PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 19. listopadu 2013,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku
(2013/703/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 17. května 2011 poskytla Rada prováděcím rozhodnutím Rady 2011/344/EU (2) Portugalsku na jeho žádost finanční pomoc. Tato finanční pomoc byla poskytnuta na podporu programu rozsáhlých hospodářských a finančních reforem (dále jen „program“) s cílem obnovit důvěru, umožnit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu a zachovat finanční stabilitu v Portugalsku, eurozóně i celé EU.
(2)
V souladu s čl. 3 odst. 10 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU provedla Komise společně s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) v době od 16. září do 3. října 2013 kombinovaný osmý a devátý přezkum pokroku, jehož bylo dosaženo portugalskými orgány při provádění dohodnutých opatření podle programu.
(3)
Čtvrtletní růst reálného hrubého domácího produktu (HDP) dosahoval ve druhém čtvrtletí tohoto roku opět kladných hodnot a rovněž z krátkodobých ukazatelů lze usuzovat, že recese postupně odeznívá. Očekává se, že reálný HDP se letos sníží o 1,8 % a v letech 2014 a 2015 vzroste o 0,8 %, respektive o 1,5 %. Rovněž se očekává, že napětí na trhu práce se poněkud zmírní. Nicméně míra nezaměstnanosti dosáhne příští rok podle očekávání vrcholu (17,7 %) a poté začne postupně klesat. Nejistoty spojené s makroekonomickým výhledem jsou vysoké, neboť udržitelnost předpokládané hospodářské obnovy v letech 2014 a 2015 závisí na kladném vývoji obchodu a finančního trhu, které jsou i nadále křehké.
(4)
Ve srovnání se stejným obdobím předchozího roku se schodek veřejných financí do srpna 2013 snížil o 0,6 procentního bodu HDP (bez započtení mimořádných faktorů). K čerpání rozpočtu přispívají solidní daňové příjmy a striktní čerpání většiny výdajových položek. V rámci daňové prognózy sedmého přezkumu pokroku, jehož bylo dosaženo portugalskými orgány při provádění dohodnutých opatření podle programu (dále jen „sedmý přezkum“), však byly zjištěny určité odchylky. K nim patří nedostatky týkající se změn plánování finančních prostředků Unie a odložení prodeje koncese na provozování přístavů (jednorázová opatření), jakož i další faktory, například oproti očekávání vyšší příspěvky do rozpočtu Unie, nedostatečný objem některých nedaňových příjmů, převod dividend plynoucích z podílu Řecka na investičním portfoliu Banco de Portugal do Řecka, oproti očekávání nižší sociální příspěvky do systému důchodového zabezpečení státních zaměstnanců a překročení mzdových nákladů a mezispotřeby. V důsledku čistého vlivu odchylek se schodek v roce 2013 po využití prozatímních rozpočtových prostředků (0,3 % HDP) podle odhadu zvýší o 0,5 % HDP. Vedle toho se rozpočtový schodek zvýšil i v důsledku kapitálové injekce do subjektu BANIF (Banco Internacional do Funchal) ve výši 0,4 % HDP, i když tento krok by se pro účely programu neměl zohledňovat.
(5)
Vláda přijímá nápravná opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení schodku stanoveného v programu ve výši 5,5 % HDP, zejména omezením dostupných prostředků pro investice a přísnější kontrolou mezispotřeby resortních ministerstev (0,1 % HDP). Kromě toho vláda oznámila jednorázový režim vymáhání pohledávek v oblasti daňových odvodů a příspěvků na sociální zabezpečení, který by měl podle očekávání přinést příjmy ve výši zhruba 0,4 % HDP, a společně s ním jsou rovněž zpřísněny postihy za trestné činy neplacení daní.
(6)
Z aktualizovaných daňových prognóz je patrné fiskální úsilí pro rok 2013 ve výši 0,5 % HDP - měřeno zlepšením strukturálního salda - což je ve srovnání se sedmým přezkumem (0,6 % HDP) o něco méně. Předpokládané horší výsledky lze zdůvodnit zejména zpožděními v provádění původně plánovaného konsolidačního balíčku a jeho částečné náhrady v podobě jednorázových opatření, jakož i neočekávanými tlaky na rozpočtové rezervy. Zpoždění v provádění lze přičíst několika překážkám, jako například politické krizi v červnu a následné reorganizaci vlády, nesnadné reakci na rozhodnutí ústavního soudu z 29. srpna, podle nějž jsou některá ustanovení navrhovaného zákona o novém rekvalifikačním systému v rozporu s ústavou, a technickým obtížím při provádění některých opatření v návaznosti na rozhodnutí ústavního soudu z 5. dubna, zejména nově upravených příspěvků na sociální zabezpečení, které je třeba od určité minimální hranice hradit z dávek na nezaměstnanost a dávek v nemoci.
(7)
Vláda znovu potvrdila svůj závazek dosáhnout v roce 2014 cílového schodku ve výši 4 % HDP. V této souvislosti přijala vláda konsolidační opatření ve výši přibližně 2,3 % HDP, která mimo jiné částečně vyrovnají odchylky za rok 2013, jež budou převedeny do roku 2014. Konsolidační opatření jsou do značné míry zahrnuta do návrhu zákona o rozpočtu, zatímco některá opatření jsou prováděna prostřednictvím zvláštních právních předpisů. Opatření jsou převážně trvalé povahy a spočívají zejména v úsporách výdajů. Kumulativní hodnota souboru konsolidačních opatření potřebných pro dosažení předpokládané daňové úpravy se v souvislosti se sedmým přezkumem nezměnila a obnáší zhruba 4,7 miliardy EUR ve formě trvalých úsporných opatření za období 2013-2014 či 2,8 % HDP. Nicméně část konsolidačního úsilí je nyní převedena do roku 2014 v důsledku výše uvedených zpoždění při provádění v roce 2013.
(8)
Většina konsolidačních prostředků (zhruba 1,8 % HDP) by v roce 2014 měla pocházet z přehledu veřejných výdajů, který byl vypracován v průběhu loňského roku s cílem zvýšit rovnost a účinnost při zajišťování sociálních transferů a veřejných služeb. Opatření přijatá na základě přehledu hlavních veřejných výdajů budou mít dopad hlavně ve třech směrech: 1) omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a to snížením početních stavů jeho pracovníků a současně změnou jeho skladby ve prospěch zaměstnanců s vyšší kvalifikací, sjednocením pravidel práce ve veřejném sektoru s pravidly práce v soukromém sektoru a transparentnější mzdovou politikou, která větší měrou zohledňuje pracovní zásluhy; 2) důchodová reforma a 3) zkrácení výdajů v jednotlivých odvětvích u všech resortních ministerstev a programů.
(9)
Aby byl kompenzován negativní převod z čerpání rozpočtu na rok 2013 a dosaženo cílového schodku ve výši 4 % HDP, doplňují balíček přijatý v rámci přehledu veřejných výdajů další trvalá opatření, jejichž cílem je dále zlepšit účinnost a rovnost současné struktury daní a dávek (v hodnotě 0,4 % HDP). Dále bude provedena řada jednorázových opatření ve výši 0,2 % HDP, která více než dostatečně vyrovnají náklady na jednorázové, předem vyplacené platby související s propouštěním zaměstnanců ve veřejném sektoru, u nichž byl pracovní poměr ukončen vzájemnou dohodou.
(10)
Poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne v roce 2013 podle očekávání svého vrcholu (127,8 %) a poté bude klesat. Tato úprava údajů oproti sedmému přezkumu směrem nahoru je zdůvodněna opravou údajů o dluhu za rok 2012, které jsou nyní o něco vyšší, a neprovedením některých krátkodobých kroků ke snížení dluhu. Zejména stabilizační fond sociálního zabezpečení postupně zvýší podle očekávání svůj podíl na portugalských státních dluhopisech a částky, které má ústřední vláda splatit společnosti Parpublica, budou vyšší, než se čekalo, dokud nevstoupí v platnost nový systém ESA 2010 a nebude definován status uvedené společnosti. Dále se odhaduje, že zůstatek hotovosti ve státní pokladně bude ke konci roku vyšší, než se předpokládalo (přibližně o 4 miliardy EUR).
