ROZHODNUTÍ RADY 2013/730/SZBP
ze dne 9. prosince 2013
na podporu činností střediska SEESAC zaměřených na odzbrojení a kontrolu zbraní v jihovýchodní Evropě v rámci strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 13. prosince 2003 Evropskou bezpečnostní strategii, v níž bylo určeno pět hlavních výzev, kterým bude muset Unie čelit: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, selhání státu a organizovaná trestná činnost. Důsledky nedovolené výroby, převodu a oběhu konvenčních zbraní, včetně ručních palných a lehkých zbraní, jakož i jejich nadměrné hromadění a nekontrolované šíření jsou podstatou čtyř z těchto pěti výzev. Tyto zbraně přispívají k nedostatku bezpečnosti v jihovýchodní Evropě a sousedních regionech i v mnohých dalších částech světa, a zostřují tak konflikty a podrývají proces budování míru po skončení konfliktů, čímž vážně ohrožují mír a bezpečnost.
(2)
Evropská rada přijala ve dnech 15 a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi (dále jen „strategie“), která stanoví pokyny pro činnost Unie v oblasti ručních palných a lehkých zbraní. Podle strategie jsou Balkán a jihovýchodní Evropa označeny za regiony, které jsou nadměrným hromaděním a šířením ručních palných a lehkých zbraní nejvíce ohroženy. Uvádí se v ní, že Unie bude věnovat zvláštní pozornost střední a východní Evropě, a se zvláštním odkazem na oblast Balkánu zdůrazňuje, že účinným nástrojem provádění této strategie bude podpora účinného multilateralismu, jakož i příslušných regionálních iniciativ. Rovněž konkrétně poukazuje na potřebu podílet se na úsilí o snížení nadbytečných zásob ručních palných a lehkých zbraní ve východní Evropě pocházejících z dob studené války.
(3)
Na druhé hodnotící konferenci konané v roce 2012 a věnované akčnímu programu OSN pro prevenci, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech (dále jen „akční program OSN“), jenž byl přijat dne 20. července 2001, všechny členské státy OSN znovu potvrdily svůj závazek k prevenci nedovoleného obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a podpořily opatření k dalšímu posílení účinné úlohy, kterou mohou plnit regionální a subregionální organizace při provádění akčního programu OSN a uplatňování mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně (dále jen „mezinárodní nástroj pro sledování“).
(4)
Regionální středisko pro jihovýchodní a východní Evropu pro kontrolu ručních palných a lehkých zbraní (středisko SEESAC), které bylo zřízeno v roce 2002 v Bělehradě a které je provozováno v rámci společného mandátu Rozvojového programu OSN (UNDP) a Rady pro regionální spolupráci (která nahradila Pakt o stabilitě pro jihovýchodní Evropu), napomáhá vnitrostátním a regionálním zúčastněným stranám při kontrole a omezování šíření a zneužívání ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně, a přispívá tak k posílení stability, bezpečnosti a rozvoje v jihovýchodní a východní Evropě. Středisko SEESAC klade zvláštní důraz na rozvoj regionálních projektů zaměřených na řešení problematiky přeshraničních toků zbraní.
(5)
V předchozích letech Unie podporovala středisko SEESAC rozhodnutím Rady 2002/842/SZBP, jež bylo prodlouženo a pozměněno rozhodnutím Rady 2003/807/SZBP (1) a rozhodnutím Rady 2004/791/SZBP (2). Naposledy EU podpořila činnosti střediska SEESAC v oblasti kontroly zbraní prostřednictvím rozhodnutí Rady 2010/179/SZBP (3).
(6)
Unie je odhodlána financovat další projekt střediska SEESAC zaměřený na omezení hrozby nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně v jihovýchodní Evropě a obchodování s nimi, aby v zájmu dosažení výše uvedených cílů nadále přispívala ke snižování rizika nedovoleného obchodu s těmito zbraněmi.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Za účelem provádění strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi a prosazování míru a bezpečnosti budou mít činnosti vyvíjené za podpory Unie v rámci projektu zaměřeného na omezení hrozby nedovoleného šíření ručních palných a lehkých zbraní v jihovýchodní Evropě a obchodování s nimi tyto konkrétní cíle:
-
posílit v jihovýchodní Evropě zabezpečení zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně;
-
ničením zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně v jihovýchodní Evropě omezit dostupné zásoby;
-
podporou poskytovanou na zřízení či posílení stávajících systémů elektronické registrace a evidence zbraní v jihovýchodní Evropě zlepšit označování a sledování;
-
podporou a usnadněním sdílení poznatků, výměny informací a zvyšování informovanosti na základě užší regionální spolupráce v jihovýchodní Evropě posílit kontroly ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně;
-
podpořit sběr nezákonných ručních palných a lehkých zbraní, výbušných zařízení, munice a souvisejícího střeliva, které jsou v držení obyvatel zemí jihovýchodní Evropy.
