.
8. L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1(b) u (c) għandha tiġi limitata għal 100 % tal-ispejjeż reali mġarrba.
Artikolu 21
Għajnuna għat-trasferiment tal-għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni
1. Għajnuna għat-trasferiment ta' għarfien u ta' azzjonijiet ta' informazzjoni għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 8 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha tkopri taħriġ vokazzjonali u azzjonijiet ta' kisba ta' ħiliet, inklużi korsijiet ta' taħriġ, workshops u kkowċjar, attivitajiet ta' dimostrazzjoni u azzjonijiet ta' informazzjoni.
Għajnuna tista' tkopri wkoll l-iskambju ta' ġestjoni tal-farms fuq perjodu ta' żmien qasir u żjarat fl-azjendi.
Għajnuna għal attivitajiet ta' dimostrazzjoni tista' tkopri spejjeż ta' investiment rilevanti.
3. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
l-ispejjeż ta' organizzazzjoni ta' taħriġ vokazzjonali, azzjonijiet ta' kisba ta' ħiliet, workshops u kkowċjar, attivitajiet ta' wiri u azzjonijiet ta' informazzjoni.
(b)
spejjeż għall-ivvjaġġar, l-akkomodazzjoni u għal kuljum tal-parteċipanti;
(c)
l-ispiża tal-provvista ta' servizzi ta' sostituzzjoni matul l-assenza tal-bidwi;
(d)
fil-każ ta' proġetti ta' dimostrazzjoni b'relazzjoni ma investimenti:
(i)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(ii)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(iii)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (i) u (ii), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; studji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(iv)
l-akkwist jew l-iżvilupp ta' softwer tal-kompjuter u l-akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur u trademarks;
4. L-ispejjeż imsemmija fil-Paragrafu 3(d) għandhom ikunu eliġibbli biss safejn jintużaw għal proġett ta' dimostrazzjoni u għat-tul ta' żmien tal-proġett ta' dimostrazzjoni.
Huma biss l-ispejjeż tad-deprezzament li jikkorrispondu mal-ħajja tal-proġett ta' dimostrazzjoni, kif ikkalkolati abbażi ta' prinċipji kontabilistiċi ġeneralment aċċettati, li għandhom jiġu kkunsidrati bħala eliġibbli.
5. Għajnuna msemmija fil-paragrafu 3(a) u (c) m'għandhiex tinvolvi pagamenti diretti lill-benefiċjarji.
L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 3(a) u (c) għandha titħallas lill-fornitur tat-trasferiment tal-għarfien u tal-azzjonijiet ta' informazzjoni.
6. Korpi li jipprovdu trasferiment tal-għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni għandu jkollhom il-kapaċitajiet xierqa fil-forma ta' kwalifiki tal-persunal u taħriġ regolari biex iwettqu dawn il-kompiti.
Il-provvista ta' attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 2 tista' titwettaq minn gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet oħra, irrispettivament mid-daqs tagħhom.
7. L-għajnuna għandha tkun aċċessibbli għal dawk l-impriżi kollha eliġibbli fil-qasam ikkonċernat, abbażi ta' kundizzjonijiet definiti b'mod oġġettiv.
Fejn il-provvista tal-attivitajiet imsemmija fil-paragrafu 2 titwettaq mill-gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet, is-sħubija fi gruppi jew organizzazzjonijiet bħal dawn ma għandiex tkun kundizzjoni għal aċċess għal dawk l-attivitajiet.
Kwalunkwe kontribuzzjoni ta' dawk li mhumiex membri lejn l-ispejjeż amministrattivi tal-grupp jew organizzazzjoni tal-produtturi kkonċernati għandha tkun limitata għall-ispejjeż tal-provvista tal-attivitajiet imsemmija fil-Paragrafu 2.
8. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Fil-każ ta' proġetti ta' dimostrazzjoni msemmija fil-paragrafu 3(d), l-ammont massimu ta' għajnuna għandu jiġi limitat għal EUR 100 000 fuq 3 snin fiskali.
Artikolu 22
Għajnuna għal servizzi ta' konsulenza
1. Għajnuna għal servizzi konsultattivi għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 8 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha tkun imfassla biex tgħin lill-intrapriżi attivi fis-settur agrikolu u lill-bdiewa żgħażagħ jibbenefikaw mill-użu tas-servizzi konsultattivi għat-titjib tal-prestazzjoni ekonomika u ambjentali kif ukoll il-kundizzjonijiet favorevoli klimatiċi u r-reżiljenza tal-azjenda jew l-investiment tagħhom.
3. Il-parir għandu jkun marbut ma' mill-anqas prijorità waħda tal-Unjoni għall-iżvilupp rurali skont l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u għandu jkopri mill-inqas wieħed mill-elementi li ġejjin:
(a)
obligazzjonijiet li ġejjin mir-rekwiżiti jew standards statutorji tal-ġestjoni għall-kundizzjonjiet agrikoli u ambjentali tajba previsti fil-Kapitolu I tat-Titolu VI tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013;
(b)
fejn applikabbli, il-prattiki agrikoli li huma ta' benefiċċju għall-klima u għall-ambjent stabbiliti fil-Kapitolu 3 tat-Titolu III tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 u l-manutenzjoni taż-żona agrikola msemmija fl-Artikolu 4(1)(c) ta' dak ir-Regolament;
(c)
miżuri li jimmiraw lejn il-modernizzazzjoni, il-bini tal-kompetittività, integrazzjoni settorjali, innovazzjoni, orjentazzjoni tas-suq kif ukoll il-promozzjoni tal-intraprenditorija;
(d)
rekwiżiti kif definiti mill-Istati Membri għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 11(3) tad-Direttiva 2000/60/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill;
(e)
rekwiżiti kif inhuma definiti mill-Istati Membri għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 55 tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (39), u b'mod partikolari l-konformità mal-prinċipji ġenerali ta' ġestjoni integrata tal-pesti kif imsemmi fl-Artikolu 14 tad-Direttiva 2009/128/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (40);
(f)
fejn rilevanti, standards tas-sigurtà okkupazzjonali jew standards tas-sigurtà marbuta mar-razzett;
(g)
parir speċifiku għal bdiewa li qed jistabbilixxu ruħhom għall-ewwel darba, inkluż parir dwar sostenibbiltà ekonomika u ambjentali.
4. Il-parir jista' jkopri wkoll kwistjonijiet, għajr dawk imsemmija fil-Paragrafu 3 ta' dan l-Artikolu, relatati mal-mitigazzjoni u l-adattazzjoni għat-tibdil fil-klima, il-bijodiversità u l-protezzjoni tal-ilma kif prevvist fl-Anness I tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013 jew kwistjonijiet marbuta mal-prestazzjoni ekonomika u ambjentali tal-azjenda agrikola inklużi aspetti tal-kompetittività. Dan jista' jinkludi parir għall-iżvilupp ta' ktajjen tal-provvista qosra, biedja organika u aspetti tas-saħħa tal-kura tal-annimali.
5. L-għajnuna ma għandhiex tinvolvi ħlasijiet diretti lill-benefiċjarji. L-għajnuna għandha titħallas lill-fornitur tas-servizzi konsultattivi.
6. Il-korpi magħżula biex jipprovdu s-servizz ta' konsulenza għandu jkollhom ir-riżorsi xierqa fil-forma ta' persunal imħarreġ b'mod regolari u kkwalifikat u esperjenza fil-konsulenza u affidabbiltà fir-rigward tal-oqsma li huma joffru l-konsulenza dwarhom.
L-għoti tas-servizzi konsultattivi jista' jitwettaq minn gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet oħra, ikun xi jkun id-daqs tagħhom.
Meta jagħti l-pariri, il-fornitur tas-servizz konsultattiv għandu jirrispetta l-obbligi ta' nuqqas ta' divulgazzjoni msemmija fl-Artikolu 13(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
7. L-għajnuna għandha tkun aċċessibbli għal dawk l-impriżi kollha eliġibbli fil-qasam ikkonċernat, abbażi ta' kundizzjonijiet definiti b'mod oġġettiv.
Fejn il-provvista tas-servizzi konsultattivi titwettaq mill-gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet, is-sħubija fi gruppi jew organizzazzjonijiet bħal dawn ma għandiex tkun kundizzjoni għal aċċess għas-servizz.
Kwalunkwe kontribuzzjoni ta' dawk li mhumiex membri lejn l-ispejjeż amministrattivi tal-grupp jew organizzazzjoni kkonċernati għandha tkun limitata għall-ispejjeż tal-provvista tas-servizz ta' konsulenza.
8. L-ammont ta' għajnuna għandu jkun limitat għal EUR 1 500 għal kull parir.
Artikolu 23
Għajnuna għal servizzi ta' sostituzzjoni fuq l-azjendi agrikoli
1. Għajnuna għal sostituzzjoni tal-farms għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 5 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż reali mġarrba għas-sostituzzjoni ta' bidwi, ta' persuna fiżika li hija membru ta' familja li tgħix fuq azjenda agrikola, jew ħaddiem fuq l-azjenda, matul in-nuqqas tagħhom mix-xogħol minħabba mard, inkluż mard ta' uliedhom, vaganzi, liv tal-maternità u tal-ġenituri jew f'każ ta' mewt.
3. It-tul ta' żmien totali tas-sostituzzjoni għandu jkun limitat għal 3 xhur kull sena għal kull benefiċjarju, bl-eċċezzjoni ta' sostituzzjoni għal-liv tal-maternità u tal-ġenituri li għandu jkun limitat għal 6 xhur f'kull każ.
4. L-għajnuna ma għandhiex tinvolvi ħlasijiet diretti lill-benefiċjarji.
L-għajnuna għandha titħallas lill-fornitur tas-servizzi ta' sostituzzjoni fuq l-azjendi.
L-għoti tas-servizz ta' sostituzzjoni fuq l-azjenda jista' jitwettaq minn gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet oħra, ikun xi jkun id-daqs tagħhom. F'każijiet bħal dawn, is-sħubija fi gruppi jew organizzazzjonijiet ta' dan it-tip m'għandiex tkun kundizzjoni għall-aċċess għas-servizz.
5. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż reali mġarrba.
Artikolu 24
Għajnuna għal miżuri ta' promozzjoni favur prodotti agrikoli
1. Għajnuna għall-miżuri ta' promozzjoni favur il-prodotti agrikoli għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 8 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż għal:
(a)
l-organizzazzjoni u l-parteċipazzjoni f'kompetizzjonijiet, f'fieri kummerċjali jew f'esibizzjonijiet;
(b)
pubblikazzjonijiet immirati għas-sensibilizzazzjoni ta' prodotti agrikoli fost il-pubbliku ġenerali.
3. Il-pubblikazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 2(b) ma għandhomx jirreferu għal ebda impriża, isem tad-ditta jew oriġini partikolari.
Madankollu din ir-restrizzjoni m'għandhiex tapplika għal referenza għall-oriġini ta' prodotti agrikoli koperti minn:
(a)
skemi tal-kwalità kif imsemmi fl-Artikolu 20(2)(a), sakemm din ir-referenza tikkorrispondi eżattament għal dik protetta mill-Unjoni;
(b)
skemi tal-kwalità kif imsemmi fl-Artikolu 20(2)(b) u (c), sakemm din ir-referenza hija sekondarja fil-messaġġ.
4. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin għall-organizzazzjoni u l-parteċipazzjoni f'kompetizzjonijiet, fieri kummerċjali jew esibizzjonijiet imsemmija fil-Paragrafu 2(a):
(a)
miżati tal-parteċipazzjoni;
(b)
spejjeż tal-ivjaġġar u spejjeż għat-trasport tal-annimali;
(c)
spejjeż ta' pubblikazzjonijiet u websajts li jħabbru l-avveniment;
(d)
il-kera ta' bini għall-wirjiet u l-istands għalihom u l-ispejjeż għall-istallazzjoni u ż-żarmar tagħhom;
(e)
premijiet simboliċi sa valur ta' EUR 1000 għal kull premju u għal kull rebbieħ ta' kompetizzjoni;
5. L-għajnuna għandha tkopri l-ispiża eliġibbli li ġejja għal pubblikazzjonijiet immirati għas-sensibilizzazzjoni ta' prodotti agrikoli fost il-pubbliku inġenerali msemmija fil-paragrafu 2(b):
(a)
spejjeż ta' pubblikazzjonijiet fl-istampa u midja elettronika, siti tal-Internet, u xandiriet fuq il-midja elettronika, fuq ir-radju jew it-televiżjoni, immirati li jippreżentaw tagħrif fattwali dwar benefiċjarji minn reġjun partikolari jew li jipproduċu prodott agrikolu partikolari, sakemm l-informazzjoni hija newtrali u l-benefiċjarji kollha kkonċernati jkollhom l-istess opportunità biex jiġu rappreżentati fil-pubblikazzjoni;
(b)
spejjeż għat-tixrid tal-għarfien xjentifiku u informazzjoni fattwali dwar:
(i)
skemi tal-kwalità kif imsemmi fl-Artikolu 20(2)miftuħa għal prodotti agrikoli minn Stati Membri oħra u pajjiżi terzi;
(ii)
prodotti agrikoli ġeneriċi u l-benefiċċji nutrizzjonali tagħhom u l-użi ssuġġeriti għalihom.
