ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2012,
kterým se Španělsku povoluje nadále dočasně pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie, pokud jde o rumunské pracovníky
(2012/831/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Akt o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (1), a zejména na článek 23 a přílohu VII část 1 (Volný pohyb osob) odst. 7 druhý pododstavec tohoto aktu,
s ohledem na žádost Španělska ze dne 13. prosince 2012,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Španělsko od 1. ledna 2009 v plném rozsahu uplatňovalo články 1 až 6 nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (2) na rumunské státní příslušníky, když dne 22. července 2011 s odkazem na vážné narušení španělského trhu práce podle přílohy VII části 1 odst. 7 třetího pododstavce Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení z roku 2005“), Komisi oznámilo, že se v uvedený den rozhodlo znovu zavést omezení přístupu na trh práce pro rumunské pracovníky. Nařízení (EHS) č. 1612/68 bylo kodifikováno a nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (3), které vstoupilo v platnost dne 16. června 2011.
(2)
V návaznosti na žádost, kterou podle přílohy VII části 1 odst. 7 druhého pododstavce aktu o přistoupení z roku 2005 Španělsko dne 28. července 2011 zaslalo Komisi a ve které ji žádá, aby oznámila úplné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011 v případě rumunských pracovníků na území celého Španělska a ve všech odvětvích, povolila Komise rozhodnutím 2011/503/EU (4), aby Španělsko do 31. prosince 2012 za určitých podmínek omezilo volný přístup rumunských pracovníků na svůj trh práce. Toto rozhodnutí vstoupilo v platnost dne 12. srpna 2011.
(3)
Dopisem ze dne 13. prosince 2012 Španělsko požádalo Komisi, aby pozastavení použitelnosti článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011, pokud jde o rumunské pracovníky, prodloužila do 31. prosince 2013.
(4)
Španělsko svou žádost zakládá na tom, že přetrvávají oba důvody, na základě kterých bylo přijato rozhodnutí 2011/503/EU: vážné narušení španělského trhu práce ve všech oblastech a odvětvích a situace rumunských státních příslušníků pobývajících ve Španělsku na trhu práce, jakož i riziko, že by neomezený příliv rumunských pracovníků zvýšil tlak na španělský trh práce.
(5)
Španělsko poskytlo statistické důkazy, že se hospodářská situace a situace na trhu práce od poloviny roku 2011 nadále zhoršila, což vedlo k nebývalé úrovni nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mládeže, a že hospodářské prognózy naznačují v roce 2012 a 2013 pokles HDP a další zvýšení nezaměstnanosti. Španělsko kromě toho uvedlo, že narušení španělského trhu práce, které vážně ohrožuje úroveň zaměstnanosti, je obecné povahy a netýká se jen konkrétní oblasti nebo odvětví.
(6)
Španělsko dále poskytlo statistické údaje, ze kterých vyplývá, že počet rumunských státních příslušníků pobývajících ve Španělsku nadále stoupá (navzdory omezení volného přístupu na trh práce pro rumunské pracovníky) a že v září 2012 dosáhl jejich počet 913 405, že podíl rumunských státních příslušníků, kteří přispívají do systému sociálního zabezpečení klesá, a že počet rumunských státních příslušníků, kteří jsou evidováni jako uchazeči o zaměstnání a kteří pobírají dávky v nezaměstnanosti je poměrně vysoký, i když s klesající tendencí, a že je jejich míra nezaměstnanosti vyšší než průměr. Na základě těchto údajů dospělo Španělsko k závěru, že aktuální situace na trhu práce ovlivňuje schopnost trhu absorbovat nový příliv rumunských pracovníků.
(7)
Podle přílohy VII části 1 odst. 7 druhého pododstavce aktu o přistoupení z roku 2005 může členský stát požádat Komisi, aby do dvou týdnů oznámila úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011 v dané oblasti nebo povolání.
(8)
Z analýzy hospodářských údajů za rok 2011, na základě kterých bylo přijato rozhodnutí 2011/503/EU, vyplynulo, že Španělsko skutečně čelilo vážnému narušení trhu práce, charakterizovanému zdaleka nejvyšší mírou nezaměstnanosti v EU (podle měsíčních údajů Eurostatu o nezaměstnanosti v červnu 2011 dosahovala 21,0 % oproti průměru v EU ve výši 9,4 % a oproti průměru v eurozóně ve výši 9,9 %), obzvláště dramatickou nezaměstnaností mládeže (45,7 % v červnu 2011) a pomalým hospodářským oživením (údaje Eurostatu ukazují, že růst HDP v prvním čtvrtletí roku 2011 byl ve srovnání s předchozím čtvrtletím pouze 0,3 % oproti 0,8 % pro EU a eurozónu), jemuž navíc stojí v cestě stávající mezinárodní finanční turbulence, která po Španělsku vyžaduje další rozpočtové škrty zacílené na fiskální konsolidaci, které by mohly mít další krátkodobé negativní dopady na problematiku hospodářského růstu. Dopad poklesu zaměstnanosti byl obecné povahy a postihl všechny oblasti a všechna odvětví výroby. Z údajů šetření pracovních sil za období mezi roky 2008 a 2010 rovněž vyplynul všeobecný pokles úrovně zaměstnanosti (9 %), ve stavebnictví dokonce ve výši 33 %, který postihuje všechny oblasti v rozpětí od 6 % v Baskicku až po 13 % v samosprávném společenství Valencie.