(11)
Proces fiskální korekce je provázen řadou fiskálních strukturálních opatření, jejichž účelem je posílit kontrolu nad vládními výdaji a zlepšit vybírání příjmů. Zejména pak komplexní reformy uvádějí rozpočtový rámec, a to jak na centrální, tak i na regionální a místní úrovni státní správy, do souladu s osvědčenými modely správy veřejných financí. Nový systém kontroly závazků již přináší výsledky, provádění je však třeba pečlivě sledovat, aby bylo zajištěno, že závazky jsou hrazeny z dostupných finančních prostředků. I nadále se provádějí reformy ve veřejné správě s cílem modernizovat a racionalizovat zaměstnanost ve veřejném sektoru a veřejných subjektech. Pokrok při plnění cílů reformy správy příjmů posiluje kontrola a zlepšování dodržování daňových povinností. Značného pokroku bylo dosaženo při jednání o nových podmínkách partnerství veřejného a soukromého sektoru a počínaje rokem 2013 se očekávají významné úspory. Státní podniky dosáhly provozní rovnováhy v průměru do konce roku 2012 a chystají se další reformy, jejichž cílem je zabránit opětovnému zhoršení jejich výsledků. Reformy ve zdravotnictví přinášejí významné úspory a jejich provádění v zásadě pokračuje v souladu s vytyčenými cíli.
(12)
V minulém roce byl značně navýšen kapitál bank, což zúčastněným bankám umožnilo splnit regulatorní kapitálové rezervy stanovené Evropským orgánem pro bankovnictví i dosáhnout do konce roku poměru kapitálu core tier 1 ve výši 10 %. I když se pro posouzení vlastních finančních prostředků bank budou používat pravidla nové směrnice o kapitálových požadavcích (CRD IV), budou tyto kapitálové rezervy všeobecně i nadále přiměřené. Tato nová kapitálová pravidla budou platit od ledna 2014. Banco de Portugal v současné době připravuje přechodná ustanovení k provedení směrnice o kapitálových požadavcích (CRD IV). Orientační cíl pro poměr úvěrů ke vkladům ve výši 120 % do roku 2014 některé banky, které jsou již v současné fázi pod uvedeným limitem, pravděpodobně splní. Bylo zesíleno úsilí o diverzifikaci zdrojů financování pro podnikatelský sektor. V návaznosti na nedávný externí audit stávajících vládou dotovaných úvěrových linek a soubor politických doporučení předložily příslušné orgány plán obsahující opatření zaměřená na zlepšení výkonnosti a řízení těchto nástrojů. Dokončuje se soubor nástrojů pro řešení krize. Funguje rovněž fond pro řešení problémů bank, byly zavedeny pravomoce k včasnému zásahu a byly pozměněny právní předpisy o rekapitalizaci s ohledem na sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (3).
(13)
Byl učiněn další pokrok při provádění strukturálních reforem na posílení růstu a konkurenceschopnosti. Dne 1. října 2013 začalo platit snížení odstupného a za účelem částečného financování odstupného byly zřízeny dva kompenzační fondy. Byly podniknuty další kroky s cílem posílit aktivní politiky trhu práce. Další opatření byla přijata v oblasti vzdělávání, kde je pokrok celkově uspokojivý.
(14)
Provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (4), jejímž cílem je odstranit překážky pro vstup na trh a posílit konkurenci a hospodářskou činnost tím, že bude usnadněn vstup na trh novým subjektům v různých hospodářských režimech, postupuje uspokojivým tempem a provedení ve vnitrostátním právu je nyní téměř dokončeno. Byl přijat rámcový zákon pro lepší fungování regulovaných povolání, která mají své profesní organizace, a dalším krokem k dokončení této reformy je revize stanov osmnácti dotčených povolání. V platnost již vstoupil rámcový zákon, který má stanovit hlavní zásady fungování nejdůležitějších vnitrostátních regulačních orgánů, včetně jejich značné nezávislosti a samostatnosti, a brzy budou přijaty vyhlášky různých odvětvových regulačních orgánů. Provádění opatření ke snížení dluhu spojeného s tarifními sazbami cen elektřiny se zpozdilo, ačkoli vláda pro částečné vyřešení tohoto problému nedávno navrhla nový odvod. Byly přijaty některé právní předpisy, jejichž cílem je usnadnit postupy pro udělování licencí a snížit jiné administrativní zátěže, jako například nový základní zákon o půdě, územním plánování a urbanizaci.
(15)
Pro větší udržitelnost a konkurenceschopnost odvětví dopravy je zapotřebí dalšího pokroku. Jisté zlepšení zaznamenala finanční situace provozovatele železniční infrastruktury, ale pro dosažení provozní rovnováhy do roku 2015 je třeba vynaložit značné další úsilí. Reformy týkající se přístavů je třeba zintenzivnit.
(16)
Bylo přijato několik dodatečných opatření ke zlepšení podmínek likvidity podniků, zejména malých a středních podniků.
(17)
Reforma soudnictví je téměř dokončena. Bylo dosaženo pokroku při snižování počtu nevyřízených případů a zásadní reformy, jako jsou například územní reorganizace soudních obvodů a reforma občanského soudního řádu, jsou téměř dokončeny, či dokonce zcela dokončeny. Nicméně je zapotřebí dále zlepšit fungování soudnictví, což je nezbytné pro řádné a náležité fungování hospodářství, a to: i) zajištěním účinného a včasného vymáhání smluv a dodržování pravidel hospodářské soutěže, ii) zvýšením účinnosti restrukturalizací soudů a zavedením nových modelů správy soudů a iii) rychlejším projednáváním soudních případů (včetně případů týkajících se daní).
(18)
V důsledku tohoto vývoje by prováděcí rozhodnutí 2011/344/EU mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V článku 3 prováděcího rozhodnutí 2011/344/EU se odstavce 7 až 9 nahrazují tímto:
„7. Portugalsko v průběhu roku 2013 přijme tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
schodek veřejných financí v roce 2013 nepřekročí 5,5 % HDP. Při výpočtu tohoto schodku se neberou v úvahu případné rozpočtové náklady na opatření na podporu bank v souvislosti se strategií vlády pro finanční sektor. Konsolidační opatření zahrnutá do rozpočtu na rok 2013 a dodatečný rozpočet musí být během zbývající části roku důsledně prováděny. Kromě toho přijme vláda dodatečná nápravná opatření, budou-li při čerpání rozpočtu zjištěny další odchylky;
b)
Portugalsko bude pokračovat v provádění privatizačního programu;
c)
Portugalsko dokončí provádění strategie společných služeb ve veřejné správě;
d)
Portugalsko bude pokračovat v reorganizaci a racionalizaci sítě nemocnic prostřednictvím specializace, koncentrace a racionalizace nemocničních služeb a společného řízení a provozování nemocnic. Portugalsko zajistí provádění víceletého akčního plánu pro reorganizaci nemocnic;
e)
po přijetí změn nového zákona č. 6/2006 o novém pronájmu nemovitostí a vyhlášky, která zjednodušuje správní postup pro provádění renovací, provede Portugalsko komplexní přezkum fungování trhu s bydlením;
f)
Portugalsko vypracuje celostátní systém evidence pozemků, který umožní spravedlivější dělení přínosů a nákladů v rámci územního plánování;
g)
při respektování rozhodnutí ústavního soudu dne 26. září 2013 Portugalsko navrhne a provede alternativy k reformám trhu práce, které by měly stejný účinek jako reformy, jež byly v uvedeném rozhodnutí ústavního soudu shledány jako protiústavní;
h)
Portugalsko podpoří vývoj mezd slučitelný s cíli, kterými jsou podpora vytváření pracovních míst a zlepšování konkurenceschopnosti podniků, aby se tak napravila makroekonomická nerovnováha. Minimální mzda bude v době trvání programu navýšena pouze tehdy, pokud to bude možné zdůvodnit ekonomickým vývojem a vývojem na trhu práce;
i)
Portugalsko bude pokračovat ve snaze zlepšit účinnost svých opatření aktivní politiky zaměstnanosti v souladu s výsledky hodnotící zprávy a akčním plánem, jehož cílem je zlepšit fungování veřejných služeb zaměstnanosti;
j)
Portugalsko bude pokračovat v zavádění opatření stanovených v akčních plánech ke zlepšení kvality středního a odborného školství a vzdělávání; vláda zejména předloží plány pro zefektivnění rámce pro financování školství a budou zřízeny referenční odborné školy;
k)
Portugalsko dokončí příjímání změn odvětových právních předpisů nezbytných k úplnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5);
l)
vláda předloží portugalskému parlamentu pozměněné stanovy profesních organizací;
m)
Portugalsko schválí odpovídající změny vyhlášek vnitrostátních regulačních orgánů;
n)
Portugalsko bude zveřejňovat čtvrtletní zprávy o míře splácení dluhů, délce a nákladech insolvenčních řízení podniků, délce a nákladech daňových řízení a míře vyřešených soudních případů;
o)
Portugalsko zlepší podnikatelské prostředí tím, že dokončí probíhající reformy v oblasti snižování administrativní zátěže (úplné zprovoznění jednotných kontaktních míst podle směrnice 2006/123/ES a dokončení projektů „bez nutnosti povolení“), a dále zjednoduší stávající postupy udělování licencí, regulaci a další administrativní zátěž, která je pro podniky významnou překážkou v rozvoji hospodářských činností;
p)
Portugalsko dokončí reformu systému správy přístavů, včetně revize koncesí na provozování přístavů;
q)
Portugalsko zavede opatření na zlepšení fungování odvětví pošt a telekomunikací;
r)
Portugalsko zavede opatření na zlepšení fungování dopravního systému;
s)
Portugalsko provede opatření k odstranění dluhu spojeného s tarifními sazbami cen elektřiny;
t)
za účelem dosažení významných fiskálních výnosů, a to zejména v roce 2013, Portugalsko zajistí, aby byl uplatňován nový právní a institucionální rámec partnerství veřejného a soukromého sektoru a aby byly sjednány nové podmínky smluv o silniční přepravě uzavřených v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, které budou v souladu se strategickým plánem představeným vládou a s revizí regulačního rámce;
u)
Portugalsko se i nadále soustředí na opatření proti daňovým podvodům a únikům a na dodržování daňových povinností.