6. L-għajnuna għandha tingħata:
(a)
in natura; jew
(b)
abbażi tar-rimborż tal-ispejjeż reali mġarrba mill-benefiċjarju.
Fejn l-għajnuna tingħata in natura l-għajnuna għandha tingħata lill-fornitur tal-miżuri ta' promozzjoni.
Il-provvista ta' miżuri ta' promozzjonali tista' titwettaq minn gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet oħra, ikun xi jkun id-daqs tagħhom.
L-għajnuna għal premji simboliċi msemmija fil-paragrafu 4(e) għandha titħallas biss lill-fornitur ta' miżura promozzjonali jekk il-premju ġie attwalment mogħti u mal-preżentazzjoni ta' prova tal-għotja.
7. L-għajnuna għal miżuri ta' promozzjoni għandha tkun aċċessibbli għal dawk l-impriżi kollha eliġibbli fil-qasam ikkonċernat, abbażi ta' kundizzjonijiet iddefiniti b'mod oġġettiv.
Fejn il-miżura ta' promozzjoni titwettaq minn gruppi ta' produtturi jew organizzazzjonijiet, il-parteċipazzjoni ma għandhiex tkun soġġetta għal sħubija ta' dawn il-gruppi jew organizzazzjonijiet u kwalunkwe kontribuzzjoni fir-rigward tat-tariffi amministrattivi għall-grupp jew organizzazzjoni għandha tkun limitata għall-ispiża tal-provvista ta' miżuri ta' promozzjoni.
8. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 25
Għajnuna ta' kumpens għat-telf ikkawżat minn avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali
1. Għajnuna li tikkumpensa lill-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja għal dannu kkawżat minn avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali, għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 10 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. Għajnuna mogħtija skont dan l-Artikolu għandha tkun soġġetta għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
li l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru rrikonoxxiet formalment it-tip ta' avveniment bħala avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali; u
(b)
li hemm rabta kawżali diretta bejn id-diżastru naturali u d-danni sofferti mill-impriża.
3. L-għajnuna għandha titħallas direttament lill-impriża kkonċernata jew lil grupp ta' produtturi jew organizzazzjoni li l-impriża hija membru tagħha.
Jekk l-għajnuna titħallas lil grupp ta' produtturi jew lil organizzazzjoni, l-ammont ta' għajnuna ma għandux jaqbeż l-ammont ta' għajnuna li għalih hija eliġibbli dik l-impriża.
4. L-iskemi tal-għajnuna għandhom jiġu stabbiliti fi żmien tliet snin wara d-data tal-okkorrenza tal-avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali.
L-għajnuna għandha titħallas fi żmien erba' snin minn dik id-data.
5. L-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu d-danni mġarrba bħala konsegwenza diretta tad-diżastru naturali, kif stmati mill-awtorità pubblika indipendentement mill-awtorità awtorizzanti, espert indipendenti rikonoxxut mill-awtorità tal-awtorizzanti jew minn impriża tal-assigurazzjoni.
Dawn id-danni jistgħu jinkludu li ġej:
(a)
it-telf ta' dħul mill-qerda totali jew parzjali tal-produzzjoni agrikola u l-mezzi ta' produzzjoni hekk kif imsemmi fil-Paragrafu 6;
(b)
id-dannu materjali kif imsemmi fil-Paragrafu 7.
6. It-telf ta' dħul għandu jiġi kkalkolat billi jitnaqqas:
(a)
ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità tal-prodotti agrikoli prodotti fis-sena tal-avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali, jew kull sena sussegwenti milquta mill-qerda totali jew parzjali tal-mezzi tal-produzzjoni, skont il-prezz medju tal-bejgħ miksub matul dik is-sena;
mir-
(b)
riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità annwali medja ta' prodotti agrikoli prodotti fil-perjodu ta' tliet snin qabel ma jkun seħħ l-avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali, jew medja ta' tliet snin ibbażata fuq il-perjodu tal-ħames snin qabel ma jkun seħħ l-avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali, eskluża l-ogħla entrata u dik l-aktar baxxa bil-prezz medju tal-bejgħ miksub.
It-tnaqqis jista' jiġi kkalkolat jew fil-livell tal-produzzjoni annwali tal-azjenda jew fil-livell tal-uċuħ tar-raba' jew tal-bhejjem.
Dak l-ammont jista' jiżdied bi spejjeż oħra mġarrba mill-benefiċjarju minħabba l-avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali.
Dak l-ammont għandu jitnaqqas bi kwalunkwe spiża mhux imġarrba minħabba l-avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali.
Jistgħu jintużaw indiċijiet sabiex tiġi kkalkulata l-produzzjoni agrikola annwali tal-benefiċjarju sakemm il-metodu ta' kalkolu użat jippermetti d-determinazzjoni ta' telf reali tal-benefiċjarju f'sena partikolari.
7. Id-dannu materjali mġarrab minn assi bħalma huma bini tal-azjenda, tagħmir u makkinarju, stokkijiet u mezzi ta' produzzjoni kkawżat mill-avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali għandu jiġi kkalkolat abbażi tal-ispejjeż tat-tiswija jew il-valur ekonomiku tal-assi affettwat qabel l-avveniment klimatiku avvers li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali.
M'għandux jeċċedi l-ispiża tat-tiswija jew it-tnaqqis fil-valur tas-suq ekwu kkawżat mid-diżastru, jiġifieri d-differenza bejn il-valur tal-assi immedjatament qabel u immedjatament wara l-avveniment avvers klimatiku li jista' jiġi assimilat ma' diżastru naturali.
Meta t-tnaqqis tad-dħul tal-benefiċjarju msemmi fil-Paragrafu 6 jiġi kkalkolat abbażi tal-livell tal-uċuħ tar-raba' jew tal-bhejjem, id-dannu materjali biss li huwa relatat ma' dak il-wiċċ tar-raba' jew ma' dawk il-bhejjem għandu jitqies.
8. Il-kalkolu ta' telf imġarrab minħabba l-avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali għandu jsir fil-livell tal-benefiċjarju individwali.
9. Għajnuna mogħtija skont dan l-Artikolu għandha titnaqqas b'50 % sakemm ma tingħatax lill-benefiċjarji li għandhom assigurazzjoni li tkopri mill-anqas 50 % tal-produzzjoni annwali medja tagħhom jew tad-dħul relatat mal-produzzjoni tagħhom u l-aktar riskji klimatiċi statistikament spissi fl-Istat Membru jew fir-reġjun ikkonċernat li għalihom hemm kopertura tal-assigurazzjoni.
10. L-għajnuna u kwalunkwe pagamenti oħra mħallsa biex jikkumpensaw għat-telf, inklużi pagamenti taħt miżuri oħra nazzjonali jew tal-Unjoni jew poloz tal-assigurazzjoni għad-danni li qed jirċievu l-għajnuna, għandhom ikunu limitati għal 80 % tal-ispejjeż eliġibbli.
L-intensità tal-għajnuna tista' tiġi miżjuda għal 90 % f'żoni li jiffaċċjaw restrizzjonijiet naturali.
Artikolu 26
Għajnuna għall-ispejjeż tal-prevenzjoni, il-kontroll u l-qerda tal-mard tal-annimali u l-pesti tal-pjanti u għajnuna biex tikkumpensa għal telf ikkawżat minn mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti
1. Għajnuna lill-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja għall-ispejjeż tal-prevenzjoni, il-kontroll u l-qerda tal-mard tal-annimali jew tal-pesti tal-pjanti u għajnuna bħala kumpens għal dawn l-impriżi għal telf ikkawżat minn dak il-mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 13 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha titħallas biss:
(a)
b'relazzjoni ma' mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti li għalihom jeżistu regoli tal-Unjoni jew nazzjonali, kemm jekk stabbiliti b'liġi, regolament jew azzjoni amministrattiva; u
(b)
bħala parti minn:
(i)
programm pubbliku f'livell tal-Unjoni, nazzjonali jew reġjonali għall-prevenzjoni, il-kontroll jew il-qerda tal-marda tal-annimali jew pesta tal-pjanti, ikkonċernati, jew jew
(ii)
miżuri ta' emerġenza imposti mill-awtorità kompetenti; jew
(iii)
miżuri biex tinqered jew tiġi kkontrollata l-pesta tal-pjanti implimentati skont id-Direttiva tal-Kunsill 2000/29/KE.
Il-programm u l-miżuri msemmija fil-punt (b) għandhom jinkludu deskrizzjoni tal-prevenzjoni, il-kontroll jew il-qerda tal-miżuri konċernati.
3. L-għajnuna ma għandhiex tkun relatata ma' miżuri li fir-rigward tagħhom il-leġiżlazzjoni tal-Unjoni tistipula li l-ispejjeż ta' miżuri bħal dawn għandhom jitħallsu mill-benefiċjarju, sakemm l-ispiża ta' miżuri bħal dawn ma tiġix paċuta kompletament minn imposti obbligatorji fuq il-benefiċjarji.
4. Fir-rigward ta' mard tal-annimali, l-għajnuna għandha tingħata biss fir-rigward ta' mard tal-annimali msemmi fil-lista ta' mard tal-annimali stabbilita mill-Organizzazzjoni Dinjija għas-Saħħa tal-Annimali jew għall-mard tal-annimali u żoonożi elenkati fl-fl-Annessi I u II tar-Regolament (UE) Nru 652/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (41).
5. L-għajnuna għandha titħallas direttament lill-impriża kkonċernata jew lil grupp tal-produtturi jew lil organizzazzjoni li l-impriża hija membru tagħhom.
Jekk l-għajnuna titħallas lil grupp ta' produtturi jew lil organizzazzjoni, l-ammont ta' għajnuna ma għandux jaqbeż l-ammont ta' għajnuna li għalih hija eliġibbli dik l-impriża.
6. Skemi ta' għajnuna għandhom jiġu introdotti fi żmien tliet snin mid-data tal-okkorrenza tal-ispiża jew telf ikkawżat mill-marda tal-annimali jew mill-pesta tal-pjanti.
Għajnuna għandha titħallas fi żmien erba' snin minn dik id-data.
7. Fil-każ ta' miżuri ta' prevenzjoni, l-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
verifiki tas-saħħa;
(b)
analiżijiet, inklużi dijanjostiċi in-vitro;
(c)
testijiet u miżuri oħra ta' skrinjar, inklużi testijiet tat-TSE u tal-BSE;
(d)
ix-xiri, il-ħażna, l-amministrazzjoni u t-tqassim ta' tilqim, mediċini, sustanzi għat-trattamenti ta' annimali u prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti;
(e)
it-tbiċċir jew il-qtil preventiv ta' annimali jew il-qerda ta' prodotti ta' annimali u pjanti u t-tindif u d-diżinfettar tal-azjenda u tat-tagħmir.
8. Fil-każ ta' miżuri ta' kontroll u qerda, l-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
testijiet u miżuri oħra ta' skrinjar fil-każ ta' mard ta' annimali, inklużi testijiet tat-TSE u tal-BSE;
(b)
ix-xiri, il-ħażna, l-amministrazzjoni u t-tqassim ta' tilqim, mediċini, sustanzi għat-trattamenti ta' annimali u prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti;
(c)
it-tbiċċir jew il-qtil u l-qerda ta' annimali u l-qerda ta' prodotti marbuta magħhom jew il-qerda ta' pjanti, inklużi dawk li jmutu jew jiġu meqruda permezz ta' vaċċinazzjonijiet jew miżuri oħra maħruġa mill-awtoritajiet kompetenti u t-tindif u d-diżinfettar tal-azjenda u t-tagħmir.