(9)
Komise se proto domnívala, že Španělsko poskytlo důkazy o tom, že jeho trh práce byl obecně narušen, čímž byla vážně ovlivněna úroveň zaměstnanosti ve všech oblastech a všech odvětvích, a že bylo pravděpodobné, že toto narušení trhu práce bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
(10)
Z analýz, které v roce 2011 vypracovala Komise, bylo zjištěno, že: rumunští státní příslušníci žijící ve Španělsku jsou silně postiženi nezaměstnaností v míře přesahující 30 % (zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil, údaje za první čtvrtletí 2011). Příliv rumunských státních příslušníků do Španělska byl i navzdory určitému poklesu v důsledku hospodářské recese nadále významný, ačkoliv Španělsko zaznamenalo nízkou poptávku po pracovních silách. Počet rumunských státních příslušníků, kteří obvykle pobývají ve Španělsku, se zvýšil z 388 000 (1. ledna 2006) na 823 000 (1. ledna 2010) (zdroj: Eurostat, statistika v oblasti migrace).
(11)
Z analýzy hospodářských údajů, které jsou nyní k dispozici, vyplývá, že Španělsko skutečně čelí vážnému narušení trhu práce. Hospodářský útlum má nadále větší dopad na zaměstnanost ve Španělsku než v ostatních členských státech a z údajů vyplývá, že tento trend začal být výraznější v průběhu roku 2011 a v prvních čtvrtletích roku 2012. V říjnu 2012 dosahovala míra nezaměstnanosti přibližně 26,2 %, přičemž v červnu 2011 to bylo 21,3 % a průměr v EU v říjnu 2012 činil 10,7 % (a 9,5 % v červnu 2011). Míra nezaměstnanosti mladých osob je navíc značně vysoká a v říjnu 2012 dosahovala 55,9 %, přičemž průměr v EU činil 23,4 % (zdroj: měsíční údaje Eurostatu o nezaměstnanosti).
(12)
Je pravděpodobné, že nepříznivá hospodářské situace a s tím související narušení trhu práce bude pokračovat. Podle hospodářské prognózy Evropské komise lze v letech 2012 a 2013 očekávat snížení španělského HDP (-1,4 % v obou letech), přičemž v roce 2014 by mělo dojít k jeho opětovnému zvýšení (+0,8 %) a předpokládá se, že míra nezaměstnanosti se bude i nadále zvyšovat a v roce 2013 dosáhne 26,6 % (a v roce 2014 pak poklesne na 26,1 %). Pokles zaměstnanosti měl vliv na všechna hospodářská odvětví. V období od druhého čtvrtletí roku 2011 do třetího čtvrtletí roku 2012 se počet zaměstnaných ve Španělsku snížil přibližně o 980 000 osob (tj. -5,4 %) (zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil). Největší pokles (-293 000 osob nebo -20,5 %) vykázalo stavebnictví, ale zaměstnanost se snížila i v zemědělství, průmyslové výrobě a v odvětví služeb. Navíc jsou vysokou mírou nezaměstnanosti postiženy všechny oblasti (od 12 % v Baskicku po 30,4 % v Andalusii v roce 2011, zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil), a narušení trhu práce se tedy netýká jen určité oblasti.
(13)
Komise se proto domnívá, že Španělsko poskytlo důkazy o tom, že jeho trh práce je obecně narušen, čímž je vážně ovlivněna úroveň zaměstnanosti ve všech oblastech a všech odvětvích, a že je pravděpodobné, že toto narušení trhu práce bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
(14)
Z analýzy Komise navíc vyplývá, že od té doby, co Španělsko znovu zavedlo omezení přístupu na trh práce pro rumunské pracovníky, se počet rumunských státních příslušníků nadále zvyšuje, i když pomalejším tempem než dříve: podle španělských statistik týkajících se migrace došlo mezi 30. zářím 2011 (901 435) a 30. zářím 2012 (913 405) k nárůstu o 11 970 rumunských státních příslušníků (tj. +1,3 %) a mezi 30. zářím 2010 (817 460) a 30. zářím 2011 (901 435) k nárůstu o 83 975 rumunských státních příslušníků (tj. +10,3 %). Míra nezaměstnanosti těchto osob je ve Španělsku velmi vysoká a ve třetím čtvrtletí 2012 dosahovala 36,4 % (zdroj: Eurostat, šetření pracovních sil).