8. Portugalsko v průběhu roku 2014 přijme tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
schodek veřejných financí v roce 2014 nepřekročí 4 % HDP. Při výpočtu tohoto schodku se neberou v úvahu případné rozpočtové náklady na opatření na podporu bank v souvislosti se strategií vlády pro finanční sektor. K dosažení tohoto cíle provede Portugalsko konsolidační opatření ve výši 2,3 % HDP, a to především prostřednictvím zákona o rozpočtu na rok 2014. Opatření budou převážně trvalé povahy a budou zaměřena na úsporu výdajů;
b)
soubor konsolidačních opatření bude vycházet z opatření pro snižování výdajů, která byla připravena v rámci přehledu veřejných výdajů. Celková výše těchto opatření dosáhne v roce 2014 1,8 % HDP a bude zahrnovat:
i)
omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a to snížením početních stavů jeho pracovníků a současně změnou jeho skladby ve prospěch zaměstnanců s vyšší kvalifikací, zejména rekvalifikací a realizací režimu dobrovolného odchodu ze zaměstnání, dalším sjednocováním pravidel práce ve veřejném sektoru s pravidly práce v soukromém sektoru (včetně prodloužení pracovní doby a omezení nároku na dovolenou) a zavedením jednotné tabulky mezd a zefektivněním doplňkových odměn. Příspěvky na zvláštní režimy zdravotního pojištění se zvýší a přispějí tak k rovnosti a účinnosti veřejných výdajů,
ii)
reformy systému důchodového zabezpečení, a to zvýšením zákonem stanoveného důchodového věku prostřednictvím změny faktoru udržitelnosti; sjednocením pravidel výpočtu důchodu mezi systémem sociálního zabezpečení zaměstnanců ve veřejném sektoru (CGA) a všeobecným systémem sociálního zabezpečení, přičemž však bude zajištěna minimální hranice dávek, a zefektivněním pozůstalostních důchodů v systému CGA i všeobecném systému sociálního zabezpečení, zejména v případech, kdy jsou pozůstalostní důchody kombinovány s jinými druhy důchodů,
iii)
úspory v mezispotřebě a u programů výdajů u všech rezortních ministerstev. S ohledem na politická a právní rizika lze některá z těchto opatření částečně či plně nahradit jinými opatřeními odpovídajícího rozsahu a kvality;
c)
balíček přijatý v rámci přehledu veřejných výdajů doplní další trvalá příjmová opatření, jejichž cílem je dále zlepšit účinnost a rovnost současné struktury daní a dávek (v hodnotě 0,4 % HDP). Zejména bude zvýšena daňová sazba u nákladů na služební automobily a díky změně ve zdanění automobilů s naftovým motorem a zvýšením daní z tabáku a alkoholických nápojů se zlepší zdanění v oblasti životního prostředí a zdraví. Omezí se daňové výjimky ve zdanění nemovitostí pro penzijní a nemovitostní investiční fondy. Budou zrušeny stropy u příspěvků na sociální zabezpečení členů statutárních orgánů. Bude stanoven zvláštní odvod v energetice, který omezí nadměrné zisky v tomto odvětví. Část příjmů pocházejících z tohoto odvodu se použije ke snížení dluhu spojeného s tarifními sazbami cen elektřiny. Licence na on-line hazardní hry se budou prodávat s cílem regulovat tento trh a tato činnost bude rovněž zdaněna. Zavede se zvláštní poplatek za mediální spektrum a zvýší se zdanění finančních institucí. Kromě toho bude provedena řada jednorázových opatření, která více než dostatečně vyrovnají náklady na jednorázové předem vyplacené platby související s propouštěním zaměstnanců ve veřejném sektoru, u nichž byl pracovní poměr ukončen vzájemnou dohodou. Mezi ně patří převod zdravotního fondu CTT na vládní instituce, prodej koncese na provozování přístavu a sil, jakož i zvláštní dividendy z prodeje nadměrných zásob ropy veřejné společnosti;
d)
Portugalsko předloží zprávu, jejímž účelem je:
i)
odhalit překrývání služeb a pravomocí a jiné nesrovnalosti mezi orgány státní správy na státní a místní úrovni a
ii)
reorganizovat síť decentralizovaných služeb na ministerstvech, a to zejména prostřednictvím sítě ‘Lojas do Cidadão‘ (jednotné kontaktní místo pro věci správní a základní služby) a jiných přístupů tak, aby zeměpisné členění bylo účinnější a aby bylo posíleno využívání společných služeb a digitálních úřadů;
e)
Portugalsko bude pokračovat v reorganizaci a racionalizaci sítě nemocnic prostřednictvím specializace, koncentrace a racionalizace nemocničních služeb a společného řízení a provozování nemocnic a zajistí provádění víceletého akčního plánu pro nemocniční reorganizaci;
f)
Portugalsko provede plán na vytvoření nezávislého provozovatele logistických služeb v odvětví plynu a elektřiny;
g)
Portugalsko zavede opatření na posílení fungování dopravního systému;
h)
Portugalsko posoudí dopad volitelného režimu hotovostního účetnictví DPH;
i)
Portugalsko provede soupis a analýzu nákladů předpisů, které budou mít zjevně větší dopad na hospodářskou činnost.