Unie bude tento projekt, jehož podrobný popis je uveden v příloze, financovat.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektu uvedeného v článku 1 je pověřeno středisko SEESAC.
3. Středisko SEESAC plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s Rozvojovým programem OSN, jednajícím jménem střediska SEESAC, nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektu financovaného Unií, jak je uvedeno v článku 1, činí 5 127 650 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet celého programu činí 14 335 403 EUR. Program bude společně financovat Unie, Ministerstvo zahraničních věcí Norského království a příjemce.
2. Výdaje financované referenční částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s Rozvojovým programem OSN, jednajícím jménem střediska SEESAC, nezbytnou dohodu. Tato dohoda stanoví, že středisko SEESAC zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise bude usilovat o uzavření dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí, založené na řádných čtvrtletních zprávách vypracovaných střediskem SEESAC. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise podává zprávy o finančních aspektech projektu podle článku 1.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 36 měsíců po dni uzavření dohody podle čl. 3 odst. 3. Pozbývá však platnosti šest měsíců ode dne jeho vstupu v platnost, nebude-li v této lhůtě uzavřena uvedená dohoda.
V Bruselu dne 9. prosince 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/730/PESK
tad-9 ta' Diċembru 2013
b'appoġġ għall-attivitajiet ta' SEESAC ta' diżarm u ta' kontroll ta' armi fix-Xlokk tal-Ewropa fil-qafas tal-Istrateġija tal-UE għall-Ġlieda kontra l-Akkumulazzjoni u t-Traffikar Illeċiti ta’ SALW u l-Munizzjon tagħhom
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 26(2) u 31(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà,
Billi:
(1)
Fit-13 ta' Diċembru 2003, il-Kunsill Ewropew adotta Strateġija Ewropea ta' Sigurtà li tidentifika ħames sfidi prinċipali li trid tiffaċċa l-Unjoni: it-terroriżmu, il-proliferazzjoni tal-armi tal-qerda tal-massa, il-konflitti reġjonali, il-falliment tal-Istat u l-kriminalità organizzata. Il-konsegwenzi tal-manifatturar, it-trasferiment u ċ-ċirkolazzjoni illeċiti ta' armi konvenzjonali, inklużi armi ħfief u ta' kalibru żgħir (minn hawn 'il quddiem “SALW”), u l-akkumulazzjoni eċċessiva u t-tixrid mingħajr kontroll tagħhom huma ċentrali għal erbgħa minn dawn il-ħames sfidi. Huma jintensifikaw l-insigurtà fix-Xlokk tal-Ewropa, fir-reġjuni tal-viċinat u ħafna partijiet oħra tad-dinja, billi jiggravaw il-konflitt u jfixklu l-bini ta' paċi wara l-konflitt, u b'hekk joħolqu theddida serja għall-paċi u s-sigurtà.
(2)
Fil-15 u s-16 ta' Diċembru 2005, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija tal-UE għall-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni u t-traffikar illeċiti ta' SALW u l-munizzjon tagħhom (minn hawn 'il quddiem l-“Istrateġija”), li tistabbilixxi l-linji gwida għal azzjoni tal-Unjoni fil-qasam tas-SALW. L-Istrateġija tidentifika lill-Balkani u x-Xlokk tal-Ewropa bħala reġjuni partikolarment milquta mill-akkumulazzjoni eċċessiva u t-tixrid tas-SALW. Hija tiddikjara li l-Unjoni ser tagħti attenzjoni prijoritarja lill-Ewropa Ċentrali u l-Lvant tal-Ewropa u tissottolinja, b'referenza speċifika għall-Balkani, li appoġġ għal multilateralismu effettiv kif ukoll għal inizjattivi reġjonali rilevanti ser jipprovdi strument effettiv għall-implimentazzjoni tagħha. Hija tippromwovi wkoll b'mod speċifiku l-ħtieġa tas-sehem fl-isforzi biex jitnaqqsu l-ħażniet żejda tas-SALW fil-Lvant tal-Ewropa li ġejjin mill-Gwerra Bierda.
(3)
Fit-Tieni Konferenza ta' Rieżami tal-2012 dwar il-Programm ta' Azzjoni tan-NU sabiex Jipprevjeni, Jikkumbatti, u Jeqred il-Kummerċ Illeċitu fis-SALW fl-Aspetti Kollha Tiegħu (minn hawn 'il quddiem il-“Programm ta' Azzjoni tan-NU”), li ġie adottat fl-20 ta' Lulju 2001, l-Istati Membri kollha tan-NU affermaw mill-ġdid l-impenn tagħhom fil-prevenzjoni tat-traffikar illeċitu fis-SALW u ħeġġu miżuri biex ikomplu jsaħħu r-rwol effettiv li jista' jkollhom organizzazzjonijiet reġjonali u subreġjonali fl-implimentazzjoni tal-Programm ta' Azzjoni tan-NU u l-Istrument Internazzjonali li Jippermetti lill-Istati Jidentifikaw u Jittraċċaw, b’Mod f’Waqtu u Affidabbli, Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir Illeċiti (minn hawn 'il quddiem l-“Istrument Internazzjonali tat-Traċċar”).