(15)
Je proto pravděpodobné, že by plné uplatňování práva EU o volném pohybu pracovníků bylo nadále faktorem zvyšování tlaku na španělský trh práce, neboť umožňuje neomezený příliv rumunských pracovníků.
(16)
V zájmu obnovení běžného stavu španělského trhu práce je proto vhodné povolit Španělsku, aby nadále dočasně omezilo volný přístup rumunských pracovníků na trh práce. Vzhledem k tomu, že přechodná opatření obsažená v aktu o přistoupení z roku 2005, která umožňují omezit přístup rumunských státních příslušníků na trh práce a jejichž součástí je ochranná doložka, mají omezenou platnost do 31. prosince 2013, lze povolení prodloužit maximálně do tohoto data.
(17)
Omezení přístupu na trh práce představuje odchylku od základní zásady Smlouvy o fungování Evropské unie, kterou je volný pohyb pracovníků. V souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora by tato opatření měla být vykládána a uplatňována restriktivně.
(18)
S ohledem na stávající specifickou situaci na trhu práce ve Španělsku a s přihlédnutím k přesunům a jiným možným vedlejším účinkům mezi oblastmi a odvětvími, které může selektivní omezení způsobit, je tudíž v současné době vhodné, aby se omezení nadále vztahovala na činnosti v zaměstnaneckém poměru na celém území Španělska a na všechna odvětví. Rozsah odchylky může být nicméně omezen, pokud by Komise zjistila, že se příslušné údaje, které vedly k jejímu přijetí, změnily nebo se ukázalo, že její účinky jsou více omezující, než je jejím účelem, zejména v případě činností v zaměstnaneckém poměru vyžadujících vysokoškolské vzdělání a rovnocennou kvalifikaci.
(19)
Třebaže se nyní v zájmu toho, aby měla omezení povolená tímto rozhodnutím zamýšlený dopad na španělský trh práce, považuje za vhodné, aby tato omezení zůstala v platnosti do konce přechodného období, které končí 31. prosince 2013, může být tento časový rámec zkrácen, pokud Komise zjistí, že se příslušné údaje, jež vedly k přijetí tohoto rozhodnutí, změnily nebo pokud se ukáže, že jeho účinky jsou více omezující, než je jeho účelem.
(20)
Španělsko proto bude Komisi poskytovat čtvrtletní statistické údaje dokládající vývoj na trhu práce v každém odvětví činnosti a povolání. První čtvrtletní zpráva musí být předložena do 31. března 2013.
(21)
Rozhodnutí, kterým se Španělsku povoluje zachovat omezení volného přístupu rumunských státních příslušníků na španělský trh práce, se přijímá za určitých podmínek, aby se zajistilo, že tato omezení budou přísně omezena na to, co je nezbytné k dosažení zamýšleného účelu.
(22)
Proto není vhodné povolit opětovné zavedení omezení, pokud jde o rumunské státní příslušníky a jejich rodinné příslušníky, kteří byli ke dni 22. července 2011, což je datum, kdy Španělsko oznámilo opatření uvedená v prvním bodě odůvodnění, na španělském trhu práce již zaměstnáni nebo kteří byli k uvedenému datu veřejnými službami zaměstnanosti ve Španělsku již evidováni jako uchazeči o zaměstnání.
(23)
Zásady, jimiž se řídí omezení přístupu na trh práce, stanovené v příloze VII části 1 aktu o přistoupení z roku 2005, jako např. doložka o zachování současného stavu a zásada upřednostňování pracovníků z Unie v části 1 odst. 14 uvedené přílohy, by rovněž měly být dodržovány.
(24)
Právo rodinných příslušníků rumunských pracovníků k nástupu do zaměstnání ve Španělsku se musí obdobně řídit přílohou VII částí 1 odst. 8 aktu o přistoupení z roku 2005.
(25)
Omezení práv rumunských státních příslušníků a jejich rodinných příslušníků k přístupu na španělský trh práce, která jsou povolena tímto rozhodnutím, jsou přísně omezena na oblast působnosti tohoto rozhodnutí a nemohou se nijak dotknout žádných dalších práv, která mají rumunští státní příslušníci a jejich rodinní příslušníci podle práva Unie.
(26)
Pro účely monitorování by měla být stanovena povinnost poskytnout Komisi podrobné informace o opatřeních, která Španělsko přijalo na základě tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Španělsku se povoluje za podmínek uvedených v článcích 2 až 4 tohoto rozhodnutí pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EU) č. 492/2011, pokud jde o rumunské státní příslušníky, do 31. prosince 2013.