9. S cílem obnovit důvěru ve finanční sektor bude Portugalsko usilovat o udržení náležitého objemu kapitálu ve svém bankovním sektoru a zajistí plynulé snižování zadluženosti v souladu se lhůtami stanovenými v memorandu o porozumění. V této souvislosti Portugalsko provede strategii pro portugalský bankovní sektor dohodnutou s Komisí, ECB a MMF s cílem zachovat finanční stabilitu. Portugalsko zejména:
a)
bude sledovat přechod bank na nová kapitálová pravidla stanovená ve směrnici o kapitálových požadavcích (CRD IV) a zajistí, že v náročných podmínkách budou kapitálové rezervy i nadále úměrné;
b)
doporučí bankám, aby udržitelným způsobem posílily své rezervy v oblasti zajištění;
c)
zajistí vyvážené a plynulé snižování páky v bankovním sektoru, jež má rozhodující význam pro trvalé odstraňování nerovnováhy a snížení závislosti na financování z prostředků Eurosystému ve střednědobém horizontu. Plány bank týkající se financování a kapitálu se přezkoumávají čtvrtletně;
d)
bude podporovat diverzifikaci možností financování pro podnikatelský sektor, a zejména pro malé a střední podniky, prostřednictvím řady opatření zaměřených na zlepšení jejich přístupu na kapitálové trhy;
e)
bude nadále pracovat na zefektivnění fungování státem vlastněné skupiny CGD;
f)
svěří správu úvěrů BPN, jež jsou v současné době v držení subjektu Parvalor, podnikům vybraným v nabídkovém řízení, které budou pověřeny postupným zpětným získáváním aktiv, a zajistí včasný prodej dceřiných společností a aktiv v dalších dvou státních jednotkách pro speciální účel;
g)
na základě návrhů na podporu diverzifikace možností financování podniků vypracuje a zavede alternativy k tradičním bankovním úvěrům pro podnikatelský sektor a v návaznosti na výsledky nedávného externího auditu a předložený plán posoudí možnosti pro zlepšení výkonnosti a řízení stávajících vládou dotovaných úvěrových linek;
h)
provede analýzu plánů obnovy bank, vydá pokyny pro systém týkající se plánů obnovy a na základě zpráv, které banky předloží, připraví plány řešení problémů. Vláda předloží portugalskému parlamentu nezbytné změny rekapitalizačních právních předpisů, v nichž zohlední sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013;
i)
zavede rámec, který finančním institucím umožní zapojit se do mimosoudní restrukturalizace dluhů domácností, zjednoduší restrukturalizaci dluhů podniků a provede akční plán ke zvýšení povědomí veřejnosti o nástrojích restrukturalizace;
j)
vypracuje čtvrtletní zprávy o provádění nových nástrojů restrukturalizace; na základě nedávného průzkumu prošetří alternativy, které by umožňovaly dosažení větší úspěšnosti při obnově společností fungujících v režimu PER (zvláštní revitalizační režim pro společnosti ve vážných finančních potížích) a SIREVE (systém obnovy společností prostřednictvím mimosoudních dohod určený společnostem, které se nacházejí v obtížné ekonomické situaci nebo v riziku či stavu insolvence).
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL
tad-19 ta’ Novembru 2013
li temenda d-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE dwar l-għoti ta’ assistenza finanzjarja tal-Unjoni lill-Portugall
(2013/703/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 407/2010 tal-11 ta’ Mejju 2010 li jistabbilixxi mekkaniżmu Ewropew ta’ stabbilizzazzjoni finanzjarja (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
Il-Kunsill ta assistenza finanzjarja lill-Portugall, fuq talba ta’ dan tal-aħħar, fis-17 ta’ Mejju 2011, bid-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill 2011/344/UE (2). bħala appoġġ għal programm ekonomiku u finanzjarju b’saħħtu (“il-Programm”) li għandu l-għan li jirrestawra l-kunfidenza, jippermetti li l-ekonomija terġa’ tibda tikber b’mod sostenibbli, u jħares l-istabbiltà finanzjarja fil-Portugall, fiż-żona tal-euro u fl-UE.
(2)
F’konformità mal-Artikolu 3(10) tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-Kummissjoni, flimkien mal-Fond Monetarju Internazzjonali (FMI) u f’kooperazzjoni mal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE), bejn is-16 ta’ Settembru u t-3 ta’ Ottubru 2013, wettqet it-tmien u d-disa’ analiżijiet kombinati tal-progress tal-awtoritajiet Portugiżi fl-implimentazzjoni tal-miżuri mifthiema taħt il-Programm.
(3)
It-tkabbir reali tal-prodott domestiku gross (PDG) kull trimestru reġa’ kien qed juri valuri pożittivi fit-tieni kwart ta’ din is-sena u indikaturi ta’ terminu qasir juru wkoll tnaqqis b’mod progressiv tar-reċessjoni. Il-PGD reali huwa mistenni li jonqos bi 1,8 % din is-sena u li jikber bi 0,8 % u 1,5 % fl-2014 u fl-2015 rispettivament. It-tensjonijiet fis-suq tax-xogħol huma mistennija li jonqsu xi ftit. Madankollu, ir-rata tal-qgħad hija mistennija li tilħaq il-quċċata ta’ 17,7 % is-sena d-dieħla qabel tibda tonqos progressivament. L-inċertezzi fir-rigward tal-perspettiva makroekonomika huma għoljin minħabba li s-sostenibbiltà tal-irkupru projettat fl-2014 u l-2015 hija kontinġenti fuq l-iżviluppi pożittivi tal-kummerċ u s-suq finanzjarju, li għadhom fraġli.
(4)
Sa Awwissu 2013 id-defiċit fi flus tal-Gvern irreġistra żieda ta’ 0,6 punti perċentwali tal-PDG (nett ta’ fatturi straordinarji) meta mqabbel mal-istess perjodu tas-sena preċedenti. Il-prestazzjoni tad-dħul mit-taxxa solida u l-eżekuzzjoni stretta tal-maġġoranza tal-punti tan-nefqa qed jappoġġaw l-eżekuzzjoni baġitarja. Madankollu, ġew identifikati xi devjazzjonijiet fir-rigward tal-prospetti fiskali tas-seba’ analiżi tal-prograss tal-awtoritajiet Portugiżi fuq l-implimentazzjoni tal-miżuri miftiehma taħt il-Programm (“is-seba” reviżjoni). Dawn id-devjazzjonijiet jinkludu nuqqasijiet relatati mal-ipprogrammar mill-ġdid tal-fondi tal-UE u l-posponiment tal-bejgħ ta’ konċessjoni portwarja (ta’ darba) u fatturi oħra bħalma huma l-kontribuzzjoni ogħla milli mistennija għall-baġit tal-Unjoni, il-prestazzjoni baxxa ta’ xi dħul mhux mit-taxxi, it-trasferiment lill-Greċja ta’ dividendi mill-bonds Griegi fil-portafoll ta’ investiment tal-Banco de Portugal, il-kontribuzzjonijiet soċjali aktar baxxi milli previsti lill-iskema tal-pensjoni tal-impjegati pubbliċi u nfiq żejjed fl-ispiża tal-pagi u l-konsum intermedju. Wara l-użu tal-allokazzjonijiet baġitarji proviżorji (0,3 % tal-PDG), l-effett nett tad-devjazzjonijiet hu stmat li jżid id-defiċit tal-2013 bi 0,5 % tal-PDG. Barra minn hekk, injezzjoni ta’ kapital fil-BANIF - Banco Internacional do Funchal, SA li tammonta għal 0,4 % tal-PDG żdied ukoll id-diskrepanza fil-baġit għalkemm din l-operazzjoni m’għandiex titqies għall-iskopijiet tal-Programm.
(5)
Il-Gvern qed jieħu miżuri korrettivi sabiex jiġi żgurat li tintlaħaq l-mira tad-defiċit tal-programm ta’ 5,5 % tal-PDG, partikolarment permezz tat-tnaqqis tal-fondi disponibbli għall-investiment u kontroll aktar strett fuq il-konsum intermedju tal-ministeri kompetenti (0,1 % tal-PGD). Barra minn hekk, il-Gvern ħabbar skema ta’ darba għall-irkupru tad-dejn mill-kontribuzzjonijiet tat-taxxa u tas-sigurtà soċjali, li hija mistennija li tirkupra d-dħul ta’ madwar 0,4 % tal-PDG u hija akkumpanjata minn aktar sanzjonijiet għar-reati kriminali tat-taxxa.
(6)
Il-projezzjonijiet fiskali aġġornati juru li l-isforz fiskali għall-2013, ikkalkulat permezz tat-titjib fil-bilanċ strutturali, se jkun ta’ 0,5 % tal-PDG, kemxejn taħt iż-0,6 % tal-PDG previst fis-seba’ Analiżi. Il-prestazzjoni baxxa projettata hija prinċipalment spjegata mid-dewmien fl-implimentazzjoni tal-pakkett ta’ konsolidazzjoni ppjanata fil-bidu u s-sostituzzjoni parzjali tiegħu b’miżuri ta’ darba biss filwaqt li pressjoni mhux mistennija kienet ta’ piż fuq ir-riżervi tal-baġit. Id-dewmien fl-implimentazzjoni seħħ minħabba diversi limitazzjonijiet, inkluża l-kriżi politika f’Lulju u l-bidla sussegwenti fil-Gvern; l-isfida li ġġib magħha r-reazzjoni għas-sentenza tal-Qorti Kostituzzjonali tad-29 ta’ Awwissu li tqies li xi dispożizzjonijiet tal-abbozz tal-liġi għal sistema ta’ kwalifikazzjoni mill-ġdid mhumiex kostituzzjonali u d-diffikultajiet tekniċi fl-implimentazzjoni ta’ ċerti miżuri, partikolarment il-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali mfassla mill-ġdid mill-benefiċċji tal-qgħad u tal-mard ‘il fuq minn livell minimu, wara s-sentenza tal-Qorti Kostituzzjonali tal-5 ta’ April.