9. Fil-każ ta' għajnuna bħala kumpens għal telf ikkawżat minn mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti l-kumpens għandu jiġi kkalkolat biss fir-rigward ta':
(a)
il-valur tas-suq tal-annimali maqtula jew imbiċċra jew li jkunu mietu jew il-prodotti marbuta magħhom jew il-pjanti meqruda:
(i)
bħala riżultat tal-marda tal-annimal jew il-pesta tal-pjanti;
(ii)
bħala parti minn programm pubbliku jew miżura kif imsemmi fil-paragrafu 2(b);
Dak il-valur tas-suq għandu jiġi stabbilit abbażi tal-valur tal-annimali, tal-prodotti u tal-pjanti immedjatament qabel ma jkun hemm suspett jew konferma ta' mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti.
(b)
it-telf ta' dħul minħabba obbligi ta' kwarantina, diffikultajiet fl-istokkjar mill-ġdid jew it-tħawwil mill-ġdid u rotazzjoni tal-uċuħ obbligatorja imposti bħala parti minn xi programm pubbliku jew xi miżura msemmija fil-Paragrafu 2(b).
L-ammont għandu jitnaqqas bi kwalunkwe spiża mhux imġarrba direttament minħabba l-mard tal-annimali jew il-pesti tal-pjanti u li kieku xorta kienu jiġġarbu mill-benefiċjarju.
10. L-għajnuna biex tagħmel tajjeb għad-dannu kkawżat mill-mard tal-annimali jew mill-pesti tal-pjanti għandha tkun limitata għall-ispejjeż u d-danni kkawżati mill-mard tal-annimali u mill-pesti tal-pjanti li għalihom l-awtorità kompetenti:
(a)
b'mod formali tkun irrikonoxxiet tifqigħa, fil-każ ta' marda tal-annimali, jew jew
(b)
b'mod formali tkun irrikonoxxiet il-preżenza tagħhom, fil-każ ta' pesti tal-pjanti.
11. Għajnuna relatata mal-ispejjeż eliġibbli msemmija fil-paragrafu 7 u 8 għandha tingħata in natura u għandha titħallas lill-fornitur tal-miżuri ta' prevenzjoni u qerda.
Permezz ta' deroga mill-ewwel subparagrafu ta' dan il-paragrafu, għajnuna relatata mal-ispejjeż eliġibbli msemmija fil-paragrafi li ġejjin tista' tingħata direttament lill-benefiċjarju abbażi tar-radd lura tal-ispejjeż reali mġarrba mill-benefiċjarju:
(a)
il-paragrafi 7(d) u 8(b) fil-każ ta' mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti; u
(b)
il-Paragrafi 7(e) u 8(c) fil-każ tal-pesti tal-pjanti u għat-tindif u d-diżinfettar tal-azjenda u t-tagħmir.
12. L-ebda għajnuna individwali ma għandha tingħata fejn jiġi stabbilit li l-marda tal-annimali jew il-pesta tal-pjanti kienu kkawżati deliberatament jew minħabba n-negliġenza tal-benefiċjarju.
13. L-għajnuna u kwalunkwe pagamenti oħrajn imħallsa lill--benefiċjarju, inklużi pagamenti skont miżuri oħra nazzjonali jew tal-Unjoni jew mill-poloz tal-assigurazzjoni għall-istess spejjeż eliġibbli kif imsemmi fil-paragrafi 7, 8 u 9 għandhom ikunu limitati għal-100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 27
Għajnuniet lis-settur tal-bhejjem u għajnuna għal bhejjem mejta
1. L-għajnuna li ġejja għal SMEs attivi fis-settur tat-trobbija tal-annimali tar-razzett għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 3 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I:
(a)
għajnuna bir-rata sa 100 % biex tkopri l-ispejjeż amministrattivi għall-ħolqien u ż-żamma tal-kotba tal-merħla;
(b)
għajnuna b'rata sa 70 % tal-ispejjeż għal testijiet imwettqa minn jew f'isem partijiet terzi, biex jiġu stabbiliti l-kwalità ġenetika jew ir-riżultati tal-annimali mrobbija, bl-eċċezzjoni ta kontrolli mwettqa minn sid l-annimali mrobbija u kontrolli ta' rutina tal-kwalità tal-ħalib;
(c)
għajnuna b'rata li tasal sa 100 % tal-ispejjeż għat-tneħħija tal-bhejjem mejta u 75 % tal-ispejjeż tal-qerda ta' dawn il-bhejjem mejta, jew għajnuna ekwivalenti għall-intensità tal-għajnuna għall-ispejjeż tal-primjums imħallsa mill-bdiewa għall-assigurazzjoni li tkopri l-ispejjeż tat-tneħħija u l-qerda tal-bhejjem mejta;
(d)
għajnuna b'rata li tasal sa 100 % għall-ispejjeż tat-tneħħija u l-qerda tal-bhejjem mejta meta l-għajnuna hija ffinanzjata permezz ta' tariffi jew permezz ta' kontribuzzjonijiet obbligatorji maħsuba għall-finanzjament tal-qerda ta' dawn il-bhejjem mejta, sakemm dawn it-tariffi jew kontribuzzjonijiet ikunu limitati għas-settur tal-laħam u imposti direttament fuqu;
(e)
għajnuna bir-rata ta' 100 % għall-ispejjeż tat-tneħħija u l-qerda ta' bhejjem mejta fejn hemm obbligu ta' twettiq ta' testijiet għat-TSE fuq il-bhejjem mejta kkonċernati jew fil-każ ta' tfaqqigħa ta' marda tal-annimali msemmija fl-Artikolu 26(4).
2. L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1(c), (d) u (e) għandha tkun kundizzjonali fuq l-eżistenza ta' programm konsistenti ta' monitoraġġ li jiżgura r-rimi sikur tal-bhejjem mejta kollha fl-Istat Membru.
L-għajnuna għall-ispejjeż tal-primjums imħallsa mill-bdiewa għal assigurazzjoni li tkopri l-ispejjeż tat-tneħħija u l-qerda ta' bhejjem mejta msemmija fil-paragrafu 1(c) ta' dan l-Artikolu għandha tikkonforma mal-kundizzjonijiet previsti fl-Artikolu 28(2).
3. L-għajnuna għandha tingħata in natura u m'għandiex tinvolvi pagamenti diretti lill-benefiċjarji.
Sabiex tiġi ffaċilitata l-amministrazzjoni tal-għajnuna msemmija fil-paragrafu 1(c), (d) u (e) l-għajnuna għandha titħallas lil operaturi jew korpi ekonomiċi li:
(a)
huma attivi downstream mill-impriżi attivi fis-settur tal-bhejjem, u u
(b)
jipprovdu servizzi marbuta mat-tneħħija u l-qerda tal-karkassi ta' bhejjem mejta.
Artikolu 28
Għajnuna għall-ħlasijiet ta' primjums tal-assigurazzjoni
1. Għajnuna mogħtija lill-SMEs attivi fil-produzzjoni agrikola primarja għall-ħlas tal-primjums tal-assigurazzjoni għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu fejn tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna ma tistax:
(a)
tikkostitwixxi ostaklu għat-tħaddim tas-suq intern għas-servizzi tal-assigurazzjoni;
(b)
tkun limitata għall-assigurazzjoni pprovvduta minn kumpanija tal-assigurazzjoni unika jew grupp ta' kumpaniji;
(c)
tkun soġġetta għall-kundizzjoni li l-kuntratt tal-assigurazzjoni jsir ma' kumpanija stabbilita fl-Istat Membru kkonċernat.
3. L-assigurazzjoni għandha tkun maħsuba biex tkopri telf ikkawżat minn:
(a)
diżastri naturali;
(b)
avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastri naturali u avvenimenti klimatiċi avversi oħrajn;
(c)
mard tal-annimali jew pesti tal-pjanti.
(d)
annimali protetti.
4. L-assigurazzjoni għandha:
(a)
tikkumpensa biss l-ispiża tal-għemil tajjeb għat-telf imsemmi fil-Paragarafu 3;
(b)
ma tridx tkun teħtieġ jew tispeċifika t-tip jew kwantità ta' produzzjoni agrikola futura.
5. L-Istati Membri jistgħu jillimitaw l-ammont tal-primjum tal-assigurazzjoni li huwa eliġibbli għal għajnuna billi japplikaw limiti massimi xierqa.
6. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 65 % tal-ispejjeż tal-primjum tal-assigurazzjoni.
TAQSIMA 2
Għajnuna għal investimenti favur il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali lokalizzat fuq l-azjendi agrikoli
Artikolu 29
Għajnuna għal investimenti favur il-konservazzjoni tal-patrimonju kulturali u naturali lokalizzat fuq azjendi agrikoli
1. Għajnuna għal investimenti mmirati lejn il-konservazzjoni ta' patrimonju kulturali u naturali lokalizzat fuq l-azjenda agrikola għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta din tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-investiment għandu jkun f'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat.
3. L-għajnuna għandha tingħata għal patrimonju kulturali u naturali fil-forma ta' pajżaġġi naturali u bini li huwa formalment rikonoxxut bħala patrimonju kulturali jew naturali mill-awtoritajiet pubbliċi kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat.
4. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin intenzjonati għall-konservazzjoni ta' patrimonju kulturali u naturali:
(a)
spejjeż ta' investiment f'assi tanġibbli;
(b)
xogħlijiet kapitali.
5. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
6. Għajnuna għal xogħlijiet kapitali għandha tkun limitata għal EUR 10 000 kull sena.
TAQSIMA 3
Għajnuna li tagħmel tajjeb għad-danni kkawżati minn diżastri naturali fis-settur tal-agrikoltura
Artikolu 30
Għajnuna li tagħmel tajjeb għad-danni kkawżati minn diżastri naturali fis-settur tal-agrikoltura
1. Skemi ta' għajnuna li jagħmlu tajjeb għad-dannu kkawżat minn diżastri naturali għandhom ikunu kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(2)(b) tat-Trattat u għandhom ikunu eżentati mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk jissodisfaw il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 8 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. Għajnuna mogħtija skont dan l-Artikolu għandha tkun soġġetta għall-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
li l-awtorità kompetenti tal-Istat Membru rrikonoxxiet formalment it-tip ta' avveniment bħala diżastru naturali; u
(b)
li hemm rabta kawżali diretta bejn id-diżastru naturali u d-danni sofferti mill-impriża.
3. L-għajnuna għandha titħallas direttament lill-impriża kkonċernata jew lil grupp tal-produtturi jew lil organizzazzjoni li l-impriża hija membru tagħhom.
Jekk l-għajnuna titħallas lil grupp ta' produtturi jew lil organizzazzjoni, l-ammont ta' għajnuna ma għandux jaqbeż l-ammont ta' għajnuna li għalih hija eliġibbli dik l-impriża.
4. Skemi ta' għajnuna relatati ma' diżastru naturali għandhom jiġu stabbiliti fi żmien tliet snin mid-data tal-okkorrenza tad-diżastru naturali.
L-għajnuna għandha titħallas fi żmien erba' snin minn dik id-data.
5. L-ispiża eliġibbli għandha tkun id-dannu mġarrab bħala konsegwenza diretta tad-diżastru naturali, kif stmat jew minn awtorità pubblika, jew minn espert indipendenti rikonoxxut mill-awtorità awtorizzanti jew minn impriża tal-assigurazzjoni.
Dawn id-danni jistgħu jinkludu li ġej:
(a)
danni materjali lill-assi, bħalma huma l-bini, t-tagħmir, il-makkinarju, l-istokk u l-mezzi tal-produzzjoni;
(b)
telf fid-dħul li jirriżulta mill-qerda totali jew parzjali tal-produzzjoni agrikola u l-mezzi tal-produzzjoni agrikola.
Id-danni għandhom jiġu kkalkulati fil-livell tal-benefiċjarju individwali.
6. Il-kalkolu tad-dannu materjali għandu jkun ibbażat fuq l-ispejjeż tat-tiswija jew il-valur ekonomiku tal-assi affettwat qabel id-diżastru. M'għandiex teċċedi l-ispiża tat-tiswija jew it-tnaqqis fil-valur tas-suq ekwu kkawżat mid-diżastru, jiġifieri d-differenza bejn il-valur tal-proprjetà immedjatament qabel u immedjatament wara d-diżastru.