Článek 2
Aniž jsou dotčena opatření, která Španělsko zavedlo dne 22. července 2011 podle přílohy VII části 1 odst. 7 třetího pododstavce aktu o přistoupení z roku 2005, nejsou tímto rozhodnutím dotčeni rumunští státní příslušníci a jejich rodinní příslušníci,
kteří byli ke dni 12. srpna 2011 ve Španělsku zaměstnáni nebo
kteří byli ke dni 12. srpna 2011 evidováni veřejnými službami zaměstnanosti ve Španělsku jako uchazeči o zaměstnání.
Článek 3
Uplatňování tohoto rozhodnutí podléhá obdobně ustanovením o přechodných opatřeních podle přílohy VII části 1 aktu o přistoupení z roku 2005.
Článek 4
Španělsko přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby nadále pečlivě monitorovalo vývoj na trhu práce. Poskytuje Komisi čtvrtletní statistické údaje dokládající vývoj na trhu práce v každém odvětví činnosti a povolání. První čtvrtletní zpráva musí být předložena před 31. březnem 2013.
Příslušné údaje, které Španělsko poskytlo v souvislosti se svou žádostí o rozhodnutí Komise a na jejichž základě se toto rozhodnutí přijímá, musí Španělsko v případě jakékoli významné změny na trhu práce Komisi a členským státům neprodleně předložit v aktualizované podobě.
Článek 5
Toto rozhodnutí může být pozměněno nebo zrušeno, zejména pokud by se příslušné údaje uvedené v článku 4, jež vedly k jeho přijetí, změnily nebo pokud by se ukázalo, že jeho účinky jsou více omezující, než je jeho účelem.
Článek 6
Španělsko poskytne Komisi podrobné informace o opatřeních, která přijalo na základě tohoto rozhodnutí, do dvou měsíců od jeho obdržení.
Článek 7
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2012.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-20 ta’ Diċembru 2012
li tawtorizza lil Spanja tissospendi temporanjament l-applikazzjoni tal-Artikoli minn 1 sa 6 tar-Regolament (UE) Nru 492/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-moviment liberu tal-ħaddiema fi ħdan l-Unjoni fir-rigward tal-ħaddiema mir-Rumanija
(2012/831/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat l-Att dwar il-kundizzjonijiet tal-Adeżjoni tar-Repubblika tal-Bulgarija u r-Rumanija u l-aġġustamenti għat-Trattati li fuqhom hija bbażata l-Unjoni Ewropea (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 23 u t-tieni subparagrafu tal-paragrafu 7 tal-Anness VII, il-Parti 1. “Moviment Liberu ta’ Persuni”, tiegħu,
Wara li kkunsidrat it-talba minn Spanja tat-13 ta’ Diċembru 2012,
Billi:
(1)
Spanja ilha tapplika b’mod totali l-applikazzjoni tal-Artikoli minn 1 sa 6 tar-Regolament (KEE) Nru 1612/68 tal-Kunsill tal-15 ta’ Ottubru 1968 dwar il-libertà tal-moviment għall-ħaddiema fi ħdan il-Komunità (2) għaċ-ċittadini tar-Rumanija mill-1 ta’ Jannar 2009 meta nnotifikat lill-Kummissjoni fit-22 ta’ Lulju 2011, b’referenza għat-taqlib serju fis-suq tax-xogħol Spanjol, skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 7 tal-Anness VII, il-Parti 1 tal-Att dwar il-kundizzjonijiet tal-adeżjoni tar-Repubblika tal-Bulgarija u r-Rumanija u l-aġġustamenti għat-Trattati li fuqhom hija bbażata l-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem “l-Att tal-Adeżjoni tal-2005”), li kienet iddeċidiet dakinhar li terġa’ ddaħħal restrizzjonijiet fuq l-aċċess għas-suq tax-xogħol għall-ħaddiema Rumeni. Ir-Regolament (KEE) Nru 1612/68 kien kodifikat u sostitwit bir-Regolament (UE) Nru 492/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-5 ta’ April 2011 dwar il-moviment liberu tal-ħaddiema fi ħdan l-Unjoni (3), li daħal fis-seħħ fis-16 ta’ Ġunju 2011.
(2)
Bi tweġiba għal talba minn Spanja fit-28 ta’ Lulju 2011 lill-Kummissjoni skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 7 tal-Anness VII, il-Parti 1 tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005 biex tiddikjara li l-Artikoli minn 1 sa 6 tar-Regolament (UE) Nru 492/2011 ikunu kompletament sospiżi għall-ħaddiema Rumeni fi Spanja kollha u fis-setturi kollha, il-Kummissjoni awtorizzat lil Spanja bid-Deċiżjoni 2011/503/UE (4) biex tillimita l-aċċess ħieles taċ-ċittadini Rumeni fis-suq tax-xogħol Spanjol sal-31 ta’ Diċembru 2012, soġġetti għal ċerti kondizzjonijiet. Din id-Deċiżjoni daħlet fis-seħħ fit-12 ta’ Awwissu 2011.