(7)
Il-Gvern afferma mill-ġdid l-impenn tiegħu li jilħaq il-mira ta’ defiċit ta’ 4 % tal-PDG fl-2014. F’dan ir-rigward, il-Gvern adotta miżuri ta’ konsolidazzjoni li jammontaw għal madwar 2,3 % tal-PDG li jkopru wkoll parti mill-infiq żejjed fl-2013 li se jiġi trasferit fl-2014. Il-miżuri ta’ konsolidazzjoni huma fil-parti l-kbira inklużi fl-abbozz tal-Liġi Baġitarja, filwaqt li xi miżuri huma implimentati permezz ta’ leġiżlazzjoni speċifika. Il-miżuri huma primarjament ta’ natura permanenti u jistrieħu fil-biċċa l-kbira fuq l-iffrankar fl-infiq. B’mod ġenerali, il-valur kumulattiv tal-pakkett ta’ konsolidazzjoni meħtieġ biex jintlaħaq l-aġġustament fiskali mbassar ma nbidilx fir-rigward tas-seba’ analiżi - għal madwar EUR 4,7 biljun ta’ miżuri għall-iffrankar permanenti matul l-2013-2014, jew 2,8 % tal-PDG. Madankollu, parti tal-isforz għall-konsolidazzjoni issa huwa pospost għall-2014 minħabba l-imsemmi dewmien fl-implimentazzjoni fl-2013.
(8)
Il-biċċa l-kbira tal-konsolidazzjoni fl-2014, madwar 1,8 % tal-PDG għandu jittieħed mill-analiżi tal-infiq pubbliku, li twettqet matul is-sena li għaddiet bl-għan li jiżdiedu l-ekwità u l-effiċjenza fil-provvista ta’ trasferimenti soċjali u servizzi pubbliċi. Il-miżuri tal-analiżi tal-infiq pubbliku prinċipali se jkunu fuq tliet assi prinċipali: (1) limitazzjoni tan-nefqa minħabba l-ispejjeż tal-pagi tas-settur pubbliku, billi titnaqqas il-forza tax-xogħol tas-settur pubbliku filwaqt li l-kompożizzjoni tagħha ixxaqleb lejn impjegati b’ħiliet ogħla, l-allinjament tar-regoli dwar ix-xogħol tas-settur pubbliku ma’ dawk tas-settur privat u billi l-politika ta’ rimunerazzjoni ssir aktar trasparenti u msejsa fuq il-mertu; (2) riforma tal-pensjoni u (3) tnaqqis fin-nefqa settorjali fil-Ministeri kompetenti u l-programmi
(9)
Biex jiġi kkumpensat it-trasferiment negattiv mill-eżekuzzjoni baġitarja tal-2013 u jinkisbu l-4 % tal-mira tad-defiċit tal-PDG, il-pakkett tal-analiżi tal-infiq pubbliku għandu jkun komplementat minn miżuri permanenti oħra li għandhom l-għan li jkomplu t-titjib tal-effiċjenza u l-ekwità tal-istruttura attwali tat-taxxa u l-benefiċċji (b’valur ta’ 0,4 % tal-PDG). Barra minn hekk, għadd ta’ miżuri ta’ darba ta’ valur ta’ 0,2 % tal-PDG se jiġu implimentati, aktar milli jiġu bbilanċjati l-ispejjeż li jirriżultaw mill-pagamenti bil-quddiem ta’ darba marbuti mal-introduzzjoni ta’ skema ta’ sensji bi ftehim reċiproku fis-settur pubbliku.
(10)
Il-proporzjon bejn id-dejn u l-PDG huwa mistenni li jilħaq quċċata ta’ 127,8 % fl-2013 u minn hemm ‘il quddiem jonqos. Ir-reviżjoni ‘l fuq fir-rigward tas-seba’analiżi hija spjegata permezz tal-korrezzjoni tad-dejta dwar id-dejn tal-2012, li issa hija kemxejn ogħla, u n-nuqqas tat-twettiq ta’ xi operazzjonijiet li jnaqqsu d-dejn fuq perjodu ta’ żmien qasir. B’mod partikolari, il-Fond ta’ Stabbilizzazzjoni tas-Sigurtà Soċjali issa huwa mistenni li jżid il-pussessi tiegħu ta’ bonds tal-Gvern Portugiż b’mod aktar gradwali u l-pagamenti tal-Gvern Ġenerali lil Parpublica ser ikunu ogħla milli previst preċedentment sakemm tidħol fis-seħħ l-ESA 2010 il-ġdida u jiġi definit l-istatus tal-kumpanija. Barra minn hekk, il-bilanċ tal-flus tat-Teżor fl-aħħar tas-sena huwa stmat li jkun ogħla milli kien mistenni qabel (b’madwar EUR 4 biljuni).
(11)
Il-proċess ta’ aġġustament baġitarju huwa appoġġjat minn sensiela ta’ miżuri strutturali fiskali biex jitjieb il-kontroll fuq in-nefqa tal-Gvern u jitjieb il-ġbir tad-dħul. B’mod partikolari, riforma komprensiva qed iġġib il-qafas baġitarju, inkluż fil-livell tal-gvern ċentrali, reġjonali u lokali, konformi mal-aqwa prattiki fil-ġestjoni finanzjarja pubblika. Is-sistema ġdida ta’ kontroll tal-impenji qed turi riżultati iżda l-implimentazzjoni trid tiġi mmonitorjata mill-qrib biex jiġi żgurat li l-impenji huma koperti minn finanzjament disponibbli. Ir-riformi fl-amministrazzjoni pubblika jkomplu bl-għan li jimmodernizzaw u jirrazzjonalizzaw l-impjieg u l-entitajiet fis-settur pubbliku. Il-progress fl-aġenda tar-riforma tal-amministrazzjoni tad-dħul qed itejjeb il-monitoraġġ u t-tisħiħ tal-konformità tad-dħul. In-negozjar mill-ġdid ta’ sħubiji pubbliċi-privati (PPPs) avvanza mhux ħażin u huwa mbassar iffrankar sinifikanti għall-2013 u wara. L-impriżi tal-Istat (SOEs) laħqu bilanċ operazzjonali fuq medja sa tmiem l-2012 u huma previsti riformi addizzjonali biex jiġi evitat deterjorament mill-ġdid tar-riżultati tagħhom. Ir-riformi fis-settur tal-kura tas-saħħa qed jipproduċu ffrankar sinifikanti u l-implimentazzjoni qed tkompli tkun b’mod ġenerali konformi mal-miri.