7. It-telf ta' dħul għandu jiġi kkalkolat billi jitnaqqas:
(a)
ir-riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità tal-prodotti agrikoli prodotti fis-sena tad-diżastru naturali, jew kull sena sussegwenti milquta mill-qerda totali jew parzjali tal-mezzi tal-produzzjoni, skont il-prezz medju tal-bejgħ miksub matul dik is-sena;
mir-
(b)
riżultat tal-multiplikazzjoni tal-kwantità annwali medja ta' prodotti agrikoli prodotti fil-perjodu ta' tliet snin preċedenti jew medja ta' tliet snin ibbażata fuq il-perjodu tal-ħames snin preċedenti, eskluża l-ogħla u l-anqas entrata bil-prezz medju tal-bejgħ miksub;
Dak l-ammont jista' jiżdied bi spejjeż oħra mġarrba mill-benefiċjarju minħabba l-avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali.
Dak l-ammont għandu jitnaqqas bi kwalunkwe spejjeż li ma ġġarbux minħabba d-diżastru naturali.
Jistgħu jintużaw indiċijiet biex tiġi kkalkulata l-produzzjoni agrikola annwali tal-benefiċjarju sakemm il-metodu ta' kalkolu użat jippermetti d-determinazzjoni ta' telf attwali tal-benefiċjarju f'sena partikolari.
8. L-għajnuna u kwalunkwe pagamenti oħra mħallsa għall-kumpens tad-danni, inklużi pagamenti taħt poloz tal-assigurazzjoni għandhom jiġu limitati għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 4
Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp fis-settur tal-agrikoltura
Artikolu 31
Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp fis-settur tal-agrikoltura
1. Għajnuna għar-riċerka u l-iżvilupp fis-settur tal-agrikoltura u tal-forestrija għandha tkun kumpatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta din tkun tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. Il-proġett megħjun għandu jkun ta' interess għall-impriżi kollha attivi fis-settur partikolari tal-agrikoltura jew tal-forestrija jew fis-subsettur ikkonċernat.
3. Qabel id-data tal-bidu tal-proġett megħjun l-informazzjoni li ġejja għandha tiġi ppubblikata fuq l-Internet:
(a)
li l-proġett megħjun se jsir;
(b)
l-għanijiet tal-proġett megħjun;
(c)
data approssimattiva għall-pubblikazzjoni tar-riżultati mistennija mill-proġett megħjun;
(d)
il-post tal-pubblikazzjoni tar-riżultati mistennija mill-proġett megħjun fuq l-Internet;
(e)
referenza li r-riżultati tal-proġett megħjun huma disponibbli għall-impriżi kollha attivi fis-setturi partikolari tal-agrikoltura u tal-forestrija jew is-subsettur ikkonċernat mingħajr ebda ħlas.
4. Ir-riżultat tal-proġett mgħejun għandu jkun disponibbli fuq l-Internet mid-data tat-tmiem tal-proġett mgħejun jew mid-data, li fiha tingħata kwalunkwe informazzjoni dwar dawk ir-riżultati, lill-membri ta' xi organizzazzjoni partikolari, liema data tiġi l-ewwel. Ir-riżultati għandhom jibqgħu disponibbli fuq l-Internet, għal perjodu ta' mill-inqas 5 snin li jibda mid-data tat-tmiem il-proġett megħjun;
5. Għandha tingħata għajnuna direttament lill-organizzazzjoni tar-riċerka u tad-disseminazzjoni tal-għarfien.
L-għajnuna m'għandiex tinvolvi pagamenti lil impriżi attivi fis-settur agrikolu abbażi tal-prezz ta' prodotti agrikoli.
6. L-ispejjeż eliġibbli għandhom ikunu dawn li ġejjin:
(a)
spejjeż tal-persunal relatati mar-riċerkaturi, mat-teknixins u persunal ieħor ta' sostenn safejn dawn huma impjegati fuq il-proġett;
(b)
spejjeż tal-istrumenti u t-tagħmir safejn huma użati għall-proġett u għall-perjodu użati għall-proġett. Jekk dawn l-istrumenti u t-tagħmir ma jintużawx tul ħajjiethom kollha fil-proġett, jitqiesu eliġibbli biss l-ispejjeż ta' deprezzament li jikkorrispondu għall-ħajja tal-proġett, kif kalkolati abbażi ta' prassi tajba tal-kontabbiltà;
(c)
spejjeż tal-bini u tal-art safejn huma użati għall-proġett u għall-perjodu użati għall-proġett. Fir-rigward ta' bini, huma biss l-ispejjeż tad-deprezzament li jikkorrispondu mal-ħajja tal-proġett, kif ikkalkolati abbażi ta' prinċipji kontabilistiċi ġeneralment aċċettati, li għandhom jiġu kkunsidrati bħala eliġibbli. Għall-artijiet, huma eliġibbli l-ispejjeż tat-trasferiment kummerċjali jew l-ispejjeż tal-kapital realment imġarrba.
(d)
l-ispejjeż tar-riċerka kuntrattwali, l-għarfien u privattivi mixtrija jew liċenzjati minn sorsi barranin b'kundizzjonijiet b'kondizzjonijiet normali tas-suq, kif ukoll l-ispejjeż tal-konsulenzi u s-servizzi ekwivalenti użati esklussivament għall-proġett;
(e)
spejjeż ġenerali addizzjonali u spejjeż amministrattivi oħra, inklużi spejjeż ta' materjali, provvisti u prodotti simili, imġarrba direttament b'riżultat tal-proġett.
7. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
TAQSIMA 5
Għajnuna favur il-forestrija
Artikolu 32
Għajnuna għal tisġir u l-ħolqien ta' msaġar
1. Għajnuna għal tisġir u l-ħolqien ta' msaġar mogħtija lil detenturi ta' art pubblika u privata u l-assoċjazzjonijiet tagħhom għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 16 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. Fil-każ ta' tisġir ta' art li hija proprjetà tal-Istat, l-għajnuna għandha tingħata biss jekk il-korp li jkun qed jamministra din it-tip ta' art huwa korp privat jew muniċipalità.
5. Limitazzjonijiet fuq is-sjieda tal-foresti, imsemmija fil-Paragrafu 4 m'għandhomx japplikaw għall-foresti tropikali jew subtropikali u għaż-żoni msaġġra tat-territorji tal-Azores, ta' Madeira, u tal-Gżejjer Canary, tal-gżejjer minuri tal-Eġew u d-dipartimenti Franċiżi extra-Ewropew.
6. Għandha tingħata għajnuna għal afforestazzjoni u l-ħolqien ta' art imsaġġra fuq art agrikola u art mhux agrikola.
7. L-għajnuna għal afforestazzjoni u l-ħolqien ta' art imsaġġra għandha tkopri l-ispejjeż ta' stabbiliment u primjum annwali għal kull ettaru.
L-għajnuna għal afforestazzjoni u l-ħolqien ta' art imsaġġra tista' tkopri operazzjonijiet ta' investiment.
Għajnuna għal tisġir ta' art li hija proprjetà tal-awtoritajiet pubbliċi jew għal siġar li jikbru malajr għandha tkopri biss l-ispejjeż ta' stabbiliment.
8. Għajnuna għal afforestazzjoni u l-ħolqien ta' art imsaġġra relatata ma' operazzjonijiet ta' investiment għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (a) u (b), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(d)
l-akkwist jew l-iżvilupp ta' softwer tal-kompjuter u l-akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur, trademarks;
(e)
l-ispejjeż biex jitwaqqfu pjanijiet ta' ġestjoni tal-foresti u strument ekwivalenti.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
9. L-operazzjonijiet ta' investiment għandhom ikunu b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal operazzjonijiet ta' investimenti li jeħtieġu valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għanda tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
10. L-ispejjeż ta' stabbiliment li ġejjin jistgħu jkunu eliġibbli:
(a)
l-ispejjeż tal-pjantaġġun u ta' materjal ta' propagazzjoni;
(b)
l-ispejjeż tat-tħawwil u l-ispejjeż direttament marbuta mal-pjantaġġun;
(c)
l-ispejjeż tal-materjal tat-taħwil u t-taħwil, inklużi l-ħażna u t-trattamenti tan-nibbieta bil-materjali ta' prevenzjoni u protezzjoni neċessarji;
(d)
l-ispejjeż tat-tħawwil mill-ġdid li huwa neċessarju matul l-ewwel sena ta' afforestazzjoni.
11. L-għajnuna fil-forma ta' primjum annwali għal kull ettaru għandha tkopri wkoll l-ispejjeż għal dħul agrikolu mitluf u għall-manutenzjoni, inkluż għal tindif bikri u tard, u għandha titħallas għal perjodu massimu ta' 12-il sena mid-data tal-għoti tal-għajnuna.
12. L-għajnuna m'għandhiex tingħata għat-taħwil tas-siġar li ġejjin:
(a)
siġar għal imsaġar ta' newba qasira;
(b)
siġar tal-Milied; jew
(c)
siġar li jikbru malajr għall-produzzjoni tal-enerġija.
13. L-ispeċijiet imħawla għandhom ikunu adattati għall-kundizzjonijiet ambjentali u klimatiċi taż-żona u jkunu konformi ma' rekwiżiti ambjentali minimi.
14. Fiż-żoni fejn it-tisġir huwa diffiċli minħabba kundizzjonijiet pedoklimatiċi severi, tista' tingħata għajnuna għat-tħawwil ta' speċijiet oħra tal-injam perenni bħal arbuxelli jew siġar żgħar adattati għall-kundizzjonijiet lokali.
15. Għal benefiċjarji li huma 'l fuq minn ċertu daqs, li għandu jiġi determinat mill-Istati Membri fil-programi tal-iżvilupp rurali, l-għajnuna għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni tal-informazzjoni rilevanti minn pjan tal-ġestjoni tal-foresta jew strument ekwivalenti li jkunu konformi mal-ġestjoni sostenibbli tal-foresta hekk kif definit fit-Tieni Konferenza Ministerjali dwar il-Protezzjoni tal-Foresti fl-Ewropa tal-1993.
16. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 33
Għajnuna għal sistemi tal-agroforestrija
1. Għajnuna għal sistemi ta' agroforesterija mogħtija lil detenturi ta' art privata, muniċipalitajiet u l-assoċjazzjonijiet tagħhom għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 11 ta' dan l-Artikolu u l-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. L-għajnuna għal sistemi ta' agroforestrija għandha tkopri l-ispejjeż ta' stabbiliment u primjum annwali għal kull ettaru.
L-għajnuna għal sistemi ta' agroforestrija tista' tkopri operazzjonijiet ta' investiment.
5. L-għajnuna għal sistemi ta' agroforestrija relatata ma' operazzjonijiet ta' investiment għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (a) u (b), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(d)
l-akkwist jew l-iżvilupp ta' softwer tal-kompjuter u l-akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur, trademarks;
(e)
l-ispejjeż biex jitwaqqfu pjanijiet ta' ġestjoni tal-foresti u strument ekwivalenti.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
6. L-operazzjonijiet ta' investiment għandhom ikunu b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal operazzjonijiet ta' investimenti li jeħtieġu valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għanda tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
7. L-ispejjeż ta' stabbiliment li ġejjin jistgħu jkunu eliġibbli:
(a)
l-ispejjeż għall-istabbiliment tas-sistema tal-agroforestrija bit-tħawwil tas-siġar, inklużi l-ispejjeż tal-materjal tat-tħawwil, tal-pjantaġġun, tal-ħażna u tat-trattamenti tan-nebbieta bil-materjali neċessarji ta' prevenzjoni u protezzjoni;
(b)
l-ispejjeż għall-istabbiliment tas-sistema tal-agroforestrija bil-konverżjoni ta' foresti eżistenti jew art imsaġġra oħra, inklużi l-ispejjeż tat-tqaċċit tas-siġar, tal-irmondar u ż-żbir u l-protezzjoni kontra annimali li jirgħu;
(c)
spejjeż oħra direttament marbuta mal-istabbiliment ta' sistema tal-agroforestrija bħal spejjeż għal studji ta' fattibbiltà, pjan ta' stabbiliment, eżami tal-ħamrija, preparazzjoni u protezzjoni tal-ħamrija;
(d)
l-ispejjeż ta' silvipastoral, jiġifieri faċilitajiet ta' tisqija u ta' protezzjoni għas-sistema tar-ragħa;
(e)
l-ispejjeż tat-trattament neċessarju konness mal-istabbiliment ta' sistema ta' agroforestrija, inklużi t-tisqija u l-qtugħ;
(f)
l-ispejjeż għat-tħawwil mill-ġdid matul l-ewwel sena wara l-istabbiliment ta' sistema ta' agroforestrija.
