PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 170/2013
ze dne 25. února 2013,
kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení Chorvatska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 3 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na články 41 a 16 tohoto aktu ve spojení s bodem 4 oddílu 3 písm. a) přílohy IV tohoto aktu a článek 18 tohoto aktu ve spojení s částí II oddílu 4 přílohy V tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pravidla týkající se režimu pro výrobu a obchod v rámci trhu s cukrem vložená do nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), aktem o přistoupení Chorvatska mají být použitelná ode dne 1. července 2013 za podmínky, že akt o přistoupení vstoupí v platnost k tomuto dni. V hospodářském roce 2012/13 se však veškerá výroba řepného cukru Chorvatska uskuteční podle vnitrostátního režimu. Proto je třeba stanovit přechodná opatření, aby se přešlo od režimů platných v Chorvatsku pro výrobu a obchod na režimy stanovené v nařízení (ES) č. 1234/2007. V důsledku toho by se ustanovení o minimálních cenách cukrové řepy, mezioborových dohodách, výrobní dávce, režimu kvót a přidělování kvót stanovená v článcích 49, 50, 51, v čl. 55 odst. 1 písm. b) a v článku 56 nařízení (ES) č. 1234/2007 neměla v hospodářském roce 2012/13 používat pro Chorvatsko.
(2)
V souladu s aktem o přistoupení je pro Chorvatsko na období nejvýše tří hospodářských let vyhrazena roční dovozní kvóta 40 000 tun surového třtinového cukru určeného k rafinaci s dovozním clem ve výši 98 EUR za tunu.
(3)
Dovozní licence vydané v rámci celních kvót otevřených tímto nařízením by měly být vyhrazeny schváleným rafineriím v Chorvatsku zabývajícím se výhradně rafinací.
(4)
Existuje značné nebezpečí narušení trhů v odvětví cukru, které by způsobily produkty dovezené za účelem spekulace do Chorvatska před jeho přistoupením. Za účelem zabránění takovým spekulačním obchodům nebo jiným narušením trhu je třeba přijmout ustanovení usnadňující přechod. Aby se zohlednily zvláštnosti odvětví cukru, je třeba přijmout zvláštní pravidla.
(5)
Je třeba přijmout opatření, která by hospodářským subjektům znemožnila vyhnout se uplatňování poplatků na některé produkty v odvětví cukru ve volném oběhu tím, že zboží, které již bylo propuštěno do volného oběhu buď v Unii ve složení k 30. červnu 2013 nebo v Chorvatsku před přistoupením v režimu s podmíněným osvobozením od cla, buď dočasně uskladní nebo ho umístí do jednoho z celně schválených určení nebo celních režimů uvedených v čl. 4 odst. 15 písm. b) a odst. 16 písm. b) až g) nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).
(6)
V souladu s aktem o přistoupení má být Chorvatsku za množství zásob cukru nebo isoglukózy, která převyšují běžnou zásobu převáděnou do dalšího období, účtována platba do souhrnného rozpočtu Unie.
(7)
Stanovení přebytečných množství by měla provést Komise na základě vývoje obchodu a výrobního a spotřebního trendu v Chorvatsku v období od 1. července 2009 do 30. června 2013. Kromě cukru a isoglukózy by se toto stanovení mělo použít i na jiné produkty s vysokým obsahem ekvivalentu přidaného cukru, které by rovněž mohly být předmětem spekulací. Pokud stanovené přebytečné množství cukru a isoglukózy nebude odstraněno z trhu Unie do 31. října 2014, Chorvatsko by mělo nést za příslušné množství finanční odpovědnost.
(8)
Platba, která má být Chorvatsku účtována, by měla odrážet náklady související s dopadem přebytečných zásob na trh Unie s cukrem. Proto by částka, která má být v případě neodstranění přebytečných zásob účtována Chorvatsku a přidělena do rozpočtu Unie, měla být vypočítána na základě nejvyššího kladného rozdílu mezi průměrnou tržní cenou cukru v Unii a světovou tržní cenou bílého cukru v období od 1. července 2013 do 31. října 2014, navýšeného o 50 EUR za tunu. Částka 50 EUR za tunu odpovídá standardní odchylce v cenách v členských státech od průměrné ceny bílého cukru během posledních 12 měsíců. Navýšení je proto třeba, aby se zohlednila skutečnost, že ceny bílého cukru v různých regionech Unie se mohou lišit od měsíčního průměru zveřejňovaného Komisí. Pro účely uvedeného výpočtu by se měsíční průměr kotací pro bílý cukr na londýnském termínovém trhu č. 5 měl považovat za světovou tržní cenu pro nejbližší měsíc dodávky, v němž lze uskutečnit obchod s bílým cukrem.
(9)
V zájmu Unie i Chorvatska je předcházet hromadění přebytečných zásob a v každém případě být schopen identifikovat hospodářské subjekty zapojené do velkých spekulativních obchodů. Za tímto účelem by Chorvatsko mělo ke dni 1. července 2013 mít zaveden systém, který umožní identifikaci hospodářských subjektů nebo jednotlivců, kteří za takový vývoj nesou odpovědnost. Tento systém by měl Chorvatsku umožnit identifikovat hospodářské subjekty, které přispěly do soukromých přebytečných zásob s úmyslem získat v nejvyšší možné míře zpět platby uhrazené do rozpočtu Unie. Chorvatsko by mělo tento systém používat s cílem přimět identifikované hospodářské subjekty, aby svá přebytečná množství odstranily z trhu Unie. Pokud hospodářské subjekty odpovědné za soukromé přebytečné zásoby nejsou schopny poskytnout řádný důkaz o jejich odstranění, je nezbytné, aby Chorvatsko těmto subjektům účtovalo určitou částku. Je vhodné stanovit tuto částku v dostatečné výši k tomu, aby dotyčné hospodářské subjekty odradila od zachování svých soukromých přebytečných zásob, čímž se zabrání veškerým rizikům hromadění zásob v Chorvatsku. Z důvodů jednotnosti by částka, kterou má Chorvatsko účtovat za identifikované přebytečné zásoby, měla činit 500 EUR za tunu (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny) neodstraněných přebytečných zásob. Tato částka se rovná částce stanovené pro poplatek podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 967/2006 ze dne 29. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o výrobu cukru nad rámec kvóty (3). I když mohou k soukromým přebytečným zásobám přispět hospodářské subjekty i domácnosti, bude se s největší pravděpodobností jednat o hospodářské subjekty a nelze požadovat, aby k uvedené částce přispěly domácnosti.