(12)
Il-proporzjonijiet tal-kapital tal-banek żdiedu sostanzjalment matul is-sena li għaddiet u dan ippermettilhom li jilħqu l-bafers kapitali regolatorji tal-Awtorità Bankarja Ewropea kif ukoll il-mira tal-programm ta’ 10 % tal-kapital ewlieni tal-grad 1. Dan il-bafer tal-kapital jibqa’ xieraq fil-bord meta jintużaw ir-regoli l-ġodda tad-Direttiva dwar ir-Rekwiziti ta’ Kapital IV (Capital Requirements Directive - CRD) għall-evalwazzjoni tal-fondi proprji tal-banek. Dawn ir-regoli ġodda tal-kapital se japplikaw minn Jannar 2014 ‘il quddiem. Il-Banco de Portugal bħalissa qed jiżviluppa approċċ ta’ tranżizzjoni biex jintroduċi s-CRD IV. Il-mira indikattiva ta’ self għal depożitu ta’ 120 % sal-2014 x’aktarx se tintlaħaq u xi banek diġà qiegħdin taħt dan il-limitu. L-isforzi biex jiġu ddiversifikati s-sorsi ta’ finanzjament għas-settur korporattiv qegħdin jissaħħu. Filwaqt li jibnu fuq l-awditu estern riċenti tal-linji ta’ kreditu eżistenti sponsorjati mill-Gvern u fuq sett ta’ rakkomandazzjonijiet ta’ politika, l-awtoritajiet ippreżentaw pjan b’miżuri mmirati lejn it-titjib fil-prestazzjoni u l-governanza ta’ dawk l-istrumenti. Is-sett ta’ għodod għall-ġestjoni tal-kriżi qed jiġi ffinalizzat. Il-fond ta’ riżoluzzjoni bankarja qed jaħdem, setgħat ta’ intervent bikrija ġew introdotti u l-liġi dwar ir-rikapitalizzazzjoni qed tiġi emendata sabiex tirrifletti l-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni, mill-1 ta’ Awwissu 2013, tar-regoli dwar l-għajnuna mill-istat għal miżuri ta’ appoġġ favur il-banek fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja (3).
(13)
Sar aktar progress fl-implimentazzjoni tar-riformi strutturali għat-tisħiħ tat-tkabbir u l-kompetittività. Tnaqqis ġdid tal-ħlasijiet għat-tmiem tal-impjieg daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Ottubru u 2013 ġew stabbiliti żewġ fondi ta’ kumpens bl-iskop ta’ finanzjament parzjali tal-ħlasijiet għat-tmiem tal-impjieg. Ittieħdu passi addizzjonali biex jissaħħu l-politiki attivi fis-suq tax-xogħol. Ġew adottati miżuri addizzjonali fil-qasam tal-edukazzjoni, fejn il-progress huwa sodisfaċenti b’mod ġenerali.
(14)
L-implimentazzjoni tad-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4), li timmira biex tnaqqas l-ostakli għad-dħul u tagħti spinta lill-kompetizzjoni u l-attività ekonomika billi jiġi ffaċilitat l-aċċess għal parteċipanti ġodda fis-suq fir-reġimi ekonomiċi differenti, għaddejja b’ritmu tajjeb u t-traspożizzjoni tagħha daqt titlesta. Il-liġi qafas għat-titjib tal-funzjonament tal-professjonijiet regolati li jinvolvu korp professjonali ġiet adottata u r-reviżjoni tal-istatuti tat-tmintax-il professjoni kkonċernati hija l-pass li jmiss biex titlesta din ir-riforma. Il-liġi qafas sabiex jiġu stabbiliti l-prinċipji ewlenin tal-funzjonament tal-awtoritajiet regolatorji nazzjonali l-aktar importanti, inklużi billi jingħataw indipendenza u awtonomija b’saħħithom diġà daħħlet fis-seħħ u l-liġijiet amministrattivi tar-regolaturi settorjali varji għandhom jiġu adottati dalwaqt. L-implimentazzjoni tal-miżuri għat-tnaqqis tad-dejn tariffarju tal-elettriku ġiet ittardjata, għalkemm il-Gvern dan l-aħħar ippreżenta dazju ġdid li parzjalment tittratta din il-kwistjoni. Xi dispożizzjonijiet legali li għandhom il-mira li jissimplifikaw il-proċeduri għall-liċenzji u piżijiet amministrattivi oħra ġew adottati bħal pereżempju l-proposta tal-liġi bażi l-ġdida tal-ħamrija, l-ippjanar tal-ispazju u l-urbaniżmu.
(15)
Aktar progress għadu meħtieġ biex is-settur tat-trasport isir aktar sostenibbli u miftuħ għall-kompetizzjoni. Kien hemm xi titjib fil-pożizzjoni finanzjarja tal-maniġer tal-infrastruttura tal-ferrovija, iżda jeħtieġ sforz sinifikanti addizzjonali biex tilħaq bilanċ operazzjonali sal-2015. Ir-riformi fil-portijiet jeħtieġ li jkunu intensifikati.
(16)
Ġew adottati xi miżuri addizzjonali biex jittejbu l-kundizzjonijiet tal-likwidità tas-settur tan-negozju, partikolarment l-Impriżi Żgħar u ta’ daqs Medju (SMEs).
(17)
Ir-riformi tas-sistema ġudizzjarja huma qrib it-tlestija tagħhom. Sar aktar progress fit-tnaqqis ta’ kawżi pendenti u riformi importanti bħar-riorganizzazzjoni ġeografika tad-distretti tal-qrati u r-riforma tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili tlestew jew se jitlestew fil-futur qrib. Titjib kontinwu tal-funzjonament tas-sistema ġudizzjarja, li hija essenzjali għat-tħaddim xieraq u ġust tal-ekonomija, permezz ta’: (i) l-iżgurar tal-infurzar effettiv u fil-ħin tal-kuntratti u tar-regoli tal-kompetizzjoni; (ii) iż-żieda tal-effiċjenza permezz tar-ristrutturar tas-sistemi tal-qrati, u l-adozzjoni ta’ mudelli ta’ ġestjoni ġodda tal-qrati; (iii) it-tnaqqis ulterjuri tad-dewmien tas-sistema tal-kawżi fil-qrati (inklużi l-kawżi tal-qrati tat-taxxa) huwa madankollu meħtieġ,
(18)
Fid-dawl ta’ dawn l-iżviluppi, id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE għandha tiġi emendata,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Fl-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni 2011/344/UE, il-paragrafi 7 sa 9 huma sostitwiti b’dan li ġej:
“7. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2013, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Id-defiċit ġenerali tal-Gvern ma għandux jaqbeż il-5,5 % tal-PDG fl-2013. Għall-kalkolu ta’ dan id-defiċit, ma għandhomx jiġu kkunsidrati l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta’ appoġġ tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern. Il-miżuri ta’ konsolidazzjoni inklużi fil-baġit tal-2013 u l-baġit supplimentari għandhom jiġu implimentati bir-reqqa matul il-bqija tas-sena. Barra minn hekk, jekk jinqala’ aktar telf fl-eżekuzzjoni baġitarja, il-Gvern għandu jimplimenta miżuri korrettivi addizzjonali;
(b)
Il-Portugall għandu jkompli jimplimenta l-programm ta’ privatizzazzjoni tiegħu;
(c)
Il-Portugall għandu jlesti l-implimentazzjoni tal-istrateġija tas-servizzi kondiviżi fl-amministrazzjoni pubblika;
(d)
Il-Portugall għandu jkompli r-riorganizzazzjoni u r-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-isptarijiet permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, il-konċentrazzjoni u t-tnaqqis ta’ servizzi tal-isptar, il-ġestjoni konġunta u t-tħaddim konġunt tal-isptarijiet. Il-Portugall għandu jiżgura l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni fuq għadd ta’ snin għar-riorganizzazzjoni tal-isptarijiet;