8. L-għajnuna fil-forma ta' primjum annwali għal kull ettaru għandha tkopri wkoll l-ispejjeż għall-manutenzjoni tas-sistema tal-agroforestrija, u għandha titħallas għal perjodu massimu ta' ħames snin mid-data tal-għoti tal-għajnuna.
L-ispejjeż eliġibbli ta' manutenzjoni jistgħu jirrelataw mal-faxxex stabbiliti tas-siġar, l-azzjonijiet tat-tneħħija tal-ħaxix ħażin, taż-żbir, tal-irmondar u ta' protezzjoni u investiment bħal ma huma ċnut jew tubi individwali ta' protezzjoni.
9. L-Istati Membri għandhom jiddeterminaw in-numru massimu ta' siġar li għandhom jitħawlu għal kull ettaru, b'kont meħud ta' dan li ġej:
(a)
il-kundizzjonijiet lokali pedoklimatiċi u ambjentali;
(b)
l-ispeċijiet tal-forestrija; u
(c)
l-ħtieġa li jkun żgurat użu sostenibbli agrikolu tal-art.
10. Għal benefiċjarji li huma 'l fuq minn ċertu daqs, li għandu jiġi determinat mill-Istati Membri, l-għajnuna għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni tal-informazzjoni rilevanti minn pjan tal-ġestjoni tal-foresta jew strument ekwivalenti li jkun konformi mal-ġestjoni sostenibbli tal-foresta hekk kif definit fit-Tieni Konferenza Ministerjali dwar il-Protezzjoni tal-Foresti fl-Ewropa, 1993.
11. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal:
(a)
80 % tal-ispejjeż eliġibbli għall-operazzjonijiet ta' investiment u tal-ispejjeż ta' stabbiliment imsemmija fil-Paragrafi 5 u 7; u
(b)
100 % tal-primjum annwali msemmi f'dak il-paragrafu 8.
Artikolu 34
Għajnuna għall-prevenzjoni u għar-restawr ta' danni lil foresti minħabba nirien, diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi oħra, pesti tal-pjanti, avvenimenti katastrofiċi
1. Għajnuna għall-prevenzjoni u r-restawr ta' danni lill-foresti minn nirien tal-foresti, diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jiġu assimilati ma diżastru naturali, avvenimenti klimatiċi avversi oħra, pesti tal-pjantu u avvenimenti katastrofiċi u avvenimenti ta' tibdil fil-klima skont l-Artikolu 24 tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 mogħtija lil sidien privati u pubbliċi tal-foresti, u korpi oħra legali privati u pubbliċi u l-assoċjazzjonijiet tagħhom għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(2)(b) jew skont kif ikun il-każ, l-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta tkun tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 12 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. Huma biss iż-żoni tal-foresti kklassifikati li għandhom riskju medju sa għoli ta' nirien skont il-pjan ta' protezzjoni tal-foresti stabbilit mill-Istat Membru kkonċernat li għandhom ikunu eliġibbli għall-għajnuna relatata mal-prevenzjoni tan-nar.
5. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
l-istabbiliment ta' infrastruttura protettiva;
(b)
attivitajiet lokali ta' prevenzjoni fuq skala żgħira kontra n-nirien, jew perikoli oħra naturali, inkluż l-użu ta' annimal li jirgħu;
(c)
l-istabbiliment u t-titjib ta' faċilitajiet ta' monitoraġġ tan-nar tal-foresti, pesti u mard u tat-tagħmir ta' komunikazzjoni;
(d)
ir-restawr tal-potenzjal tal-foresti li sofrew danni minħabba nirien, diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi oħra, pesti tal-pjanti, avvenimenti katastrofiċi u avvenimenti relatati mat-tibdil fil-klima.
6. L-għajnuna tista' tkopri spejjeż ta' manutenzjoni fil-każ li jfaqqgħu nirien.
7. L-għajnuna ma għandhiex tingħata għal attivitajiet relatati mal-agrikoltura f'żoni koperti minn impenji agroambjentali.
8. Fil-każ tar-restawr tal-potenzjal forestali msemmi fil-paragrafu 5(d), l-għajnuna għandha tkun suġġetta għar-rikonoxximent formali mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat li:
(a)
in-nirien, diżastru naturali, avveniment klimatiku avvers li jista' jkun assimilat ma' diżastru naturali, avvenimenti klimatiku avvers ieħor, pesta tal-pjanti, avveniment katastrofiku jew avveniment relatat mat-tibdil fil-klima. u
(b)
l-avveniment imsemmi fil-punt (a) ta' dan il-paragrafu, inklużi miżuri adottati skont id-Direttiva 2000/29/KE biex tinqered jew tiġi kkontrollata pesta tal-pjanti, ikkawża l-qerda ta' mill-inqas 20 % tal-potenzjal tal-foresti rilevanti.
9. Fil-każ ta' għajnuna għall-prevenzjoni ta' dannu lil foresta minn pesti tal-pjanti, ir-riskju tal-okkorrenza tal-pesta tal-pjanti għandu jkun appoġġjat b'evidenza xjentifika u rikonoxxut minn organizzazzjoni xjentifika pubblika.
Għandu jkun hemm dispożizzjoni dwar il-lista ta' speċijiet ta' organiżmi li jagħmlu ħsara li jistgħu jikkawżaw pesta tal-pjanti, fil-programm ta' żvilupp rurali tal-Istat Membru kkonċernat.
10. L-attivitajiet jew proġetti mgħejuna għandhom ikunu konsistenti mal-pjan ta' protezzjoni tal-foresti stabbilit mill-Istati Membri.
Għal benefiċjarji li huma 'l fuq minn ċertu daqs, li għandu jiġi determinat mill-Istati Membri, l-għajnuna għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni tal-informazzjoni rilevanti minn pjan ta' ġestjoni tal-foresta jew strument ekwivalenti li jkun konformi mal-ġestjoni sostenibbli tal-foresta hekk kif definit fit-Tieni Konferenza Ministerjali dwar il-Protezzjoni tal-Foresti fl-Ewropa tal-1993, li tagħti dettalji dwar l-għanijiet ta' prevenzjoni.
Spejjeż oħra għajr dawk imsemmija fil-paragrafu 5 relatati mal-partikolaritajiet tas-settur tal-forestrija jistgħu jiġu kkunsidrati li huma spejjeż eliġibbli.
11. M'għandiex tingħata għajnuna għat-telf ta' dħul ikkawżati b'nirien, diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi li jistgħu jkunu assimilati ma' diżastri naturali, avvenimenti klimatiċi avversi oħra, pesti tal-pjanti u avvenimenti katastrofiċi
12. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Għajnuna mogħtija għall-ispejjeż eliġibbli kif imsemmi fil-paragrafu 5(d) u kwalunkwe pagamenti oħra mħallsalill-benefiċjarju, inklużi pagamenti skont miżuri oħrajn nazzjonali jew tal-Unjoni jew poloz tal-assigurazzjoni għall-istess spejjeż eliġibbli għandhom ikunu limitati għal-100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 35
Għajnuna għal investimenti li jtejbu r-reżiljenza u l-valur ambjentali tal-ekosistemi forestali
1. Għajnuna għal investimenti li jtejbu r-reżiljenza u l-valur ambjentali tal-ekosistemi forestali mogħtija lil persuni naturali, sidien ta' foresti privati u pubbliċi, korpi privati legali u pubbliċi u l-assoċjazzjonijiet tagħhom għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu fejn tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 8 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. L-investimenti għandhom ikunu mmirati lejn il-kisba tal-impenji għal għanijiet ambjentali, għal provvista ta' servizzi ekosistemiċi jew titjib tal-valur tal-amenitajiet pubbliċi forestali u artijiet imsaġġra fiż-żona kkonċernata jew it-titjib tal-potenzjal ta' mitigazzjoni fit-tibdil fil-klima ta' ekosistemi, mingħajr ma jiġu esklużi benefiċċji ekonomiċi fuq żmien twil.
5. L-investiment għandu jkun b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal investiment li jeħtieġ valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għandha tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
6. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (a) u (b), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(d)
l-akkwist jew l-iżvilupp ta' softwer tal-kompjuter u l-akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur, trademarks;
(e)
l-ispejjeż biex jitwaqqfu pjanijiet ta' ġestjoni tal-foresti u strument ekwivalenti.
7. Spejjeż, għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 6(a) u (b) marbuta ma' kuntratti ta' kiri, bħal marġni tal-lokatur, spejjeż ta' finanzjament mill-ġdid tal-imgħax, spejjeż ġenerali u tariffi tal-assigurazzjoni ma għandhomx jitqiesu li huma spejjeż eliġibbli.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
8. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 36
Għajnuna għall-iżvantaġġi relatati maż-żoni tal-foresta Natura 2000
1. Għajnuna għal żvantaġġi relatati ma' żoni tal-foresta ta' Natura 2000 kif definit fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 92/43/KEE u fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 2009/147/KE mogħtija lis-sidien tal-foresti privati u l-assoċjazzjonijiet tad-detenturi tal-foresti privati għandha tkun kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu fejn tissodisfa l-kundizzjonijiet stipulati fil-paragrafi 2 sa 6 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. L-għajnuna għandha tingħata kull sena u għal kull ettaru ta' foresta sabiex tikkumpensa lill-benefiċjarji għall-ispejjeż addizzjonali u d-dħul mitluf minħabba żvantaġġi fiż-żoni tal-foresti msemmija fil-Paragrafu 5 ta' dan l-Artikolu, relatati mal-implimentazzjoni tad-Direttiva 92/43/KEE u tad-Direttiva 2009/147/KE.
5. Iż-żoni tal-foresta li ġejjin għandhom ikunu eliġibbli għal għajnuna:
(a)
Żoni tal-foresta ta' Natura 2000 skont l-Artikolu 3 tad-Direttiva 92/43/KEE u l-Artikolu 3 tad-Direttiva 2009/147/KE;
(b)
fatturi tal-pajsaġġ li jikkontribwixxu għall-implimentazzjoni tal-Artikolu 10 tad-Direttiva 92/43/KEE; dawk iż-żoni ma għandhomx jaqbżu 5 % taż-żoni inklużi fin-netwerk Natura 2000 koperti mill-ambitu territorjali tal-programm għall-iżvilupp rurali kkonċernat.
6. L-għajnuna għandha tkun limitata għal ammonti massimi ta' EUR 500 għal kull ettaru għal kull sena fil-perjodu inizjali li ma jaqbiżx ħames snin u għal EUR 200 għal kull ettaru fis-sena wara dan.
Dawk l-ammonti jistgħu jiġu miżjuda f'każijiet eċċezzjonali filwaqt li jiġu kkunsidrati ċirkostanzi speċifiċi li għandhom jiġu ġġustifikati fil-programmi ta' żvilupp rurali.
L-Istati Membri għandhom inaqqsu mill-għajnuna l-ammont meħtieġ sabiex jeskludu finanzjament doppju tal-prattiki msemmija fl-Artikolu 29 tar-Regolament (UE) Nru 1307/2013.
Artikolu 37
Servizzi ambjentali u klimatiċi tal-foresti u konservazzjoni tal-foresti
1. Għajnuna għal servizzi forestali - ambjentali u klimatiċi u għall-konservazzjoni tal-foresti mogħtija lid-detenturi privati jew pubbliċi ta' foresti, korpi legali privati jew pubbliċi u l-assoċjazzjonijiet tagħhom għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 9 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. Fil-każ ta' servizzi ambjentali tal-foresti u klimatiċi u konservazzjoni tal-foresti fuq art li hija proprjetà tal-Istat, l-għajnuna għandha tingħata biss jekk il-korp li jkun qed jamministra din it-tip ta' art huwa korp privat jew muniċipalità.
5. Għal azjendi tal-foresta li huma 'l fuq minn ċertu limitu, li jrid jiġi determinat mill-Istati Membri, l-għajnuna għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni tal-informazzjoni rilevanti minn pjan ta' ġestjoni tal-foresta jew strument ekwivalenti li jkun konformi mal-ġestjoni sostenibbli tal-foresta hekk kif definit fit-Tieni Konferenza Ministerjali dwar il-Protezzjoni tal-Foresti fl-Ewropa 1993.
6. L-għajnuna għandha tingħata għal kull ettaru ta' art forestali.
7. Għajnuna għandha tkopri biss dawk l-impenji li jeċċedu r-rekwiżiti obbligatorji stabbiliti mill-att nazzjonali dwar il-forestrija jew leġiżlazzjoni nazzjonali jew tal-Unjoni oħra rilevanti. Ir-rekwiżit nazzjonali obbligatorju għandu jkun identifikat b'mod ċar.