(10)
Pro stanovení přebytečných zásob a odstranění identifikovaných přebytečných zásob by Chorvatsko mělo Komisi poskytnout nejnovější statistické údaje o obchodu, produkci a spotřebě dotčených produktů, jakož i důkaz o odstranění identifikovaných přebytečných zásob z trhu ve lhůtě, kterou určí Komise.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘECHODNÁ OPATŘENÍ S OHLEDEM NA PŘÍSTUP CHORVATSKA
ODDÍL 1
Použitelnost jednotného nařízení o společné organizaci trhů na odvětví cukru
Článek 1
Použitelnost některých ustanovení nařízení (ES) č. 1234/2007
Pro hospodářský rok 2012/13 se na Chorvatsko nepoužijí články 49, 50, 51, čl. 55 odst. 1 písm. b) a článek 56 nařízení (ES) č. 1234/2007.
Článek 56 se však v roce 2013 použije pro přidělení vnitrostátních kvót, které se použijí pro hospodářský rok 2013/14.
ODDÍL 2
Otevření celních kvót pro rafinaci
Článek 2
Otevření celní kvóty na dovoz surového třtinového cukru určeného k rafinaci
1. Na období od 1. července do 30. září 2013 se otevírá celní kvóta ve výši 40 000 tun na dovoz surového třtinového cukru určeného k rafinaci kódu KN 1701 14 10 z jakékoli třetí země, s clem ve výši 98 EUR za tunu.
2. Pro každý z hospodářských roků 2013/14 a 2014/15 se otevírá celní kvóta ve výši 40 000 tun na dovoz surového třtinového cukru určeného k rafinaci kódu KN 1701 14 10 z jakékoli třetí země, s clem ve výši 98 EUR za tunu.
3. Množství dovezená podle tohoto nařízení se označí pořadovým číslem 09.4367.
Článek 3
Použitelnost nařízení Komise (ES) č. 891/2009 (4)
Pro dovoz cukru v rámci celních kvót otevřených tímto nařízením se použijí pravidla pro dovozní licence a správu některých celních kvót Unie v odvětví cukru stanovená v nařízení (ES) č. 891/2009, nestanoví-li článek 4 jinak.
Článek 4
Dovozní licence
1. Žádosti o dovozní licence na množství uvedená v čl. 2 odst. 1 a 2 se předloží příslušným orgánům Chorvatska.
2. Žádosti o dovozní licence smějí být podávány pouze rafineriemi zabývajícími se výhradně rafinací usazenými na území Chorvatska a schválenými v souladu s článkem 57 nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Odchylně od čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 891/2009 se žádosti o dovozní licence na množství uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení mohou podávat až od 1. července 2013.
4. V žádostech o dovozní licence a v licencích se uvedou tyto údaje:
a)
v kolonkách 17 a 18: množství surového cukru, která nesmí přesáhnout množství uvedená v čl. 2 odst. 1 a 2;
b)
v kolonce 20: nejméně jeden z údajů uvedených v části A přílohy;
c)
v kolonce 24 (u licencí): nejméně jeden z údajů uvedených v příloze části B.
5. Dovozní licence vydané podle tohoto nařízení jsou platné pouze pro dovoz do Chorvatska. Platí:
a)
do 31. ledna 2014, pokud jde o celní kvótu uvedenou v čl. 2 odst. 1;
b)
do konce dotyčného hospodářského roku, pokud jde o celní kvótu uvedenou v čl. 2 odst. 2.
KAPITOLA II
PŘECHODNÁ OPATŘENÍ ZA ÚČELEM ZABRÁNĚNÍ SPEKULACI A NARUŠENÍ TRHU
Článek 5
Definice
Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
a)
„cukrem“ se rozumí:
i)
řepný cukr a třtinový cukr v pevném stavu kódu KN 1701,
ii)
cukerný sirup kódů KN 1702 60 95 a 1702 90 95,
iii)
inulinový sirup kódů KN 1702 60 80 a 1702 90 80;
b)
„isoglukózou“ se rozumí produkt kódů KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 a 2106 90 30;
c)
„zpracovanými produkty“ se rozumí produkty s obsahem přidaného cukru/ekvivalentu cukru přesahujícím 10 %, které jsou výsledkem zpracování zemědělských produktů;
d)
„fruktózou“ se rozumí chemicky čistá fruktóza kódu KN 1702 50 00.
ODDÍL 1
Produkty, na které se k datu přistoupení vztahují zvláštní celní určení a celní režimy
Článek 6
Režim s podmíněným osvobozením od cla
Odchylně od oddílu 5 přílohy IV aktu o přistoupení se z produktů kódů KN 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 a 2202, které jsou v Chorvatsku ke dni 1. července 2013 dočasně uskladněny podle článků 50 a 51 nařízení (EHS) č. 2913/92 nebo v rámci jednoho z celních určení nebo celních režimů uvedených v čl. 4 odst. 15 písm. b) a odst. 16 písm. b) až g) uvedeného nařízení, vybírá dovozní clo v souladu s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (5) a jakékoli dodatečné clo použitelné ke dni vzniku celního dluhu.