(3)
Spanja talbet lill-Kummissjoni permezz ta’ ittra tat-13 ta’ Diċembru 2012 biex testendi s-sospensjoni tal-Artikoli minn 1 sa 6 tar-Regolament (UE) Nru 492/2011 fir-rigward tal-ħaddiema Rumeni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
(4)
Spanja tiġġustifika t-talba tagħha bil-fatt li ż-żewġ raġunijiet li jsostnu d-Deċiżjoni 2011/503/UE jibqgħu: it-taqlib serju tas-suq tax-xogħol Spanjol, li jaffettwa r-reġjuni u s-setturi kollha; u s-sitwazzjoni tas-suq tax-xogħol taċ-ċittadini Rumeni residenti fi Spanja kif ukoll ir-riskju li l-influss mingħajr limiti tal-ħaddiema Rumeni jżid il-pressjoni fis-suq tax-xogħol Spanjol.
(5)
Spanja tipprovdi evidenza statistika li tindika li s-sitwazzjoni ekonomika u tas-suq tax-xogħol kompliet tiggrava sa nofs l-2011, u dan wassal għal livelli rekord fil-qgħad u l-qgħad fost iż-żgħażagħ, u li l-previżjonijiet ekonomiċi juru tnaqqis tal-PDG fl-2012 u l-2013 u żieda oħra fil-qgħad. Barra minn hekk, Spanja tistqarr li t-taqlib fis-suq tax-xogħol Spanjol, li jhedded,mod serju l-livelli tal-impjiegi, huwa ta’ natura ġenerali u mhuwiex limitat għal reġjun jew settur partikolari.
(6)
Spanja qiegħda tipprovdi aktar dejta statistika li tindika li l-għadd ta’ residenti Rumeni fi Spanja kompla jiżdied (minkejja restrizzjonijiet fuq l-aċċess liberu għas-suq tax-xogħol għall-ħaddiema Rumeni) u li f’Settembru 2012 ammontaw għal 913 405; li s-sehem taċ-ċittadini Rumeni li jikkontribwixxu għas-sistema tas-sigurtà soċjali qed jonqos; li n-numri ta’ ċittadini Rumeni reġistrati bħala persuni li qegħdin ifittxu impjieg u ta’ dawk li jirċievu l-benefiċċji għall-qgħad huma relattivament għoljin, għalkemm qed jonqos, u li r-rata tal-qgħad tagħhom hija ogħla mill-medja. Skont Spanja, is-sitwazzjoni attwali tas-suq tax-xogħol taffettwa l-kapaċità tagħha li tassorbi flussi ġodda ta’ ħaddiema Rumeni.
(7)
Skont it-tieni subparagrafu tal-paragrafu 7 tal-Anness VII l-Parti 1 tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005 Stat Membru jista’ jitlob lill-Kummissjoni sabiex tiddikjara fi żmien ġimagħtejn li l-applikazzjoni tal-Artikoli minn 1 sa 6 tar-Regolament (UE) Nru 492/2011 jiġu totalment jew parzjalment sospiżi f’dak ir-reġjun partikolari jew f’dik l-okkupazzjoni.
(8)
L-analiżi tad-dejta ekonomika fl-2011 li ssostni d-Deċiżjoni 2011/503/UE uriet li Spanja qiegħda tassew tiffaċċa taqlib serju fis-suq tax-xogħol, karatterizzat bl-ogħla rata possibbli ta’ qgħad fl-UE (id-dejta ta’ kull xahar dwar il-qgħad tal-Eurostat turi 21,0 %, meta mqabbla ma’ medja ta’ 9,4 % fl-UE u 9,9 % fiż-żona tal-Euro f’Ġunju 2011), qgħad partikolarment drammatiku fost iż-żgħażagħ (45,7 % f’Ġunju 2011) u rkupru ekonomiku bil-mod (iċ-ċifri tal-Eurostat juru li t-tkabbir fil-PDG fl-ewwel tliet xhur tal-2011 meta mqabbel mat-tliet xhur preċedenti kien 0,3 % biss, meta mqabbla ma’ 0,8 % għall-UE u għaż-Żona tal-Euro). Barra minn hekk, dan l-irkupru huwa mfixkel mit-turbulenza finanzjarja internazzjonali attwali li qed iġġiegħel lil Spanja twettaq tnaqqis fil-baġit bl-għan li jkun hemm konsolidazzjoni baġitarja, u dan jista’ jkollu effetti negattivi ulterjuri fi żmien qasir fuq l-iskop tagħha għal tkabbir ekonomiku. L-impatt tat-tnaqqis fl-impjiegi kien wieħed ġenerali li jaffettwa r-reġjuni u s-setturi kollha tal-produzzjoni. Id-dejta tal-istħarriġ dwar il-forza tax-xogħol għall-perjodu bejn l-2008 u l-2010 turi wkoll tnaqqis ġenerali fil-livell tal-impjiegi ta’ 9 %, u fis-settur tal-bini ta’ 33 %, li jaffettwa r-reġjuni kollha. Dan ivarja minn 6 % fil-pajjiż Bask għal 13 % fil-Komunità Awtonoma Valenzjana.