(e)
Wara l-adozzjoni tal-emendi għal-Liġi Nru 6/2006 dwar kirjiet urbani ġodda u d-digriet leġiżlattiv li jissimplifika l-proċedura amministrattiva għar-rinnovazzjoni, il-Portugall għandu jwettaq analiżi komprensiva tal-funzjonament tas-suq tad-djar;
(f)
Il-Portugall għandu jiżviluppa sistema mifruxa mal-pajjiż kollu ta’ reġistrazzjoni tal-artijiet li tippermetti distribuzzjoni aktar ekwa tal-benefiċċji u l-ispejjeż fl-eżekuzzjoni tal-ippjanar urban;
(g)
Filwaqt li jirrispetta s-sentenza tal-Qorti Kostituzzjonali tas-26 ta’ Settembru 2013, il-Portugall għandu joħloq u jimplimenta għażliet alternattivi ta’ riforma tas-suq tax-xogħol b’effetti simili għal dawk li kienu ddikjarati mhux kostituzzjonali f’dik is-sentenza;
(h)
Il-Portugall għandu jippromwovi żviluppi fil-pagi li jkunu konsistenti mal-għanijiet ta’ trawwim tal-ħolqien tal-impjiegi u titjib fil-kompetittività tal-kumpaniji bil-għan li jiġu kkoreġuti l-iżbilanċi makroekonomiċi. Matul il-perjodu tal-Programm, kwalunkwe żieda fil-pagi minimi għandha ssir biss jekk din tkun ġustifikata mill-iżviluppi ekonomiċi u tas-suq tax-xogħol;
(i)
Il-Portugall għandu jkompli jtejjeb l-effettività tal-politiki attivi tiegħu għas-suq tax-xogħol f’konformità mar-riżultati tar-rapport ta’ valutazzjoni u tal-pjan ta’ azzjoni biex jittejjeb il-funzjonament tas-servizzi tal-impjiegi pubbliċi;
(j)
Il-Portugall għandu jkompli jimplimenta l-miżuri stabbiliti fil-pjanijiet ta’ azzjoni tiegħu biex titjieb il-kwalità tal-edukazzjoni sekondarja u vokazzjonali u t-taħriġ, b’mod partikolari l-Gvern għandu jippreżenta pjanijiet biex il-qafas ta’ finanzjament tal-iskejjel ikun aktar effettiv u l-iskejjel professjonali ta’ referenza għandhom ikunu stabbiliti;
(k)
Il-Portugall għandu jlesti l-adozzjoni tal-emendi settorjali pendenti meħtieġa sabiex jimplimenta bis-sħiħ id-Direttiva 2006/123/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*);
(l)
Il-Gvern għandu jissottometti lill-Parlament Portugiż l-istatuti emendati tal-korpi professjonali;
(m)
Il-Portugall għandu japprova l-emendi korrispondenti għal-liġijiet amministrattivi tal-Awtoritajiet Regolatorji Nazzjonali;
(n)
Il-Portugall għandu jippubblika rapporti kull tliet xhur dwar ir-rati ta’ rkupru; it-tul ta’ żmien u l-ispejjeż għall-kawżi korporattivi ta’ insolvenza; it-tul ta’ żmien u l-ispejjeż għall-kawżi dwar it-taxxa u dwar ir-rata tal-ikklirjar tal-kawżi tal-qorti tal-infurzar;
(o)
Il-Portugall għandu jtejjeb l-ambjent kummerċjali billi jlesti r-riformi pendenti dwar it-tnaqqis tal-piż amministrattiv il-proġetti ta’ Punt ta’ Kuntatt Uniku previsti fid-Direttiva 2006/123/KE u ta’ ‘Bla Ħtieġa ta’ Awtorizzazzjoni’ operazzjonali b’mod sħiħ u billi jwettaq simplifikazzjoni ulterjuri ta’ proċeduri, regolamenti u piżijiet ammnistrattivi oħra eżistenti ta’ ħruġ ta’ liċenzji fl-ekonomija li huma ostaklu kbir għall-iżvilupp ta’ attivitajiet ekonomiċi;
(p)
Il-Portugall għandu jlesti r-riforma tas-sistema ta’ governanza tal-portijiet, inkluża r-reviżjoni totali tal-konċessjonijiet tal-operat portwali;
(q)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-setturi tal-posta u tat-telekomunikazzjoni;
(r)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-sistema tat-trasport;
(s)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jeliminaw id-dejn tariffarju tal-enerġija;
(t)
Il-Portugall għandu jiżgura li l-qafas PPP legali u istituzzjonali l-ġdid huwa applikat u li l-kuntratti PPP tat-toroq ikomplu jiġu negozjati mill-ġdid bi qbil mal-pjan strateġiku ippreżentat mill-Gvern u mar-reviżjoni tal-qafas regolatorju, sabiex jinkisbu gwadanji fiskali sostanzjali, partikolarment fl-2013;
(u)
Il-Portugall għandu jkompli jiffoka fuq miżuri biex jiġu miġġielda l-frodi u l-evażjoni tat-taxxa u biex tissaħħaħ il-konformità tal-kontribwenti.
8. Il-Portugall għandu jadotta l-miżuri li ġejjin matul l-2014, f’konformità mal-ispeċifikazzjonijiet fil-Memorandum ta’ Qbil:
(a)
Id-defiċit ġenerali tal-Gvern ma għandux jaqbeż l-4 % tal-PDG fl-2014. Għall-kalkolu ta’ dan id-defiċit, ma għandhomx jiġu kkunsidrati l-ispejjeż baġitarji possibbli tal-miżuri ta’ appoġġ tal-banek fil-kuntest tal-istrateġija tas-settur finanzjarju tal-Gvern. Biex jintlaħaq dan l-objettiv il-Portugall għandu jwettaq miżuri ta’ konsolidazzjoni tal-valur ta’ 2,3 % tal-PDG, primarjament permezz tal-Liġi Baġitarja tal-2014. Il-miżuri għandhom ikunu prinċipalment ta’ natura permanenti u jxaqilbu lejn l-iffrankar mill-infiq;
(b)
Il-pakkett ta’ konsolidazzjoni għandu jibni fuq il-miżuri li jnaqqsu l-infiq li kienu tħejjew fil-qafas tal-analiżi tal-infiq pubbliku (PER). B’mod globali, l-ammont ta’ dawn il-miżuri għandu jammonta għal 1,8 % tal-PDG fl-2014 u għandu jinkludi:
(i)
limitazzjoni tan-nefqa minħabba l-ispejjeż tal-pagi tas-settur pubbliku, billi titnaqqas il-forza tax-xogħol tas-settur pubbliku filwaqt li l-kompożizzjoni tagħha tinbidel għal waħda b’impjegati b’ħiliet ogħla, notevolment permezz ta’ programm ta’ rikwalifikazzjoni u skema ta’ sensji volontarji; konverġenza ulterjuri tar-regoli tax-xogħol tas-settur pubbliku u dak privat (inkluża ż-żieda fis-sigħat tax-xogħol u t-tnaqqis tal-vaganzi) u l-introduzzjoni ta’ skala unika tal-pagi kif ukoll is-semplifikazzjoni tas-supplimenti tal-paga. Il-kontribuzzjonijiet tal-benefiċjarji għall-iskemi speċjali tal-assigurazzjoni tal-ħajja għandhom jiżdiedu u għalhekk jikkontribwixxu għat-titjib tal-ekwità u l-effiċjenza tal-infiq pubbliku;
(ii)
riformi tas-sistema tal-pensjoni b’żieda fl-età statutorja tal-irtirar permezz ta’ tibdil fil-fattur tas-sostenibbiltà; allinjament tar-regoli għall-kalkoli tal-benefiċċji tal-pensjoni bejn ir-reġim tal-pensjoni taċ-ċivil (CGA) u s-sistema ġenerali tal-pensjoni, filwaqt li jiġu mħarsal-benefiċċji taħt il-livelli minimi; u s-semplifikazzjoni tal-pensjonijiet tas-superstiti kemm tas-CGA kif ukoll tar-reġim ġenerali tal-pensjoni, f’każijiet fejn dawn jakkumulaw ma’ pensjonijiet oħra;
(iii)
tfaddil fil-konsum intermedju u fil-programmi ta’ infiq fil-Ministeri kompetenti kollha. Minħabba r-riskji politiċi u legali, uħud mill-miżuri jistgħu jkunu parzjalment jew totalment sostitwiti minn oħrajn ta’ daqs u kwalità ekwivalenti.