ODDÍL 2
Přebytečná množství
Článek 7
Stanovení přebytečných množství
1. Komise do 31. ledna 2014 stanoví pro Chorvatsko postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007:
a)
množství cukru v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů (v ekvivalentu bílého cukru);
b)
množství isoglukózy (sušina);
c)
množství fruktózy
přesahující množství považované ke dni 1. července 2013 za běžnou zásobu převáděnou do dalšího období a které má být odstraněno z trhu na náklady Chorvatska.
2. Pro stanovení přebytečných množství podle odstavce 1 se zejména zohlední vývoj od 1. července 2012 do 30. června 2013 v porovnání s předchozími třemi roky, které se počítají od 1. července 2009 do 30. června 2012:
a)
dovezená a vyvezená množství cukru v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů, isoglukózy a fruktózy;
b)
produkce, spotřeba a zásoby cukru a isoglukózy;
c)
okolnosti, za nichž byly zásoby vytvořeny.
Článek 8
Stanovení přebytečných množství na úrovni hospodářských subjektů
1. Chorvatsko ke dni 1. července 2013 zavede systém umožňující stanovit na úrovni hospodářských subjektů obchodovaná nebo vyrobená přebytečná množství cukru v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů, isoglukózy nebo fruktózy. Tento systém zejména spočívá ve sledování dovozu, daňovém dohledu, šetření založeném na účtech a fyzických zásobách hospodářských subjektů a zahrnuje opatření, jako jsou jistoty na pokrytí rizika a dovozní licence.
Identifikační systém je založen na hodnocení rizika, které řádně zohlední zejména tato kritéria:
a)
druh činnosti dotčených hospodářských subjektů;
b)
skladovací kapacitu;
c)
rozsah hospodářské činnosti.
2. Chorvatsko použije identifikační systém uvedený v odstavci 1, aby přimělo dotčené hospodářské subjekty, aby na vlastní náklady odstranily z trhu množství cukru nebo isoglukózy rovnající se jejich individuálnímu přebytečnému množství.
Článek 9
Odstranění přebytečných množství
1. Chorvatsko bez zásahu Unie do 31. října 2014 zajistí odstranění z trhu množství cukru nebo isoglukózy, které se rovná přebytečnému množství podle čl. 7 odst. 1.
2. K odstranění přebytečných množství stanovených podle článku 7 dojde bez podpory Unie těmito způsoby:
a)
vývozem z Unie, který bez vnitrostátní podpory provedou identifikované hospodářské subjekty;
b)
použitím v odvětví paliv;
c)
denaturací na krmivo bez podpory v souladu s hlavami III a IV nařízení Komise (EHS) č. 100/72 (6).
Článek 10
Částka, jež má být účtována v případě přebytečných množství
Pokud celková množství stanovená Komisí v souladu s čl. 7 odst. 1 přesahují celková množství uvedená v článku 8, účtuje se Chorvatsku částka rovnající se rozdílu mezi uvedenými čísly (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny) vynásobenému nejvyšším kladným rozdílem mezi průměrnou tržní cenou cukru v Unii vykazovanou měsíčně v souladu s článkem 14 nařízení Komise (ES) č. 952/2006 (7) a měsíční průměrnou kotací (v eurovém ekvivalentu) bílého cukru na londýnském termínovém trhu č. 5 na nejbližší období v době od 1. července 2013 do 31. října 2014. Tato částka se zvýší o 50 EUR za tunu. Účtovaná částka se do 30. června 2015 přidělí do rozpočtu Unie.
Článek 11
Důkazy o odstranění předložené hospodářskými subjekty
1. Do 31. ledna 2015 předloží dotčené hospodářské subjekty Chorvatsku uspokojivý důkaz o tom, že v souladu s čl. 9 odst. 2 na vlastní náklady odstranily svá individuální přebytečná množství cukru a isoglukózy stanovená podle článku 8.
2. Při odstranění cukru nebo isoglukózy podle čl. 9 odst. 2 písm. a) se důkaz o odstranění skládá:
a)
z vývozních licencí vydaných podle nařízení Komise (ES) č. 951/2006 (8) a (ES) č. 376/2008 (9);
b)
z příslušných dokladů podle článků 31 a 32 nařízení (ES) č. 376/2008, které jsou nezbytné pro uvolnění jistoty.
Žádost o vývozní licenci podle prvního pododstavce obsahuje v kolonce 20 tento údaj:
„na vývoz podle čl. 9 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013“.
Vývozní licence obsahuje v kolonce 22 tento údaj:
„určeno na vývoz bez náhrady … (množství, pro které byla tato licence vydána) kg“.
Vývozní licence je platná ode dne svého vydání do 31. října 2014.
3. Pokud nebude předložen důkaz o odstranění podle odstavců 1 a 2, Chorvatsko účtuje dotčenému hospodářskému subjektu částku ve výši jeho individuálního přebytečného množství stanoveného podle článku 8, které se vynásobí částkou 500 EUR za tunu (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny). Tato částka se přidělí do státního rozpočtu Chorvatska.
Článek 12
Důkaz o odstranění předložený Chorvatskem
1. Chorvatsko předloží Komisi do 28. února 2015 důkaz o tom, že přebytečné množství uvedené v čl. 7 odst. 1 bylo odstraněno z trhu Unie v souladu se způsobem uvedeným v čl. 9 odst. 2, a u každého použitého způsobu uvede odstraněné množství.
2. Pokud není pro celé přebytečné množství nebo jeho část předložen důkaz o odstranění z trhu Unie v souladu s odstavcem 1, účtuje se Chorvatsku částka rovnající se množství, jež nebylo odstraněno (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny) vynásobenému nejvyšším kladným rozdílem mezi průměrnou tržní cenou cukru v Unii vykazovanou měsíčně v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 952/2006 a měsíční průměrnou kotací (v eurovém ekvivalentu) bílého cukru na londýnském termínovém trhu č. 5 na nejbližší období v době od 1. července 2013 do 31. října 2014. Tato částka se zvýší o 50 EUR za tunu. Z výsledné celkové částky se odečtou veškeré částky účtované podle článku 10 tohoto nařízení.