(9)
Għalhekk il-Kummissjon qieset li Spanja pprovdiet evidenza li qed tgħaddi minn taqlib fis-suq tax-xogħol b’mod ġenerali li jaffettwa, b’mod serju l-livell tal-impjiegi fir-reġjuni u s-setturi kollha u li x’aktarx jippersisti fil-futur qrib.
(10)
Barra minn hekk, l-analiżi fl-2011 mill-Kummissjoni stabbilixxiet li: iċ-ċittadini Rumeni li joqogħdu fi Spanja huma affettwati ħafna mill-qgħad b’rata ta’ aktar minn 30 % (sors: Id-dejta tal-istħarriġ dwar il-Forza tax-Xogħol tal-Eurostat, l-ewwel kwart tal-2011). Il-flussi ta’ ċittadini Rumeni li jaslu fi Spanja, minkejja ċertu tnaqqis minħabba r-riċessjoni ekonomika, jibqgħu f’livelli sostanzjali, minkejja li hemm talba baxxa għax-xogħol fi Spanja. In-numru ta’ ċittadini Rumeni li normalment joqogħdu fi Spanja żdied minn 388 000 fl-1 ta’ Jannar 2006 għal 823 000 fl-1 ta’ Jannar 2010 (sors: l-istatistika dwar l-immigrazzjoni tal-Eurostat).
(11)
L-analiżi tad-dejta ekonomika attwalment disponibbli juru li s-suq tax-xogħol fi Spanja għadu serjament imqalleb. Il-kriżi ekonomika għad għandha impatt akbar fuq l-impjiegi fi Spanja minn fi Stati Membri oħra u d-dejta turi li x-xejra saret iktar evidenti matul l-2011 u l-ewwel kwarti tas-sena 2012. F’Ottubru 2012, ir-rata tal-qgħad kienet madwar 26,2 %, meta mqabbla ma’ 21,3 % f’Ġunju 2011, kontra 10,7 % bħala medja fl-UE f’Ottubru 2012 (u 9,5 % f’Ġunju 2011). Barra minn hekk, ir-rata tal-qgħad fost iż-żgħażagħ huwa għoli b’mod drammatiku b’55,9 % f’Ottubru 2012, meta mqabbel mal-medja ta’ 23,4 % fl-UE (Sors: id-dejta ta’ kull xahar dwar il-qgħad tal-Eurostat).
(12)
Il-qagħda ekonomika negattiva u t-taqlib li jirriżulta fis-suq tax-xogħol x’aktarx li se jibqgħu jippersistu. Skont it-tbassir ekonomiku tal-Kummissjoni Ewropea, il-PDG Spanjol mistenni li jonqos fl-2012 u l-2013 (- 1,4 % għas-sentejn) qabel ma jirkupra ftit fl-2014 (+ 0,8 %) u r-rata tal-qgħad hija prevista li tkompli tiżdied u tilħaq 26,6 % fl-2013 (u tonqos għal 26,1 % fl-2014). It-tnaqqis fl-impjiegi kompla jaffettwa s-setturi ekonomiċi kollha. Bejn it-tieni kwart tal-2011 u t-tielet kwart tal-2012, il-qgħad fi Spanja naqas b’madwar 980 000 (jew - 5,4 %) (sors: L-Istħarriġ tal-Forza tax-Xogħol tal-Eurostat). Filwaqt li s-settur tal-kostruzzjoni wera l-ikbar tnaqqis (- 293 000 jew - 20,5 %), l-impjiegi fl-agrikoltura, il-manifattura u s-settur tas-servizzi naqsu wkoll. Barra minn hekk, ir-reġjuni kollha kienu affettwati b’livelli għoljin ta’ qgħad (minn 12,0 % fil-pajjiż Bask għal 30,4 % fl-Andalusia fl-2011, sors: id-dejta tal-Istħarriġ tal-Forza tax-Xogħol tal-Eurostat) u t-taqlib tas-suq tax-xogħol hu għalhekk mhux limitat għal reġjun partikolari
(13)
Għalhekk il-Kummissjon tqis li Spanja pprovdiet evidenza li għadha qed tgħaddi minn taqlib fis-suq tax-xogħol b’mod ġenerali li jaffettwa b’mod serju l-livell tal-impjiegi fir-reġjuni u s-setturi kollha u li x’aktarx jippersisti fil-futur qrib.