Dawn l-impenji għandhom jittieħdu għal perjodu ta' bejn ħames u seba' snin. Madankollu, fejn meħtieġ u ġġustifikat kif xieraq, l-Istati Membri jistgħu jiddeterminaw perjodu itwal għal tipi ta' impenji partikolari.
8. Il-ħlasijiet għandhom jikkumpensaw il-benefiċjarji għall-ispejjeż addizzjonali u d-dħul mitluf kollu jew parti minnu li jirriżulta mill-impenji msemmija fil-Paragrafu 7 li dawn jidħlu għalihom.
Fejn meħtieġ, l-għajnuna tista' tkopri l-ispejjeż tat-tranżazzjonijiet sa valur ta' 20 % tal-għajnuna.
F'każijiet debitament ġustifikati għal operazzjonijiet li jikkonċernaw il-konservazzjoni tal-ambjent, l-għajnuna għal impenji biex jiġi rinunzjat l-użu kummerċjali ta' siġar u foresti tista' tingħata bħala rata fissa jew pagament wieħed għal kull unità kkalkulata abbażi ta' spejjeż addizzjonali u dħul mitluf.
9. L-għajnuna għandha tkun limitata għall-ammont massimu ta' EUR 200 għal kull ettaru kull sena.
Dan l-ammont massimu jista' jiżdied f'każijiet eċċezzjonali meta jittieħdu inkunsiderazzjoni ċirkostanzi speċifiċi li jridu jiġu ġġustifikati fil-programmi tal-iżvilupp rurali.
Artikolu 38
Għajnuna għal trasferiment ta' għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni fis-settur tal-forestrija
1. Għajnuna għal trasferiment ta' għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni favur azjendi attivi fis-settur tal-forestrija għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 6 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha tkopri taħriġ vokazzjonali u azzjonijiet ta' kisba ta' ħiliet, inklużi korsijiet ta' taħriġ, workshops u kkowċjar, attivitajiet ta' dimostrazzjoni u azzjonijiet informattivi.
L-għajnuna tista' tkopri wkoll skambji ta' mmaniġġjar tal-foresti fuq perjodi qosra u żjarat fil-foresti.
Għajnuna għal attivitajiet ta' dimostrazzjoni tista' tkopri spejjeż ta' investiment rilevanti.
3. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
spejjeż tal-organizzazzjoni u l-forniment tat-trasferiment tal-għarfien jew l-azzjoni ta' informazzjoni;
(b)
fil-każ ta' proġetti ta' dimostrazzjoni relatati ma' investimenti:
(i)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(ii)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(iii)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (i) u (ii), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; studji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(iv)
akkwist jew żvilupp ta' softwer tal-kompjuter u akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur u trademarks;
(c)
spejjeż għall-ivvjaġġar, l-akkomodazzjoni u għal kuljum tal-parteċipanti.
4. L-għajnuna msemmija fil-paragrafu 3(a) u (b) m'għandhiex tinvolvi pagamenti diretti lill-benefiċjarji. L-għajnuna għandha titħallas lill-fornitur tat-trasferiment tal-għarfien u tal-azzjonijiet ta' informazzjoni.
5. Korpi li jipprovdu servizzi ta' trasferiment tal-għarfien u ta' azzjonijiet ta' informazzjoni għandu jkollhom il-kapaċitajiet xierqa fil-forma ta' kwalifiki tal-persunal u taħriġ regolari biex iwettqu dawn il-kompiti.
6. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 39
Għajnuna għal servizzi ta' konsulenza fis-settur tal-foresti
1. Għajnuna għas-servizzi ta' konsulenza mogħtija lid-detenturi tal-foresti u lil maniġers oħra tal-art għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. Għajnuna għandha tingħata biex tgħin lid-detenturi tal-foresti u lil maniġers oħra tal-art jibbenefikaw mill-użu ta' servizzi ta' konsulenza għat-titjib tal-prestazzjoni ekonomika u ambjentali u l-ħarsien tal-klima u r-reżiljenza tal-azjendi, intrapriżi jew investiment tagħhom.
3. Il-parir minn tal-inqas għandu jkopri kwistjonijiet relatati mal-implimentazzjoni tad-Direttivi 92/43/KEE, id-Direttiva 2000/60/KE u d-Direttiva 2009/147/KE.
Din il-konsulenza tista' tkopri wkoll kwistjonijiet marbuta mal-prestazzjoni ekonomika u ambjentali tal-azjendi tal-forestrija.
4. L-għajnuna ma għandhiex tinvolvi ħlasijiet diretti lill-benefiċjarji. L-għajnuna għandha titħallas lill-fornitur tas-servizzi konsultattivi.
Il-fornitur tas-servizz ta' konsulenza għandu jkollhom ir-riżorsi xierqa fil-forma ta' persunal imħarreġ b'mod regolari u kkwalifikat u esperjenza fil-konsulenza u affidabbiltà fir-rigward tal-oqsma li huma jagħtu pariri dwarhom.
5. Meta jagħti l-pariri, il-fornitur tas-servizzi konsultattivi għandu jirrispetta l-obbligi ta' nuqqas ta' divulgazzjoni msemmija fl-Artikolu 13(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
6. Fejn ikun iġġustifikat u xieraq, il-konsulenza tista' tingħata b'mod parzjali fi grupp, filwaqt li tittieħed inkunsiderazzjoni s-sitwazzjoni tal-benefiċjarji individwali tas-servizzi konsultattivi.
7. L-ammont ta' għajnuna kull sena għandu jkun limitat għal EUR 1 500 għal kull parir.
Artikolu 40
Għajnuna għal investimenti fl-infrastruttura relatata mal-iżvilupp, il-modernizzazzjoni jew l-adattazzjoni tas-settur tal-forestrija
1. L-għajnuna għal investimenti fl-infrastruttura relatata mal-iżvilupp, il-modernizzazzjoni jew l-adattazzjoni ta' forestrija mogħtija lil azjendi attivi fis-settur tal-foresti għandha tkun kompatibbli mas-suq komuni fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet imniżżla fil-paragrafi 2 sa 9 ta' dan l-Artikolu u l-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. L-investiment għandu jkun b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal investiment li jeħtieġ valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għandha tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
5. L-għajnuna għandha tkopri investimenti f'assi tanġibbli u intanġibbli li jikkonċernaw infrastruttura marbuta mal-iżvilupp, il-modernizzazzjoni jew l-adattament ta' foresti, inklużi dawn li ġejjin:
(a)
aċċess għal art tal-foresti;
(b)
konsolidazzjoni u t-titjib tal-art;
(c)
provvista ta' enerġija u ilma.
6. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (a) u (b), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(d)
akkwist jew żvilupp ta' softwer tal-kompjuter u akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur u trademarks;
(e)
l-ispejjeż biex jitwaqqfu pjanijiet ta' ġestjoni tal-foresti u l-ekwivalenti tagħhom.
7. Spejjeż, għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 6(a) u (b) marbuta ma' kuntratti ta' kiri, bħal marġni tal-lokatur, spejjeż ta' finanzjament mill-ġdid tal-imgħax, spejjeż ġenerali u tariffi tal-assigurazzjoni ma għandhomx jitqiesu li huma spejjeż eliġibbli.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
8. Fil-każ ta' investimenti immirati esklussivament lejn it-titjib tal-valur ambjentali tal-foresti u għat-toroq forestali, li huma miftuħin għall-pubbliku mingħajr ħlas u li jservu aspetti multifunzjonali forestali, l-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
9. Fil-każ ta' investimenti li jtejbu l-potenzjal ekonomiku fuq perjodu ta' żmien qasir jew twil tal-foresti l-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għar-rati li ġejjin:
(a)
75 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment fir-reġjuni l-aktar imbiegħda;
(b)
75 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment fil-gżejjer minuri tal-Eġew;
(c)
50 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni anqas żviluppati u fir-reġjuni kollha li l-PDG per capita tagħhom għall-perjodu mill-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta' Diċembru 2013 kien inqas minn 75 % tal-medja tal-UE-25 għall-perjodu ta' referenza imma li l-PDG tagħhom per capita huwa 'l fuq minn 75 % tal-medja tal-PDG tal-EU-27;
(d)
40 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni oħrajn.
Artikolu 41
Għajnuna għal investimenti f'teknoloġiji tal-forestrija u fl-ipproċessar, l-immobilizzar u l-kummerċjalizzazzjoni tal-prodotti tal-forestrija
1. Għajnuna għal investimenti f'teknoloġiji tal-forestrija u fl-ipproċessar, l-immobilizzar u l-kummerċjalizzazzjoni ta' prodotti tal-forestrija mogħtija lil sidien tal-foresti privati, muniċipalitajiet u l-assoċjazzjonijiet tagħhom u lil SMEs għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 11 ta' dan l-Artikolu u l-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. L-investiment għandu jkun b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal investiment li jeħtieġ valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għandha tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
5. Fit-territorji tal-Azores, Madeira, il-gżejjer Kanarji, il-gżejjer minuri tal-Eġew u d-dipartiment Franċiż extra-Ewropew għajnuna tista' tingħata wkoll lil impriżi li mhumiex SMEs.
6. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (a) u (b), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(d)
akkwist jew żvilupp ta' softwer tal-kompjuter u akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur u trademarks;
(e)
l-ispejjeż biex jitwaqqfu pjanijiet ta' ġestjoni tal-foresti u l-ekwivalenti tagħhom.
7. Spejjeż, għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 6(a) u (b) marbuta ma' kuntratti ta' kiri, bħal marġni tal-lokatur, spejjeż ta' finanzjament mill-ġdid tal-imgħax, spejjeż ġenerali u tariffi tal-assigurazzjoni ma għandhomx jitqiesu li huma spejjeż eliġibbli.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
8. Investimenti relatati mat-titjib tal-valur ekonomiku tal-foresti għandhom ikunu ġustifikati fir-rigward ta' titjib mistenni għal foresti fuq azjenda waħda jew aktar u jistgħu jinkludu investimenti relatati ma' makkinarju u prattiki tal-ħsad li ma jagħmlux ħsara lill-ħamrija u lir-riżorsi.
9. Investimenti relatati mal-użu ta' injam bħala materja prima għandhom ikunu limitati għall-operazzjonijiet ta' ħidma kollha qabel l-ipproċessar industrijali.
L-investimenti f'infrastrutturi tal-enerġija rinnovabbli li jikkunsmaw jew jipproduċu l-enerġija għandhom jikkonformaw mal-istandards minimi għall-effiċjenza fl-enerġija fejn standards bħal dawn jeżistu fil-livell nazzjonali.
Investimenti f'installazzjonijiet, li l-iskop primarju tagħhom huwa l-produzzjoni tal-elettriku mill-bijomassa, m'għandhomx ikunu eliġibbli għal għajnuna sakemm ma jintużax perċentwal minimu ta' enerġija termali li jrid jiġi stabbilit mill-Istati Membri.
Għajnuna għal proġetti ta' investiment fil-bijoenerġija għandhom jiġu limitati għal bijoenerġija li tissodisfa l-kriterji tas-sostenibbiltà applikabbli stabbiliti fil-leġiżlazzjoni tal-Unjoni, inklużi fl-Artikolu 17(2) sa (6) tad-Direttiva 2009/28/KE.
10. Għal azjendi tal-foresta li huma 'l fuq minn ċertu limitu, li jrid jiġi determinat mill-Istati Membri, l-għajnuna għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni tal-informazzjoni rilevanti minn pjan ta' ġestjoni tal-foresta jew strument ekwivalenti li jkun konformi mal-ġestjoni sostenibbli tal-foresta hekk kif definit fit-Tieni Konferenza Ministerjali dwar il-Protezzjoni tal-Foresti fl-Ewropa 1993.
11. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għar-rati li ġejjin:
(a)
75 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment fir-reġjuni l-aktar imbiegħda;
(b)
75 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment fil-gżejjer minuri tal-Eġew;
(c)
50 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni anqas żviluppati u fir-reġjuni kollha li l-PDG per capita tagħhom għall-perjodu mill-1 ta' Jannar 2007 sal-31 ta' Diċembru 2013 kien inqas minn 75 % tal-medja tal-UE-25 għall-perjodu ta' referenza imma li l-PDG tagħhom per capita huwa 'l fuq minn 75 % tal-medja tal-PDG tal-EU-27;
(d)
40 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni oħrajn.