(c)
Ir-reviżjoni tan-nefqa pubblika għandha tiġi kkumplimentata minn miżuri permanenti oħra dwar id-dħul bil-għan li jkomplu t-titjib tal-effiċjenza u l-ekwità tal-istruttura attwali tat-taxxa u l-benefiċċji (b’valur ta’ 0,4 % tal-PDG). B’mod partikolari, t-tassazzjoni fuq spejjeż relatati mal-karozzi tal-kumpanija għandha tiżdied u t-tassazzjoni ambjentali u dik relatata mas-saħħa għandha tiġi mtejba billi tinbidel it-tassazzjoni tal-karozzi diżil tal-passiġġieri u billi tiżdied is-sisa fuq it-tabakk u fuq ix-xorb alkoħoliku. L-eżenzjonijiet tat-taxxa fit-tassazzjoni tal-proprjetà għall-fondi tal-pensjoni u l-fondi tal-proprjetà immobbli għandhom jitnaqqsu. Il-limiti massimi għall-kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali tal-membri ta’ korpi statutorji għandhom jitneħħew. Għandha tintalab imposta speċjali fis-settur tal-enerġija u b’hekk jitrażżnu l-kirjiet eċċessivi mis-settur tal-enerġija. Parti mill-introjtu ġġenerat minn din l-imposta għandha tintuża biex jitnaqqas id-dejn tariffarju. Il-liċenzji tal-logħob tal-azzard onlajn għandhom jinbigħu bil-ħsieb li dan is-suq jiġi regolarizzat u din l-attività għandha tkun intaxxata wkoll. Miżata speċjali fuq l-ispettru tal-midja għandha tiġi introdotta u l-imposta fuq l-istituzzjonijiet finanzjarji għandha tiżdied. Barra minn hekk, għadd ta’ miżuri ta’ darba għandhom jiġu implimentati, aktar milli jiġu bbilanċjati l-ispejjeż li jirriżultaw mill-pagamenti bil-quddiem ta’ darba marbuti mal-introduzzjoni tal-iskema ta’ sensji bi ftehim reċiproku fis-settur pubbliku. Dawn jinkludu t-trasferiment tal-fond tas-saħħa CTT fis-settur pubbliku, il-bejgħ ta’ konċessjoni ta’ port u sajlos kif ukoll dividendi speċjali mill-bejgħ ta’ riservi taż-żejt eċċessiv minn kumpanija pubblika;
(d)
Il-Portugall għandu jippreżenta rapport bl-għanijiet li ġejjin:
(i)
li jidentifika rduppjar tas-servizzi u l-ġurisdizzjonijiet u sorsi oħra ta’ ineffiċjenzi bejn il-livelli ċentrali u dawk lokali tal-Gvern; u
(ii)
biex jorganizza mill-ġdid in-netwerk ta’ servizzi deċentralizzati tal-Ministeri prinċipalment permezz tan-netwerk ‘Lojas do Cidadão’ (punti singoli ta’ kuntatt tal-amministrazzjoni u l-utilitajiet) u approċċi oħra, filwaqt li jinkludi żoni ġeografiċi aktar effiċjenti u jintensifika l-użu tas-serivizzi kondiviżi u l-gvern diġitali;
(e)
Il-Portugall għandu jkompli r-riorganizzazzjoni u r-razzjonalizzazzjoni tan-netwerk tal-isptarijiet permezz tal-ispeċjalizzazzjoni, il-konċentrazzjoni u t-tnaqqis ta’ servizzi tal-isptar, il-ġestjoni konġunta u t-tħaddim konġunt tal-isptarijiet u għandu jiżgura l-implimentazzjoni tal-pjan ta’ azzjoni fuq għadd ta’ snin għar-riorganizzazzjoni tal-isptarijiet;
(f)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-pjan biex jinħoloq kumpanija operatriċi indipendenti tal-loġistika tal-gass u tal-elettriku;
(g)
Il-Portugall għandu jimplimenta l-miżuri li jtejbu l-funzjonament tas-sistema tat-trasport;
(h)
Il-Portugall għandu jivvaluta l-impatt tar-reġim fakultattiv tal-kontabbiltà bbażata fuq il-ħlasijiet tal-VAT.
(i)
Il-Portugall għandu jwettaq inventarju u analiżi tal-ispejjeż tar-regolamenti li x’aktarx ikollhom impatt ogħla fuq l-attività ekonomika.
9. Bl-għan li tiġi restawrata l-fiduċja fis-settur finanzjarju, il-Portugall għandu jimmira biex iżomm livell adegwat ta’ kapital fis-settur bankarju tiegħu u jiżgura proċess ta’ diżingranaġġ b’mod ordinat f’konformità mal-iskadenzi stabbiliti fil-Memorandum ta’ Qbil. F’dak ir-rigward, il-Portugall għandu jimplimenta l-istrateġija għas-settur bankarju Portugiż kif miftiehem mal-Kummissjoni, il-BĊE u l-FMI biex tiġi mħarsal-istabbiltà finanzjarja. B’mod partikolari, il-Portugall għandu:
(a)
jimmonitorja t-tranżizzjoni tal-banek għar-regoli ġodda dwar il-kapital kif stabbiliti fil-pakkett tad-Direttiva dwar ir-Rekwiziti ta’ Kapital IV (CRD IV) u jiżgura li l-bafers kapitali jibqgħu proporzjonali mal-ambjent operazzjonali diffiċli;
(b)
jagħti pariri lill-banek biex jissaħħu l-bafers kollaterali tagħhom fuq bażi sostenibbli;
(c)
jiżgura diżingranaġġ ibbilanċjat u ordnat tas-settur bankarju, li jibqa’ importanti fl-eliminazzjoni b’mod permanenti tal-iżbilanċi ta’ finanzjament, u li jnaqqas id-dipendenza fuq il-finanzjament mill-Eurosistema fuq terminu medju. Il-pjanijiet tal-banek għall-finanzjament u l-kapital għandhom jiġu riveduti kull tliet xhur;
(d)
jinkoraġġixxi d-diversifikazzjoni ta’ alternattivi ta’ finanzjament għas-settur korporattiv u b’mod partikolari l-SMEs permezz ta’ sensiela ta’ miżuri li għandhom l-għan li jtejbu l-aċċess tagħhom għas-swieq kapitali;
(e)
ikompli jissemplifika l-grupp CGD tal-Istat;
(f)
jesternalizza l-ġestjoni tal-krediti tal-BPN attwalment miżmuma minn Parvalorem lid-ditti magħżula permezz tal-proċess tal-offerti b’mandat biex gradwalment jirkupra l-assi; u jiżgura d-disponiment f’waqtu tas-sussidjarji ta’, u l-assi fi, iż-żewġ vetturi l-oħra bi skop speċjali tal-Istat;
(g)
fuq il-bażi tal-proposti għat-tħeġġiġ tad-diversifikazzjoni tal-alternattivi ta’ finanzjament ippreżentati lis-settur korporattiv, jiżviluppa u jimplimenta soluzzjonijiet li jipprovdu alternattivi ta’ finanzjament għal kreditu bankarju tradizzjonali għas-settur korporattiv; u jevalwa l-lok għat-titjib tal-prestazzjoni u l-governanza tal-linji ta’ kreditu eżistenti sponsorjati mill-Gvern filwaqt li jkompli jibni fuq ir-riżultati tal-awditu estern riċenti u l-pjan direzzjonali ppreżentat;
(h)
janalizza l-pjanijiet ta’ rkupru tal-banek u joħroġ linji gwida dwar is-sistema tal-pjanijiet ta’ rkupru u jipprepara pjanijiet ta’ riżoluzzjoni fuq il-bażi tar-rapporti ppreżentati mill-banek. Il-Gvern għandu jippreżenta lill-Parlament Portugiż l-emendi meħtieġa għal-liġi dwar ir-rikapitalizzazzjoni li jirriflettu l-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni Ewropea dwar l-applikazzjoni, mill-1 ta’ Awwissu 2013, tar-regoli dwar l-Għajnuna mill-Istat għal miżuri ta’ appoġġ favur il-banek fil-kuntest tal-kriżi finanzjarja;
(i)
jimplimenta l-qafas għall-istituzzjonijiet finanzjarji biex jibdew ristrutturar tad-dejn barra l-qorti għall-unitajiet domestiċi, jiffaċilta l-applikazzjoni għar-ristrutturar tad-dejn korporattiv u jimplimenta pjan ta’ azzjoni għas-sensibilizzazzjoni dwar l-għodod tar-ristrutturar;
(j)
jipprepara rapporti kull tliet xhur dwar l-implimentazzjoni tal-għodod ġodda tar-ristrutturar; fuq il-bażi tal-istħarriġ imwettaq riċentement, jesplora alternattivi biex iżid l-irkupru b’suċċess tal-kumpaniji li jkunu aderenti mal-PER (il-Proċedura Speċjali ta’ Rivitalizzazzjoni għall-kumpaniji f’taqlib finanzjarju serju) u SIREVE (is-Sistema ta’ Rkupru tal-Kumpaniji permezz ta’ Ftehimiet Extraġudizzjarji għall-kumpaniji f’qagħda ekonomika diffiċli jew insolvenza imminenti jew attwali).
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tieħu effett fil-jum tan-notifika tagħha.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Portugiża.
Magħmul fi Brussell, id-19 ta’ Novembru 2013.