(14)
Barra minn hekk, l-analiżi tal-Kummissjoni turi li, billi Spanja introduċiet mill-ġdid ir-restrizzjonijiet fuq l-aċċess għas-suq tax-xogħol għall-ħaddiema Rumeni, in-numru ta’ ċittadini tar-Rumanija fi Spanja kompla jikber, għalkemm b’rata inqas mgħaġġla minn qabel: skont l-Istatistika Spanjola dwar l-migrazzjoni, dan żdied minn 11 970 (jew + 1,3 %) bejn it-30 ta’ Settembru 2011 (901 435) u t-30 ta’ Settembru 2012 (913 405) billi kien żdied minn 83 975 (jew + 10,3 %) bejn it-30 ta’ Settembru 2010 (817 460) u t-30 ta’ Settembru 2011 (901 435). Ċittadini Rumeni fi Spanja għadhom jesperjenzaw livelli għoljin ħafna ta’ qgħad: 36,4 % fit-tielet kwartier tal-2012 (sors: id-dejta tal-Istħarriġ tal-Forza tax-Xogħol tal-Eurostat).
(15)
Għalhekk huwa probabbli li l-applikazzjoni sħiħa tal-liġi tal-UE dwar il-moviment liberu tal-ħaddiema xorta jkun fattur fiż-żieda tal-pressjoni fis-suq tax-xogħol Spanjol peress li jippermetti l-fluss ħieles ta’ ħaddiema Rumeni.
(16)
Għalhekk, sabiex is-sitwazzjoni tas-suq tax-xogħol Spanjol terġa’ tiġi għan-normal, huwa xieraq li Spanja tiġi awtorizzata li tillimita temporanjament l-aċċess ħieles taċ-ċittadini Rumeni f’dak is-suq tax-xogħol. Billi l-arranġamenti tranżitorji fl-Att tal-Adeżjoni tal-2005 jippermettu restrizzjonijiet fuq l-aċċess għas-suq tax-xogħol ta’ ċittadini Rumeni, li minna l-klawżola ta’ salvagwardja tifforma parti, huma limitati fiż-żmien sal-31 ta’ Diċembru 2013, l-awtorizzazzjoni ma tistax testendi lil hinn minn dik id-data.
(17)
Ir-restrizzjonijiet dwar l-aċċess għas-suq tax-xogħol jikkostitwixxu deroga minn prinċipju fundamentali tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, li huwa l-moviment ħieles tal-ħaddiema. Skont il-ġurisprudenza stabbilita tal-Qorti tal-Ġustizzja, tali miżuri għandhom jiġu interpretati u applikati b’mod restrittiv.
(18)
Huwa f’dan iż-żmien xieraq li r-restrizzjonijiet għandhom jibqgħu japplikaw għall-attivitajiet impjegati fit-territorju kollu ta’ Spanja u għas-setturi kollha fid-dawl tal-kundizzjonijiet speċifiċi tas-sitwazzjoni attwali fis-suq tax-xogħol Spanjol u l-ispostament u effetti sekondarji oħra potenzjali bejn ir-reġjuni u s-setturi kkawżati b’restrizzjoni selettiva. Madankollu, il-kamp ta’ applikazzjoni tad-deroga jista’ jitnaqqas, jekk il-Kummissjoni taċċerta li d-dettalji rilevanti sottostanti tat-tali deroga nbidlu jew li l-effetti tagħha jkunu aktar restrittivi milli jirrikjedi l-iskop tagħha, b’mod partikolari għall-persuni impjegati għal attivitajiet li jirrikjedu grad universitarju jew kwalifiki ekwivalenti.
(19)
B’mod ugwali, għalkemm sabiex ir-restrizzjonijiet awtorizzati b’din id-Deċiżjoni jkollhom l-effett previst fuq is-suq tax-xogħol Spanjol, issa jitqies xieraq li dawn ir-restrizzjonijiet jibqgħu fis-seħħ sat-tmiem tal-perjodu tranżitorju fil-31 ta’ Diċembru 2013. Dan it-tul ta’ żmien jista’ jitqassar jekk il-Kummissjoni tiddetermina li d-dettalji rilevanti li wasslu għall-adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni nbidlu jew li l-effetti tagħha jkunu aktar restrittivi milli jirrikjedi l-iskop tagħha.
(20)
Għal dak il-għan, Spanja se tipprovdi kull tliet xhur lill-Kummissjoni tali dejta statistika, kif ikun meħtieġ, sabiex tiġi żgurata l-evoluzzjoni tas-suq tax-xogħol għal kull settur ta’ attività u għal kull okkupazzjoni. L-ewwel rapport ta’ kull tliet xhur għandu jiġi ppreżentat qabel il-31 ta’ Marzu 2013.
(21)
Id-Deċiżjoni li tawtorizza lil Spanja biex tkompli restrizzjonijiet għall-aċċess ħieles taċ-ċittadini Rumeni fis-suq tax-xogħol Spanjol hu suġġett għal ċerti kundizzjonijiet li jiżguraw li dawk ir-restrizzjonijiet huma strettament limitati għal dak li huwa neċessarju bl-iskop previst.