Uvedená částka se do 30. června 2015 přidělí do rozpočtu Unie.
Částky uvedené v prvním pododstavci a v článku 10 se do 30. dubna 2015 stanoví postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 na základě sdělení, které Chorvatsko učiní podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola
1. Chorvatsko přijme nezbytná opatření k provedení této kapitoly a zavede kontrolní postupy nezbytné k odstranění přebytečného množství podle čl. 7 odst. 1.
2. Chorvatsko sdělí Komisi do 30. září 2013:
a)
údaje o systému zavedeném za účelem stanovení přebytečných množství podle článku 8;
b)
množství cukru, isoglukózy, fruktózy a zpracovaných produktů dovezených a vyvezených měsíčně v období od 1. července 2009 do 30. června 2013, které sdělí nezávisle pro vývoz a pro dovoz určený do:
i)
Unie ve složení k 30. červnu 2013,
ii)
třetích zemí;
c)
na období od 1. července 2009 do 30. června 2013 množství cukru a isoglukózy vyrobená ročně, rozdělená případně na produkci v rámci kvóty a produkci mimo kvótu, rafinovaná z dovezeného surového cukru a ročně spotřebovaná;
d)
na období od 1. července 2009 do 30. června 2013 zásoby cukru a isoglukózy ke dni 1. července každého roku.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
Článek 14
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost s výhradou vstupu a dnem vstupu v platnost smlouvy o přistoupení Chorvatska.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. února 2013.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 170/2013
tal-25 ta’ Frar 2013
li jistipula miżuri ta’ tranżizzjoni fis-settur taz-zokkor minħabba l-adeżjoni tal-Kroazja
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tal-Kroazja u b’mod partikolari l-Artikolu 3(4) tiegħu,
Wara li kkunsidrat l-Att tal-Adeżjoni tal-Kroazja, u b’mod partikolari l-Artikoli 41, 16 tiegħu flimkien mal-punt 4 tat-Taqsima 3(a) tal-Anness IV tiegħu u l-Artikolu 18 tiegħu flimkien mal-Parti II tat-Taqsima 4 tal-Anness V tiegħu,
Billi:
(1)
Ir-regoli li jikkonċernaw l-arranġamenti tal-produzzjoni u l-kummerċ tas-suq taz-zokkor imdaħħla fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni ta’ swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (Ir-Regolament dwar l-OKS unika) (1) permezz tal-Att tal-Adeżjoni tal-Kroazja, għandhom ikunu applikabbli mill-1 ta’ Lulju 2013, soġġetti għad-dħul fis-seħħ tal-Att tal-Adeżjoni f’dik id-data. Madanakollu, għas-sena tas-suq 2012/2013, il-produzzjoni kollha taz-zokkor tal-pitravi fil-Kroazja tkun ġiet prodotta skont l-arranġamenti nazzjonali. Għalhekk miżuri ta’ tranżizzjoni huma meħtieġa biex ibiddlu l-arranġamenti għall-produzzjoni u l-kummerċ li bħalissa huma fis-seħħ fil-Kroazja għal dawk provduti fir-Regolament (KE) Nru 1234/2007. Minħabba f’hekk, id-dispożizzjonijiet fuq il-prezzijiet minimi taz-zokkor tal-pitravi, il-ftehimiet inter-professjonali, l-imposta fuq il-produzzjoni, is-sistema tal-kwota u l-allokazzjoni tal-kwota provduti skont l-Artikoli 49, 50, 51, 55(1)(b) u 56 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 ma għandhomx japplikaw għall-Kroazja fis-sena tas-suq 2012/2013.
(2)
F’konformità mal-Att tal-Adeżjoni, għall-Kroazja ġiet riżervata kwota annwali tal-importazzjoni ta’ 40 000 tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum biex jiġi raffinat, b’dazju tal-importazzjoni ta’ EUR 98 għal kul tunnellata, għal perjodu taż-żmien mhux aktar minn tliet snin tas-suq.
(3)
Il-liċenzji tal-importazzjoni li nħarġu taħt il-kwoti tariffarji miftuħin permezz ta’ dan ir-Regolament għandhom ikunu riżervati għal raffinaturi full-time approvati fil-Kroazja.
(4)
Hemm riskju konsiderevoli ta’ tfixkil fis-swieq tas-settur taz-zokkor minn prodotti li qed jiġu introdotti fil-Kroazja qabel l-adeżjoni tagħha mal-Unjoni għal raġunijiet ta’ spekulazzjoni. Għalhekk għandhom isiru dispożizzjonijiet li jiffaċilitaw it-tranżizzjoni sabiex jiġu evitati tali movimenti spekulattivi jew tfixkil ieħor tas-suq. Regoli speċifiċi huma meħtieġa sabiex jitqiesu l-partikolaritajiet tas-settur taz-zokkor.
(5)
Għandhom isiru dispożizzjonijiet sabiex iżommu l-operaturi milli jevitaw l-applikazzjoni ta’ imposti fuq ċerti prodotti taz-zokkor li qegħdin f’ċirkulazzjoni libera billi jpoġġu prodotti li diġà ġew rilaxxati għal ċirkulazzjoni libera fl-Unjoni kif kostitwit fit-30 ta’ Ġunju 2013 jew fil-Kroazja qabel l-adeżjoni tagħha taħt reġim sospensiv, f’ħażna temporanja jew skont wieħed mit-trattamenti jew proċeduri msemmija fl-Artikoli 4(15)(b) u (16)(b) sa (g) tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 tat-12 ta’ Ottubru 1992 li jistabbilixxi l-Kodiċi Doganali Komunitarju (2)
(6)
F’konformità mal-Att tal-Adeżjoni, għall-kwantitajiet ta’ stokkijiet taz-zokkor jew l-isoglukożju li jaqbżu r-riport normali tal-ħażna, il-Kroazja għandha tiġi mmultata bi ħlas għall-baġit ġenerali tal-Unjoni.