Artikolu 42
Konservazzjoni tar-riżorsi ġenetiċi fil-forestrija
1. Għajnuna għall-konservazzjoni ta' riżorsi ġenetiċi fil-forestrija, marbuta ma' servizzi ambjentali tal-foresti u klimatiċi u mal-konservazzjoni tal-foresti, mogħtija lil entitajiet pubbliċi u privati għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta din tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Paragrafi 2 sa 6 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. Għall-finijiet ta' dan l-Artikolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“konservazzjoni in situ” tfisser il-konservazzjoni ta' materjal ġenetiku f'ekosistemi u ħabitats naturali u l-manutenzjoni u l-irkupru ta' popolazzjoni vijabbli ta' speċijiet fl-ambjent naturali tagħhom.
(b)
“konservazzjoni f'azjenda fil-foresta” tfisser il-konservazzjoni in situ u l-iżvilupp fil-livell ta' azjenda fil-foresta;
(c)
“konservazzjoni ex situ” tfisser il-konservazzjoni ta' materjal ġenetiku għal forestrija 'l barra mill-ħabitat naturali tiegħu;
(d)
“ġbir ex situ” tfisser il-ġbir ta' materjal ġenetiku għall-agrikoltura jew il-forestrija miżmum barra mill-ħabitat naturali tiegħu.
5. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż għal azzjonijiet:
(a)
azzjonijiet immirati: azzjonijiet li jippromwovu l-konservazzjoni, il-karatterizzazzjoni, il-ġbir u l-użu in situ u ex situ ta' riżorsi ġenetiċi fil-forestrija, inklużi inventarji bbażati fuq l-Internet ta' riżorsi ġenetiċi attwalment ikkonservati in situ, inkluża l-konservazzjoni f'azjenda fil-foresta, ta' kollezzjonijiet u bażijiet tad-dejta ex situ;
(b)
azzjonijiet miftiehma: azzjonijiet li jippromwovu l-iskambju ta' informazzjoni għall-konservazzjoni, il-karatterizzazzjoni, il-ġbir u l-użu ta' riżorsi ġenetiċi fil-forestrija tal-Unjoni, bejn organizzazzjonijiet kompetenti fl-Istati Membri;
(c)
azzjonijiet ta' akkumpanjament: azzjonijiet ta' informazzjoni, disseminazzjoni u konsulenza li jinvolvu organizzazzjonijiet mhux governattivi u partijiet interessati rilevanti oħra, korsijiet ta' taħriġ u l-preparazzjoni ta' rapporti tekniċi.
6. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 100 % tal-ispejjeż eliġibbli.
Artikolu 43
Għajnuna għall-konsolidazzjoni tal-art
Għajnuna għal konsolidazzjoni ta' art tal-foresti għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-Kapitolu I u tingħata:
(a)
lil detenturi privati ta' forestrija li huma SMEs; u
(b)
lejn l-spejjeż legali u amministrattivi, inklużi spejjeż ta' stħarriġ, u limitata għalihom; u
(c)
sa mhux aktar minn 100 % tal-ispejjeż reali mġarrba.
TAQSIMA 6
Għajnuniet favur l-SMEs fiż-Żoni Rurali, kofinanzjati mill-FAEŻR jew mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal dawn il-miżuri kofinanzjati
Artikolu 44
Għajnuna għal investimenti li jikkonċernaw l-ipproċessar tal-prodotti agrikoli fi prodotti mhux agrikoli jew il-produzzjoni ta' qoton
1. Għajnuna għal investimenti li jikkonċernaw l-ipproċessar ta' prodotti agrikoli fi prodotti mhux agrikoli jew il-produzzjoni tal-qoton, inklużi l-attivitajiet ta' tfesdiq, mogħtija lill-SMEs għandha tkun kompatibbli mas-suq intern fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu fejn hija tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 10 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. Investiment marbut mal-produzzjoni ta' bijokarburant jew enerġija minn sorsi rinnovabbli m'għandux ikun eliġibbli għal għajnuna skont dan l-Artikolu.
5. L-investiment għandu jkun b'konformità mal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni u mal-liġijiet nazzjonali tal-Istat Membru kkonċernat dwar il-ħarsien tal-ambjent. Għal investiment li jeħtieġ valutazzjoni tal-impatt ambjentali skont id-Direttiva 2011/92/UE l-għajnuna għandha tkun soġġetta għall-kundizzjoni li tkun saret valutazzjoni ta' dan it-tip u li jkun ingħata l-permess għall-iżvilupp għall-proġett ta' investiment ikkonċernat qabel id-data tal-għoti tal-għajnuna individwali.
6. L-għajnuna għandha tkopri investimenti tanġibbli u intanġibbli.
7. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(b)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(c)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (a) u (b), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; l-istudji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarrbet;
(d)
akkwist jew żvilupp ta' softwer tal-kompjuter u akkwisti ta' brevetti, liċenzji, drittijiet tal-awtur u trademarks.
8. Spejjeż, għajr dawk li hemm referenza għalihom fil-paragrafu 7 marbuta ma' kuntratti ta' kiri, bħal marġni tal-lokatur, spejjeż ta' finanzjament mill-ġdid tal-imgħax, spejjeż ġenerali u tariffi tal-assigurazzjoni ma għandhomx jitqiesu li huma spejjeż eliġibbli.
Il-kapital operatorju ma għandux jiġi kkunsidrat li huwa spiża eliġibbli.
9. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għar-rati li ġejjin:
(a)
fir-reġjuni l-aktar imbiegħda:
(i)
80 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni li l-PDG per capita tagħhom huwa inqas jew daqs 45 % tal-medja tal-EU-27;
(ii)
65 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni li l-PDG per capita tagħhom huwa bejn l-45 % u s-60 % tal-medja tal-EU-27 jew daqshom;
(iii)
55 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni li l-PDG per capita tagħhom huwa bejn is-60 % u l-75 % tal-medja tal-EU-27;
(iv)
45 % tal-ammont tal-investiment eliġibbli fir-reġjuni l-aktar imbiegħda;
(b)
f'reġjuni anqas żviluppati:
(i)
60 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni li l-PDG per capita tagħhom huwa inqas jew daqs 45 % tal-medja tal-EU-27;
(ii)
45 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni li l-PDG per capita tagħhom huwa bejn il-45 % u s-60 % tal-medja tal-EU-27 jew daqshom;
(iii)
35 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'reġjuni li l-PDG per capita tagħhom huwa aktar minn 60 % tal-medja tal-EU-27;
(c)
f'żoni 'c':
(i)
25 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għall-investiment f'żoni b'popolazzjoni skarsa u fir-reġjuni ta' NUTS 3 jew f'partijiet tar-reġjuni ta' NUTS 3 li jaqsmu fruntiera tal-art ma' pajjiż 'l barra miż-Żona Ekonomika Ewropea (ŻEE) jew Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles;
(ii)
20 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment f'żoni ‘c’ li mhumiex definiti minn qabel;
(iii)
fiż-żoni li qabel kienu ‘a’, l-intensitajiet tal-għajnuna jistgħu jiġu miżjuda b'mhux iktar minn 5 punti perċentwali mill-1 ta' Lulju 2014 sal-31 ta' Diċembru 2017;
(iv)
fejn żona ‘c’ qiegħda maġenb żona ‘a’, l-intensità massima tal-għajnuna permessa fiż-żoni ta' NUTS 3 jew partijiet miż-żoni ta' NUTS 3 f'dik iż-żona ‘c’ li huma maġenb iż-żona ‘a’ tista' tiżdied skont kif ikun jeħtieġ ħalli d-differenza fl-intensità tal-għajnuna bejn iż-żewġ żoni ma taqbiżx il-15-il punt perċentwali.
(d)
10 % tal-ammont tal-ispejjeż eliġibbli għal investiment fir-reġjuni l-oħra kollha.
10. L-intensitajiet massimi tal-għajnuna previsti fil-Paragrafu 9 jistgħu jiġu miżjuda sa 10 punti perċentwali għal intrapriżi mikro u żgħar.
Artikolu 45
Għajnuna inizjali għal negozji għal attivitajiet mhux agrikoli f'żoni rurali
1. Għajnuna biex jiġi stabbilit negozju għal attivitajiet mhux agrikoli f'żoni rurali mogħtija lill-SMEs għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 9 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. Għajnuna għandha tingħata lill-kategoriji li ġejjin ta' benefiċjarji:
(a)
bdiewa jew membri ta' familja li tgħix fuq azjenda agrikola f'żoni rurali li jiddiversifikaw f'attivitajiet mhux agrikoli;
(b)
Intrapriżi mikro u żgħar f'żoni rurali; u
(c)
persuni naturali f'żoni rurali.
5. Fejn il-membru li jgħix fuq azjenda agrikola msemmija fil-Paragrafu 4(a) huwa persuna legali jew grupp ta' persuni legali huma għandhom ikunu qed jagħmlu attività agrikola fuq ir-razzett fi żmien li tiġi ppreżentata l-applikazzjoni għall-għajnuna.
6. L-għajnuna għandha tkun kondizzjonali fuq il-preżentazzjoni ta' pjan ta' direzzjoni tan-negozju lill-awtorità kompetenti tal-Istat Membru kkonċernat. L-implimentazzjoni ta' dak il-pjan ta' direzzjoni tan-negozju għandha tibda fi żmien disa' xhur mid-data tad-deċiżjoni tal-għoti tal-għajnuna.
Il-pjan ta' direzzjoni tan-negozju għandu jiddeskrivi dawn li ġejjin:
(a)
is-sitwazzjoni ekonomika inizjali tal-benefiċjarju;
(b)
għanijiet importanti u miri għall-iżvilupp tal-attivitajiet il-ġodda tal-benefiċjarju;
(c)
id-dettalji tal-azzjonijiet meħtieġa għall-iżvilupp tal-attivitajiet tal-benefiċjarju, bħal dettalji ta' investimenti, taħriġ, pariri.
7. L-għajnuna għandha titħallas f'mill-inqas żewġ ħlasijiet parzjali fuq perjodu massimu ta' ħames snin.
Il-ħlasijiet parzjali jistgħu jkunu digressivi.
Il-pagament tal-aħħar ħlas parzjali għandu jkun kondizzjonali fuq l-implimentazzjoni korretta tal-pjan ta' direzzjoni tan-negozju msemmi fil-Paragrafu 6.
8. L-Istati Membri għandhom jiddefinixxu l-ammont tal-għajnuna billi jikkunsidraw is-sitwazzjoni soċjo-ekonomika taż-żona koperta bil-programm tal-iżvilupp rurali.
9. L-għajnuna għandha tkun limitata għal EUR 70 000 għal kull benefiċjarju.
Artikolu 46
Għajnuna għal servizzi konsultattivi għal SMEs f'żoni rurali
1. Għajnuna għal servizzi ta' konsulenza għal SMEs f'żoni rurali għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 9 ta' dan l-Artikolu u l-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. L-għajnuna għandha tingħata biex tgħin lil-SMEs fiż-żoni rurali jibbenefikaw mill-użu ta' servizzi ta' konsulenza għat-titjib tal-prestazzjoni ekonomika u ambjentali, il-ħarsien tal-klima u r-reżiljenza tal-impriża u tal-investiment tagħhom.
4. Din il-konsulenza tista' tkopri kwistjonijiet marbuta mal-prestazzjoni ekonomika u ambjentali tal-benefiċjarju.
5. L-għajnuna ma għandhiex tinvolvi ħlasijiet diretti lill-bidwi. L-għajnuna għandha titħallas lill-fornitur tas-servizzi konsultattivi.
6. Il-korpi magħżulin biex jipprovdu s-servizz ta' konsulenza għandu jkollhom ir-riżorsi xierqa fil-forma ta' persunal imħarreġ b'mod regolari u kkwalifikat u esperjenza fil-konsulenza u affidabbiltà fir-rigward tal-oqsma li huma jagħtu pariri dwarhom.
7. Meta jagħtu l-pariri, il-fornituri tas-servizzi konsultattivi għandhom jirrispettaw l-obbligi ta' nuqqas ta' divulgazzjoni msemmija fl-Artikolu 13(2) tar-Regolament (UE) Nru 1306/2013.
8. Fejn xieraq, il-konsulenza tista' tingħata fi grupp b'mod parzjali, filwaqt li jittieħdu inkunsiderazzjoni s-sitwazzjonijiet tal-utenti individwali tas-servizzi konsultattivi.