(22)
Għalhekk mhuwiex xieraq li tiġi awtorizzata l-introduzzjoni mill-ġdid ta’ restrizzjonijiet fir-rigward taċ-ċittadini Rumeni u l-membri tal-familja tagħhom li diġà kienu impjegati fis-suq tax-xogħol Spanjol jew li kienu diġà reġistrati mis-Servizzi Pubbliċi tax-Xogħol bħala persuni li qegħdin ifittxu impjieg fi Spanja fit-22 ta’ Lulju 2011, jiġifieri fid-data tan-notifika ta’ Spanja tal-miżuri msemmija fil-premessa 1.
(23)
Il-prinċipji li jirregolaw ir-restrizzjonijiet fuq l-aċċess għas-suq tax-xogħol, kif stipulati fl-Anness VII, il-Parti 1 tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005, bħal pereżempju, il-klawżola ta’ sospensjoni u l-prinċipju ta’ preferenza tal-Unjoni, fil-paragrafu 14 tal-Parti 1 ta’ dak l-Anness, għandhom ukoll jiġu rispettati.
(24)
Id-dritt li l-membri tal-familja taċ-ċittadini Rumeni li jiġu impjegati fi Spanja għandhom jiġu rregolati mutatis mutandis mill-paragrafu 8 tal-Anness VII, il-Parti 1 tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005.
(25)
Ir-restrizzjonijiet dwar id-drittijiet taċ-ċittadini Rumeni u l-membri tal-familja tagħhom ta’ aċċess fis-suq tax-xogħol Spanjol awtorizzati b’din id-Deċiżjoni huma strettament limitati għall-kamp ta’ applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni u bl-ebda mod ma jistgħu jaffettwaw drittijiet oħra li għandhom iċ-ċittadini Rumeni u l-membri tal-familja tagħhom skont il-liġi tal-Unjoni.
(26)
Għall-iskopijiet ta’ monitoraġġ, għandu jiġi stabbilit obbligu li jiġu pprovduti lill-Kummissjoni d-dettalji tal-miżuri li ħadet Spanja fuq il-bażi ta’ din id-Deċiżjoni;
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Spanja qed tiġi awtorizzata b’dan, skont il-kundizzjonijiet speċifikati fl-Artikoli minn 2 sa 4 ta’ din id-Deċiżjoni li tissospendi l-Artikoli minn 1 sa 6 tar-Regolament (UE) Nru 492/2011 fir-rigward taċ-ċittadini Rumeni sal-31 ta’ Diċembru 2013.
Artikolu 2
Bla ħsara għall-miżuri introdotti minn Spanja fit-22 ta’ Lulju 2011 skont it-tielet subparagrafu tal-paragrafu 7 tal-Anness VII l-Parti 1 tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005, din id-Deċiżjoni ma għandhiex taffettwa ċ-ċittadini Rumeni u l-membri tal-familja tagħhom
li kienu impjegati fi Spanja fit-12 ta’ Awwissu 2011, jew
li kienu reġistrati bħala persuni li qegħdin ifittxu impjieg mis-Servizzi Pubbliċi tax-Xogħol fi Spanja fit-12 ta’ Awwissu 2011.
Artikolu 3
L-applikazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni għandha tkun soġġetta mutatis mutandis għall-kundizzjonijiet dwar l-arranġamenti tranżitorji kif stipulati fl-Anness VII l-Parti 1 tal-Att tal-Adeżjoni tal-2005.
Artikolu 4
Spanja għandha tieħu l-miżuri meħtieġa kollha sabiex tkompli timmonitorja mill-qrib l-iżvilupp tas-suq tax-xogħol. Għandha tipprovdi lill-Kummissjoni dejta statistika kull tliet xhur li tagħti evidenza tal-evoluzzjoni tas-suq tax-xogħol għal kull settur ta’ attività u għal kull okkupazzjoni. L-ewwel rapport ta’ kull tliet xhur għandu jiġi ppreżentat qabel il-31 ta’ Marzu 2013.
Fil-każ ta’ bidla sinifikanti fis-suq tax-xogħol, Spanja għandha tipprovdi lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri mingħajr dewmien aġġornament tad-dettalji rilevanti li pprovdiet fir-rigward tat-talba tagħha għal deċiżjoni tal-Kummissjoni u li fir-rigward tagħha din id-Deċiżjoni qed tiġi adottata.
Artikolu 5
Din id-Deċiżjoni tista’ tiġi emendata jew revokata b’mod partikolari jekk id-dettalji rilevanti msemmijin fl-Artikolu 4 u li wasslu għall-adozzjoni tagħha nbiddlu jew jekk l-effetti tagħha jkunu aktar ristrettivi milli jirrikjedi l-iskop tagħha.
Artikolu 6
Spanja għandha tipprovdi lill-Kummissjoni d-dettalji tal-miżuri li tkun ħadet fuq il-bażi ta’ din id-Deċiżjoni fi żmien xahrejn tal-wasla tagħha.
Artikolu 7
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Diċembru 2012.