(7)
Id-determinazzjoni tal-ħażniet żejda għandha ssir mill-Kummissjoni abbażi ta’ żviluppi kummerċjali u xejriet tal-produzzjoni u l-konsum fil-Kroazja matul il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2013. Għal dik id-determinazzjoni, minbarra z-zokkor u l-isoglukożju, għandhom jitqiesu wkoll prodotti oħrajn b’kontenut sinifikanti ekwivalenti għal zokkor miżjud billi dawn jaf ikunu wkoll miri possibbli ta’ spekulazzjoni. Meta l-kwantità żejda ddeterminata taz-zokkor u l-isoglukożju ma titneħħiex mis-suq tal-Unjoni sa mhux iktar tard mill-31 ta’ Ottubru 2014, il-Kroazja għandha tkun responsabbli finanzjarjament għall-kwantità rilevanti.
(8)
Il-multa imposta fuq il-Kroazja għandha tirrifletti l-kost relatat mal-effetti tal-istokkijiet żejda fis-suq taz-zokkor tal-Unjoni. Għalhekk, l-ammont li għandu jiġi impost fuq il-Kroazja u assenjat lill-baġit tal-Unjoni jekk l-istokkijiet żejda ma jitneħħewx, għandu jiġi kkalkulat abbażi tal-ogħla differenza pożittiva bejn il-prezz medju tas-suq taz-zokkor tal-Unjoni u l-prezz tas-suq dinji taz-zokkor abjad matul il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2013 sal-31 ta’ Ottubru 2014, b’żieda ta’ EUR 50 għal kull tunnellata. L-ammont ta’ EUR 50 għal kull tunnellata jikkorrispondi mad-devjazzjoni standard fil-prezzijiet fl-Istati Membri mill-prezz medju tal-Unjoni għaz-zokkor abjad matul l-aħħar 12-il xahar. Għalhekk, dik iż-żieda hija meħtieġa sabiex tqis li l-prezzijiet taz-zokkor abjad f’reġjuni differenti tal-Unjoni jistgħu jvarjaw mill-medja fix-xahar ippubblikata mill-Kummissjoni. Għall-fini ta’ dan il-kalkolu, il-medja fix-xahar tal-kwotazzjonijiet fis-suq tal-futuri taz-zokkor abjad Nru 5 ta’ Londra għall-eqreb xahar tal-kunsinna li matulu l-kummerċ taz-zokkor abjad huwa possibbli, għandha titqies bħala l-prezz tas-suq dinji.
(9)
Huwa fl-interess kemm tal-Unjoni kif ukoll tal-Kroazja li ma jħallux stokkijiet żejda jakkumulaw u li fi kwalunkwe każ ikunu jistgħu jidentifikaw dawk l-operaturi involuti f’movimenti kbar ta’ kummerċ spekulattiv. Għal dan il-għan il-Kroazja fl-1 ta’ Lulju 2013 għandu jkollha fis-seħħ sistema li tippermetti l-identifikazzjoni ta’ dawn l-operaturi jew l-individwi responsabbli għal tali żviluppi. Din is-sistema għandha tippermetti lill-Kroazja tidentifika l-operaturi ekonomiċi li kkontribwixxew għal stokkijiet żejda privati bil-ħsieb li kemm jista’ jkun possibbli tirkupra kwalunkwe imposta mħallsa lill-baġit tal-Unjoni. Il-Kroazja għandha tuża din is-sistema biex iġġiegħel lill-operaturi identifikati jneħħu l-kwantitajiet individwali tal-ħażniet żejda tagħhom mis-suq tal-Unjoni. Meta l-operaturi responsabbli mill-istokk żejjed privat ma jkunux jistgħu jagħtu prova xierqa li jkunu neħħewhom, ikun hemm bżonn li l-Kroazja timponi ammont lil tali operaturi. Huwa xieraq li tiffissa tali ammont f’livell għoli biżżejjed sabiex tikkonvinċi lill-operaturi kkonċernati biex ma jippreservawx l-istokkijiet żejda privati tagħhom u b’hekk jevitaw ir-riskji kollha tal-akkumulazzjoni tal-ħażniet fil-Kroazja. Għal raġunijiet ta’ konsistenza, l-ammont impost mill-Kroazja għal stokkijiet żejda identifikati għandu jkun EUR 500 għal kull tunnellata (f’ekwivalenti għaz-zokkor abjad jew ekwivalenti għall-materja xotta) għall-istokkijiet żejda li ma jitneħħewx. Dan huwa l-istess ammont stabbilit għall-imposta pprovduta fl-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 967/2006 tad-29 ta’ Ġunju 2006 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 318/2006 fir-rigward produzzjoni taz-zokkor li taqbeż il-kwota (3) Filwaqt li kemm l-operaturi ekonomiċi kif ukoll l-unitajiet domestiċi jistgħu jikkontribwixxu għall-istokkijiet żejda privati, wisq probabbli dawn ikunu l-operaturi, u mhuwiex fattibbli li l-unitajiet domestiċi jintalbu jikkontribwixxu għal dak l-ammont.
(10)
Għad-determinazzjoni ta’ stokkijiet żejda u għat-tneħħija tal-istokkijiet żejda identifikati, il-Kroazja għandha tipprovdi lill-Kummissjoni l-iktar statistiċi reċenti dwar il-kummerċ, il-produzzjoni u l-konsum tal-prodotti kkunsidrati, kif ukoll prova li l-ħażniet żejda identifikati tneħħew mis-suq sal-iskadenza li għandha tiġi ffissata mill-Kummissjoni.