9. L-ammont ta' għajnuna għandu jkun limitat għal EUR 1 500 għal kull parir.
Artikolu 47
Għajnuna għal trasferiment ta' għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni favur SMEs f'żoni rurali
1. Għajnuna għal trasferiment ta' għarfien u azzjonjijiet ta' informazzjoni favur l-SMEs f'żoni rurali għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu u l-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. L-għajnuna għandha tkopri taħriġ vokazzjonali u azzjonijiet ta' kisba ta' ħiliet, inklużi korsijiet ta' taħriġ, workshops u kkowċjar, attivitajiet ta' dimostrazzjoni u azzjonijiet informattivi.
Għajnuna għal attivitajiet ta' dimostrazzjoni tista' tkopri spejjeż ta' investiment rilevanti.
4. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż eliġibbli li ġejjin:
(a)
spejjeż tal-organizzazzjoni u l-forniment tat-trasferiment tal-għarfien jew l-azzjoni ta' informazzjoni;
(b)
f'każ ta' proġetti ta' dimostrazzjoni relatata ma' investimenti:
(i)
il-kostruzzjoni, l-akkwist, inkluż il-kiri, jew it-titjib tal-proprjetà immobbli, bl-art eliġibbli biss sa limitu li ma jaqbiżx l-10 % tal-ispejjeż totali eliġibbli tal-operazzjoni kkonċernata;
(ii)
ix-xiri jew ix-xiri bin-nifs ta' makkinarju u tagħmir sa mhux aktar mill-valur tas-suq tal-assi;
(iii)
l-ispejjeż ġenerali li huma marbutin mal-infiq imsemmi fil-punti (i) u (ii), bħal tariffi tal-perit, tal-inġinier u dawk tal-konsultazzjoni, tariffi relatati ma' pariri dwar is-sostenibbiltà ambjentali u ekonomika, inklużi studji tal-fattibbiltà; studji dwar il-fattibbiltà għandhom jibqgħu nefqa eliġibbli anke fejn, abbażi tar-riżultati tagħhom, ebda nefqa skont il-punti (a) u (b) ma tkun iġġarbet;
(iv)
akkwist jew żvilupp ta' softwer tal-kompjuter u akkwisti ta' brevetti, liċenzji, dritt tal-awtur u trademarks;
(c)
spejjeż għall-ivvjaġġar, l-akkomodazzjoni u għal kuljum tal-parteċipanti.
5. L-għajnuna ma għandhiex tinvolvi ħlasijiet diretti lill-benefiċjarji.
Dik l-għajnuna għandha titħallas lill-fornitur tat-trasferiment tal-għarfien u l-azzjonijiet ta' informazzjoni.
Korpi li jipprovdu trasferiment tal-għarfien u azzjonijiet ta' informazzjoni għandu jkollhom il-kapaċitajiet xierqa fil-forma ta' kwalifiki tal-persunal u taħriġ regolari biex iwettqu dawn il-kompiti.
6. L-għajnuna għandha tkun aċċessibbli għal dawk l-impriżi kollha eliġibbli attivi fiż-żona rurali kkonċernata, abbażi ta' kundizzjonijiet definiti b'mod oġġettiv.
7. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għar-rati li ġejjin:
(a)
60 % tal-ispejjeż eliġibbli fil-każ ta' impriżi ta' daqs medju;
(b)
70 % tal-ispejjeż eliġibbli fil-każ ta' impriżi mikro u żgħar.
Artikolu 48
Għajnuna għal parteċipazzjoni ġdida tal-bdiewa fi skemi tal-kwalità għal qoton jew oġġetti tal-ikel
1. Għajnuna għal parteċipazzjoni ġdida ta' bdiewa attivi u gruppi tagħhom li huma SMEs fi skemi ta' kwalità għal qoton jew oġġetti tal-ikel għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu meta tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 7 ta' dan l-Artikolu u fil-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. L-għajnuna għandha tingħata għal parteċipazzjoni ġdida f'wieħed minn dawn it-tipi ta' skemi tal-kwalità:
(a)
l-iskemi tal-kwalità għal qoton u għall-oġġetti tal-ikel stabbiliti skont ir-Regolament (UE) Nru 1151/2012;
(b)
skemi tal-kwalità għal qoton u oġġetti tal-ikel, inklużi skemi ta' ċertifikazzjoni rikonoxxuti mill-Istati Membri bħala skemi li jikkonformaw mal-kriterji li ġejjin:
(i)
l-ispeċifiċità tal-prodott finali prodott taħt skemi tal-kwalità bħal dawn ġejja minn obbligi ċari li jiggarantixxu:
-
karatteristiċi speċifiċi tal-prodotti;
-
metodi speċifiċi tal-biedja jew tal-produzzjoni; jew
-
kwalità tal-prodott finali li teċċedi b'mod sinifikanti l-istandards tal-komoditajiet kummerċjali fir-rigward tas-saħħa pubblika, tal-annimali jew tal-pjanti, it-trattament xieraq tal-annimali jew il-protezzjoni ambjentali;
(ii)
l-iskema hi miftuħa għall-produtturi kollha;
(iii)
l-iskema tal-kwalità tinvolvi speċifikazzjonijiet vinkolanti tal-prodott finali u l-konformità ma' dawk l-ispeċifikazzjonijiet tiġi verifikata minn awtoritajiet pubbliċi jew minn korp ta' spezzjoni indipendenti;
(iv)
l-iskema hija trasparenti u tiggarantixxi traċċabbiltà sħiħa tal-prodotti agrikoli.
(c)
skemi ta' ċertifikazzjoni volontarja ta' oġġetti tal-ikel rikonoxxuti mill-Istat Membru kkonċernat bħala li jissodisfaw ir-rekwiżiti stabbiliti fil-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni - Linji gwida tal-aqwa prattiki tal-UE għat-tħaddim ta' skemi ta' ċertifikazzjoni volontarji għal prodotti agrikoli u oġġetti tal-ikel.
5. L-għajnuna għandha tingħata fil-forma ta' ħlas ta' inċentiv annwali, li l-livell tiegħu huwa ddeterminat skont il-livell tal-ispejjeż fissi li jinħolqu minn parteċipazzjoni fi skemi tal-kwalità.
6. L-għajnuna għandha tingħata għal perijodu massimu ta' ħames snin.
7. L-għajnuna għandha tkun limitata għal EUR 3 000 għal kull benefiċjarju kull sena.
Artikolu 49
Għajnuna għal attivitajiet ta' informazzjoni u promozzjoni li għandhom x'jaqsmu mal-qoton u oġġetti tal-ikel koperti mill-iskema tal-kwalità
1. Għajnuna għal attivitajiet ta' informazzjoni u promozzjoni li għandhom x'jaqsmu mal-qoton u mal-oġġetti tal-ikel koperti minn skema tal-kwalità għandha tkun kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 107(3)(c) tat-Trattat u għandha tkun eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tiegħu jekk tissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafi 2 sa 11 ta' dan l-Artikolu u l-Kapitolu I.
2. L-għajnuna għandha:
(a)
tingħata fil-qafas ta' programm għall-iżvilupp rurali skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u l-atti delegati u ta' implimentazzjoni adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament jew:
(i)
għajnuna kofinanzjata mill-FAEŻR; jew
(ii)
bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għall-għajnuna msemmija fil-punt (i);
u
(b)
għandha tkun identika għal miżuri tal-iżvilupp rurali sottostanti stipulati fil-programm għall-iżvilupp rurali msemmi fil-punt (a).
3. Il-bażi legali għall-għajnuna għandha tispeċifika li l-għajnuna ma għandhiex tidħol fis-seħħ qabel l-approvazzjoni tal-programm ta' żvilupp rurali rilevanti mill-Kummissjoni.
4. L-għajnuna għandha tingħata lil gruppi ta' produtturi li qed jimplimentaw l-attivitajiet ta' informazzjoni u promozzjoni.
5. Attivitajiet ta' informazzjoni u promozzjoni biss li huma implimentati fis-suq intern għandhom ikunu eliġibbli għal għajnuna.
6. L-għajnuna għandha tingħata għal attivitajiet ta' informazzjoni u promozzjoni li jikkonċernaw il-qoton u l-oġġetti tal-ikel li huma koperti minn skema ta' kwalità u li għalihom tingħata għajnuna skont l-Artikolu 48 ta' dan ir-Regolament.
7. L-għajnuna għandha tkopri l-ispejjeż għal azzjonijiet li għandhom dawn il-karatteristiċi:
(a)
ikunu mfassla biex iħajjru lill-konsumaturi jixtru l-oġġetti tal-ikel jew il-qoton koperti bi skema ta' kwalità kif imsemmi fl-Artikolu 48(4) ta' dan ir-Regolament;
(b)
jiġbdu l-attenzjoni għall-karatteristiċi jew il-vantaġġi speċifiċi tal-prodott tal-ikel jew tal-qoton, b'mod partikolari l-kwalità, il-metodi speċifiċi tal-produzzjoni, l-istandards għoljin tat-trattament xieraq tal-annimali u r-rispett għall-ambjent, marbuta mal-iskema tal-kwalità kkonċernata.
8. L-azzjonijiet imsemmija fil-Paragrafu 6 ta' dan l-Artikolu ma għandhomx iħeġġu lill-konsumaturi jixtru prodott tal-ikel jew il-qoton minħabba l-oriġini partikolari tiegħu, ħlief għal dawk koperti mill-iskemi ta' kwalità stabbiliti fit-Titolu II tar-Regolament (UE) Nru 1151/2012.
9. L-oriġini tal-prodott tal-ikel jew tal-qoton tista' tkun indikata, sakemm ir-referenza għall-oriġini tkun subordinata għall-messaġġ prinċipali.
10. Attivitajiet ta' informazzjoni u promozzjoni relatati ma' impriżi partikolari jew ta' marki kummerċjali ma għandhomx ikunu eliġibbli għall-għajnuna.
11. L-intensità tal-għajnuna għandha tkun limitata għal 70 % tal-ispejjeż eliġibbli.
KAPITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI U TRANŻITORJI
Artikolu 50
Revoka
1. Ir-Regolament (KE) Nru 1857/2006 għandu jiġi mħassar.
2. B'deroga mill-Paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu, ir-Regolament (KE) Nru 1857/2006 għandu jkompli japplika sal-31 ta' Diċembru 2015 għal għajnuna mogħtija b'konnessjoni mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1698/2005 (42) u r-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu.
Artikolu 51
Dispożizzjonijiet tranżitorji
1. Dan ir-Regolament għandu japplika għal għajnuna individwali mogħtija qabel id-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, jekk l-għajnuna individwali tissodisfa l-kundizzjonijiet kollha stabbiliti f'dan ir-Regolament, bl-eċċezzjoni tal-Artikoli 9 u 10.
2. Kwalunkwe għajnuna li mhijiex eżentata mir-rekwiżit ta' notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat bis-saħħa ta' dan ir-Regolament jew ta' Regolamenti oħrajn adottati skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 li qabel kienu fis-seħħ, għandha tiġi vvalutata mill-Kummissjoni skont il-Linji Gwida tal-Unjoni għall-għajnuna mill-Istat fis-settur tal-agrikoltura u tal-forestrija u fiż-żoni rurali 2014 sa 2020 u l-oqfsa, l-linji gwida, l-komunikazzjonijiet u l-avviżi rilevanti l-oħra.
3. Kull għajnuna individwali li tingħata qabel l-1 ta' Jannar 2015 bis-saħħa ta' xi regolament adottat skont l-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 994/98 li jkun fis-seħħ fi żmien l-għoti tal-għajnuna, għandha tkun kompatibbli mas-suq intern u eżentata nir-rekwiżit tan-notifika tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.
4. Fi tmiem il-perjodu ta' validità ta' dan ir-Regolament, kwalunkwe skema ta' għajnuna eżentata skont dan ir-Regolament għandha tibqa' eżentata matul perjodu ta' aġġustament ta' sitt xhur.
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, fi tmiem il-perjodu ta' validità ta' dan ir-Regolament, skemi ta' għajnuna li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni tar-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u jew huma kofinanzjati mill-FAEŻR jew inkella mogħtija bħala finanzjament nazzjonali addizzjonali għal miżuri kofinanzjati bħal dawn għandhom jibqgħu eżentati għat-tul tal-perjodu ta' programmazzjoni skont ir-Regolament (UE) Nru 1305/2013 u r-regoli ta' implimentazzjoni tiegħu.
Artikolu 52
Id-dħul fis-seħħ u l-applikabbiltà
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta' Lulju 2014.
Għandu japplika sal-31 ta' Diċembru 2020.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta' Ġunju 2014.