(11)
Il-miżuri pprovduti f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni għall-Organizzazzjoni Komuni tas-Swieq Agrikoli,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
KAPITOLU I
MIŻURI TA’ TRANŻIZZJONI FID-DAWL TAL-ADEŻJONI TAL- ROAZJA
TAQSIMA 1
Applikabbiltà tal-OKS unika fis-settur taz-zokkor
Artikolu 1
Applikabbiltà ta’ ċerti dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007
L-Artikoli 49, 50, 51, 55(1)(b) u 56 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 ma għandhomx japplikaw għall-Kroazja għas-sena tas-suq 2012/2013.
Madanakollu, l-Artikolu 56 għandu japplika fir-rigward tal-allokazzjoni fl-2013 tal-kwota nazzjonali li se tapplika mis-sena tas-suq 2013/2014.
TAQSIMA 2
Il-ftuħ tal-kwoti tariffarji għar-raffinar
Artikolu 2
Il-ftuħ tal-kwoti tariffarji għall-importazzjoni taz-zokkor tal-kannamieli mhux maħdum għar-raffinar
1. Għall-perjodu mill-1 ta’ Lulju sat-30 ta’ Settembru 2013, kwota tariffarja ta’ 40 000 tunnellata għall-importazzjoni ta’ zokkor tal-kannamieli mhux maħdum minn kwalunkwe pajjiż terz biex jiġi raffinat, li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1701 14 10, għandha tinfetaħ b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata.
2. Għal kull sena tas-suq 2013/2014 u 2014/2015, kwota tariffarja ta’ 40 000 tunnellata għall-importazzjoni ta’ zokkor tal-kannamieli mhux maħdum minn kwalunkwe pajjiż terz biex jiġi raffinat, li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1701 14 10, għandha tinfetaħ b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata.
3. Il-kwantitajiet importanti skont dan ir-Regolament għandu jkollhom in-numru tal-ordni: 09.4367.
Artikolu 3
Applikazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 891/2009 (4)
Ir-regoli dwar il-liċenzji tal-importazzjoni u l-amministrazzjoni ta’ ċerti kwoti tariffarji tal-Unjoni fis-settur taz-zokkor stipulati fir-Regolament (KE) Nru 891/2009 għandhom japplikaw għall-importazzjoni taz-zokkor skont il-kwoti tariffarji miftuħin bir-Regolament preżenti, sakemm l-Artikolu 4 ma jipprovdix mod ieħor.
Artikolu 4
Liċenzji tal-importazzjoni
1. L-applikazzjonijiet għal-liċenzji tal-importazzjoni tal-kwantitajiet imsemmija fl-Artikolu 2(1) u (2) għandhom jitressqu lill-awtoritajiet kompetenti tal-Kroazja.
2. L-applikazzjonijiet għal-liċenzji tal-importazzjoni jistgħu jitressqu biss minn raffinaturi full-time, stabbiliti fit-territorju tal-Kroazja u li huma approvati skont l-Artikolu 57 tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007.
3. B’deroga mill-Artikolu 5(1) tar-Regolament (KE) Nru 891/2009, l-applikazzjonijiet għal-liċenzji tal-importazzjoni fir-rigward tal-kwantità msemmija fl-Artikolu 2(1) ta’ dan ir-Regolament jistgħu jibdew jitressqu biss mill-1 ta’ Lulju 2013.
4. L-applikazzjonijiet għal-liċenzji tal-importazzjoni u l-liċenzji għandu jkollhom l-annotazzjonijiet li ġejjin:
(a)
fil-kaxxi 17 u 18: il-kwantitajiet ta’ zokkor mhux maħdum li ma jistgħux jaqbżu l-kwantitajiet imsemmija fl-Artikolu 2(1) u (2);
(b)
fil-kaxxa 20: għall-inqas waħda mill-annotazzjonijiet elenkati fil-Parti A tal-Anness;
(c)
fil-kaxxa 24 (fil-każ tal-liċenzji): għall-inqas waħda mill-annotazzjonijiet elenkati fil-Parti B tal-Anness.
5. Il-liċenzji tal-importazzjoni maħruġa skont dan ir-Regolament għandhom ikunu validi għall-importazzjonijiet fil-Kroazja. Dawn għandhom ikunu validi:
(a)
sal-31 ta’ Jannar 2014 fir-rigward tal-kwota tariffarja msemmija fl-Artikolu 2(1);
(b)
sa tmiem is-sena tas-suq ikkonċernata fir-rigward tal-kwota tariffarja msemmija fl-Artikolu 2(2).
KAPITOLU II
MIŻURI TA’ TRANŻIZZJONI BIEX JIĠU EVITATI L-ISPEKULAZZJONI U -TFIXKIL TAS-SUQ
Artikolu 5
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan il-Kapitolu, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
“zokkor” tfisser:
(i)
zokkor tal-pitravi u tal-kannamieli, f’forma solida, li jaqa’ taħt il-Kodiċi NM 1701;
(ii)
ġulepp taz-zokkor li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1702 60 95 u 1702 90 95;
(iii)
ġulepp taz-zokkor li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1702 60 80 u 1702 90 80;
(b)
“isoglukożju” tfisser il-prodott li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 u 2106 90 30;
(c)
“prodotti proċessati” tfisser prodotti li għandhom kontenut ekwivalenti ta’ zokkor/zokkor miżjud li jaqbeż l-10 %, li jirriżultaw mill-ipproċessar ta’ prodotti agrikoli;
(d)
“fruttożju” tfisser fruttożju kimikament pur li jaqa’ taħt il-kodiċi NM 1702 50 00.
TAQSIMA 1
Prodotti li jaqgħu taħt trattamenti u proċeduri doganali partikolari fid-data tal-adeżjoni
Artikolu 6
Ir-reġim sospensiv
B’deroga mit-Taqsima 5 tal-Anness IV tal-Att tal-Adeżjoni, prodotti li jaqgħu taħt il-kodiċi NM 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 u 2202, li jinsabu f’ħażna temporanja msemmija fl-Artikoli 50 u 51 tar-Regolament (KEE) Nru 2913/92, jew taħt wieħed mit-trattamenti jew proċeduri doganali msemmija fl-Artikoli 4(15)(b) u (16)(b) sa (g) ta’ dak ir-Regolament fil-Kroazja fl-1 ta’ Lulju 2013, għandu jiġi impost fuqhom id-dazju tal-importazzjoni skont l-Anness I tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 (5) u kull dazju applikabbli fid-data li fiha jinħoloq id-dejn doganali.
TAQSIMA 2
Kwantitajiet żejda
Artikolu 7
Id-determinazzjoni ta’ kwantitajiet żejda
1. Il-Kummissjoni għandha tiddetermina sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar 2014, għall-Kroazja, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 195(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007:
(a)
il-kwantità taz-zokkor innifsu jew fi prodotti pproċessati (l-ekwivalenti f’zokkor abjad);
(b)
il-kwantità tal-isoglukożju (materja xotta);
(c)
il-kwantità ta’ fruttożju;
li jaqbeż il-kwantità meqjusa bħala r-riport normali tal-ħażna fl-1 ta’ Lulju 2013 u li għandha titneħħa mis-suq a skapitu tal-Kroazja.
2. Sabiex jiġu ddeterminati dawn il-kwantitajiet żejda msemmija fil-paragrafu 1, għandu jitqies, b’mod partikolari, l-iżvilupp li sar bejn l-1 ta’ Lulju 2012 u t-30 ta’ Ġunju 2013, meta mqabbla mat-tliet snin ta’ qabel mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2012, ta’:
(a)
il-kwantitajiet importati jew esportati taz-zokkor innifsu jew fi prodotti pproċessati, l-isoglukożju u l-fruttożju;
(b)
il-produzzjoni, il-konsum u l-ħażniet taz-zokkor u l-isoglukożju;
(c)
iċ-ċirkostanzi li fihom ġew akkumulati l-ħażniet.
Artikolu 8
L-identifikazzjoni tal-kwantitajiet żejda fil-livell ta’ operaturi
1. Fl-1 ta’ Lulju 2013, il-Kroazja, għandu jkollha fis-seħħ sistema għall-identifikazzjoni fil-livell ta’ operaturi, tal-kwantitajiet żejda negozjati jew prodotti taz-zokkor innifsu jew fi prodotti pproċessati, l-isoglukożju jew il-fruttożju. Din is-sistema għandha b’mod partikolari tistrieħ fuq it-traċċar tal-importazzjonijiet, il-monitoraġġ fiskali, l-istħarriġiet abbażi tal-kontijiet u l-inventarji fiżiċi tal-operaturi, u tinkludi miżuri bħall-garanziji ta’ riskju u l-liċenzji tal-importazzjoni.
Is-sistema tal-identifikazzjoni għandha tkun tissejjes fuq valutazzjoni tar-riskju li b’mod partikolari tqis sew il-kriterji li ġejjin:
(a)
it-tip ta’ attività tal-operaturi kkonċernati;
(b)
il-kapaċità tal-faċilitajiet tal-ħażna;
(c)
id-daqs tal-attività ekonomika.
2. Il-Kroazja tuża s-sistema tal-identifikazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 sabiex iġġiegħel l-operaturi kkonċernati jneħħu mis-suq, a skapitu tagħhom stess, kwantità ta’ zokkor jew isoglukożju li tkun ekwivalenti għall-kwantità żejda individwali tagħhom.
Artikolu 9
It-tneħħija ta’ kwantitajiet żejda
1. Il-Kroazja għandha tiżgura, mingħajr l-intervent tal-Unjoni, it-tneħħija mis-suq ta’ kwantità ta’ zokkor jew isoglukożju li tkun l-istess bħall-kwantità żejda msemmija fl-Artikolu 7(1), sa mhux iktar tard mill-31 ta’ Ottubru 2014.
2. It-tneħħija ta’ kwantitajiet żejda ddeterminati skont l-Artikolu 7 għandha ssir mingħajr għajnuna tal-Unjoni, permezz tal-metodi li ġejjin:
(a)
l-esportazzjoni mill-Unjoni minn operaturi identifikati, mingħajr appoġġ nazzjonali;
(b)
l-użu fis-settur tal-kombustibbli;
(c)
denaturazzjoni mingħajr għajnuna għall-għalf tal-annimali skont it-Titoli III u IV tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 100/72 (6).
Artikolu 10
L-ammont li għandu jiġi impost f’każ ta’ kwantitajiet żejda
Meta l-kwantitajiet totali ddeterminati mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 7(1) jaqbżu l-kwantitajiet totali msemmija fl-Artikolu 8, il-Kroazja tiġi imposta ammont daqs id-differenza bejn dawk iċ-ċifri (f’ekwivalent ta’ zokkor abjad jew materja niexfa) immultiplikat bl-akbar differenza pożittiva bejn il-prezz medju tas-suq taz-zokkor tal-Unjoni rrappurtat fix-xahar skont l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 952/2006 (7) u l-kwotazzjoni medja fix-xahar, ekwivalenti f’EUR, ta’ zokkor abjad osservat fis-suq tal-futuri taz-zokkor abjad Nru 5 ta’ Londra għall-eqreb terminu matul il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2013 sal-31 ta’ Ottubru 2014. Dan l-ammont għandu jiżdied b’EUR 50 għal kull tunnellata. L-ammont impost għandu jiġi assenjat lill-baġit tal-Unjoni sa mhux iktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2015.
Artikolu 11
Il-provi tat-tneħħija mill-operaturi
1. Sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar 2015, l-operaturi kkonċernati għandhom jipprovdu l-provi, li jissodisfaw lill-Kroazja, li skont l-Artikolu 9(2), u a skapitu tagħhom stess, neħħew il-kwantitajiet żejda individwali tagħhom taz-zokkor u tal-isoglukożju identifikati bis-saħħa tal-applikazzjoni tal-Artikolu 8.
2. Meta z-zokkor jew l-isoglukożju jitneħħa skont l-Artikolu 9(2)(a), il-prova tat-tneħħija għandha tkun tikkonsisti minn:
(a)
il-liċenzji tal-esportazzjoni maħruġa f’konformità mar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 951/2006 (8) u (KE) Nru 376/2008 (9);
(b)
id-dokumenti rilevanti msemmija fl-Artikoli 31 u 32 tar-Regolament (KE) Nru 376/2008 li huma meħtieġa għar-rilaxx tal-garanzija.
L-applikazzjoni għal-liċenzja tal-esportazzjoni msemmija fl-ewwel subparagrafu għandha tinkludi l-indikazzjoni li ġejja fit-Taqsima 20:
“għall-esportazzjoni skont l-Artikolu 9(2)(a) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (KE) Nru 170/2013”
Il-liċenzja tal-esportazzjoni għandha tinkludi l-indikazzjoni li ġejja fit-Taqsima 22:
“għall-esportazzjoni mingħajr rifużjoni … (il-kwantità li għaliha nħarġet din il-liċenzja) kg”
Il-liċenzja tal-esportazzjoni għandha tkun valida mid-data tal-ħruġ tagħha sal-31 ta’ Ottubru 2014.
3. Jekk ma tingħatax prova tat-tneħħija skont il-paragrafi 1 u 2, il-Kroazja, għandha timmulta lill-operatur ikkonċernat b’ammont daqs il-kwantità żejda individwali, identifikata permezz tal-applikazzjoni tal-Artikolu 8, immultiplikata b’EUR 500 għal kull tunnelata (f’ekwivalenti ta’ zokkor abjad jew materja xotta). Dan l-ammont għandu jiġi assenjat lill-baġit nazzjonali tal-Kroazja.
Artikolu 12
Prova tat-tneħħija mill-Kroazja
1. Sa mhux aktar tard mit-28 ta’ Frar 2015, il-Kroazja għandha tagħti prova lill-Kummissjoni li l-kwantità żejda msemmija fl-Artikolu 7(1) tneħħiet mis-suq tal-Unjoni skont il-metodi msemmija fl-Artikolu 9(2) u għal kull metodu għandha tispeċifika l-kwantità mneħħija.
2. Jekk il-prova tat-tneħħija mis-suq tal-Unjoni ma tingħatax skont il-paragrafu 1, għall-kwantità żejda kollha jew parti minnha, il-Kroazja tiġi mmultata ammont daqs il-kwantità li ma tneħħietx (f’ekwivalenti ta’ zokkor abjad jew materja xotta) immultiplikata bl-akbar differenza pożittiva bejn il-prezz medju tas-suq taz-zokkor tal-Unjoni rrappurtat fix-xahar skont l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 952/2006 u l-kwotazzjoni medja fix-xahar, ekwivalenti f’EUR, taz-zokkor abjad osservat fis-suq tal-futuri taz-zokkor abjad Nru 5 ta’ Londra għall-eqreb terminu matul il-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2013 sal-31 ta’ Ottubru 2014. Dan l-ammont għandu jiżdied b’EUR 50 għal kull tunnellata. Kull ammont immultat skont l-Artikolu 10 ta’ dan ir-Regolament għandu jitnaqqas mill-ammont totali li jirriżulta.
Dan l-ammont għandu jiġi assenjat lill-baġit tal-Unjoni sa mhux iktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2015.
L-ammonti msemmija fl-ewwel subparagrafu u fl-Artikolu 10 għandhom jiġu ddeterminati skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 195(2) tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 sa mhux aktar tard mit-30 ta’ April 2015 abbażi tal-komunikazzjonijiet li jkunu saru mill-Kroazja skont il-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu.
Artikolu 13
Kontroll
1. Il-Kroazja għandha tieħu l-miżuri kollha meħtieġa għall-applikazzjoni ta’ dan il-Kapitolu u tistabbilixxi b’mod partikolari l-proċeduri ta’ kontroll meħtieġa biex titneħħa l-kwantità żejda msemmija fl-Artikolu 7(1).
2. Il-Kroazja għanda tikkomunika lill-Kummissjoni sa mhux aktar tard mit-30 ta’ Settembru 2013:
(a)
l-informazzjoni dwar is-sistema stabbilita għall-identifikazzjoni ta’ kwantitajiet żejda msemmija fl-Artikolu 8;
(b)
il-kwantitajiet ta’ zokkor, isoglukożju, fruttożju u prodotti pproċessati importati u esportati fix-xahar għall-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2013, ikkommunikati separatament għall-importazzjonijiet minn u għall-esportazzjonijiet lejn:
(i)
l-Unjoni kif kostitwit fit-30 ta’ Ġunju 2013;
(ii)
pajjiżi terzi;
(c)
għall-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2013, il-kwantitajiet ta’ zokkor u ta’ isoglukożju prodotti kull sena, imqassma, skont il-każ, skont il-produzzjoni taħt il-kwota u barra mill-kwota, raffinati minn zokkor mhux maħdum importat u kkunsmati kull sena;
(d)
għall-perjodu mill-1 ta’ Lulju 2009 sat-30 ta’ Ġunju 2013, il-ħażniet ta’ zokkor u isoglukożju miżmuma fl-1 ta’ Lulju ta’ kull sena.
KAPITOLU III
DISPOŻIZZJONI FINALI
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ soġġett għal, u fid-data tad-dħul fis-seħħ tat-Trattat tal-Adeżjoni tal-Kroazja.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-25 ta’ Frar 2013.