(4)
Iċ-Ċentru tax-Xlokk u tal-Lvant tal-Ewropa għall-kontroll tal-Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir (SEESAC), imwaqqaf fl-2002 f'Belgrad u li jiffunzjona taħt il-mandat konġunt tal-Programm ta' Żvilupp tan-Nazzjonijiet Uniti (UNDP) u l-Kunsill għall-Kooperazzjoni Reġjonali (suċċessur għall-Patt ta' Stabbiltà għax-Xlokk tal-Ewropa) jassisti lill-partijiet interessati nazzjonali u reġjonali fil-kontroll u t-tnaqqis tal-firxa u l-użu ħażin ta' SALW u munizzjon, u b'hekk jikkontribwixxi għal stabbiltà, sigurtà u żvilupp msaħħa fix-Xlokk u fil-Lvant tal-Ewropa. SEESAC jagħmel enfasi partikolari fuq l-iżvilupp ta’ proġetti reġjonali biex tiġi indirizzata r-realtà tal-flussi transkonfinali tal-armi.
(5)
L-Unjoni preċedentement appoġġat lil SEESAC permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2002/842/PESK, estiża u emendata bid-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2003/807/PESK (1) u 2004/791/PESK (2). Aktar reċentement, l-Unjoni appoġġat l-attivitajiet ta' SEESAC ta' kontroll tal-armi permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2010/179/PESK (3).
(6)
L-UE tixtieq tiffinanzja Proġett ulterjuri ta' SEESAC dwar it-Tnaqqis tat-Theddida tat-Tixrid u t-Traffikar Illeċiti tal-Armi Ħfief u ta’ Kalibru Żgħir (SALW) u l-Munizzjon tagħhom fix-Xlokk tal-Ewropa, biex tkompli l-kontribut tagħha fit-tnaqqis tar-riskju tal-kummerċ illeċitu tagħhom sabiex tikseb l-għanijiet imsemmija hawn fuq,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. Bil-ħsieb tal-implimentazzjoni tal-Istrateġija tal-UE għall-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni u t-traffikar illeċiti tal-armi ħfief u ta’ kalibru żgħir u l-munizzjon tagħhom u l-promozzjoni tal-paċi u s-sigurtà, l-attivitajiet tal-proġett dwar it-Tnaqqis tat-Theddida tat-Tixrid u t-Traffikar Illeċiti tas-SALW u l-Munizzjon tagħhom fix-Xlokk tal-Ewropa li għandhom jiġu appoġġati mill-Unjoni għandu jkollhom l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
-
li tiżdied is-sigurtà ta' ħażniet ta' SALW u l-munizzjon tagħhom fix-Xlokk tal-Ewropa,
-
li jitnaqqsu l-ħażniet disponibbli ta' SALW u l-munizzjon tagħhom permezz ta' attivitajiet tal-qerda fix-Xlokk tal-Ewropa,
-
li jkun hemm titjib fl-identifikazzjoni u t-traċċar permezz tal-għoti ta' appoġġ għall-istabbiliment jew it-titjib tas-sistemi elettroniċi għar-reġistrazzjoni u ż-żamma ta’ rekords tal-armi fix-Xlokk tal-Ewropa,
-
li jissaħħu l-kontrolli fuq is-SALW u l-munizzjon tagħhom permezz tat-trawwim u l-iffaċilitar tal-kondiviżjoni tal-għarfien, l-iskambju tal-informazzjoni u s-sensibilizzazzjoni permezz ta' kooperazzjoni reġjonali eqreb fix-Xlokk tal-Ewropa,
-
li jingħata appoġġ għall-ġbir ta' SALW, tagħmir splussiv, artillerija u munizzjon assoċjat illegali miżmuma mill-popolazzjoni tal-pajjiżi tax-Xlokk tal-Ewropa.
L-Unjoni għandha tiffinanzja l-proġett, li tiegħu tidher deskrizzjoni dettaljata fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà (“RGħ”) għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1 għandha titwettaq minn SEESAC.
3. SEESAC għandu jwettaq il-kompitu tiegħu taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal dan l-għan, ir-RGħ għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mal-UNDP, li jaġixxi f'isem SEESAC.
Artikolu 3
1. L-ammont ta' referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-proġett iffinanzjat mill-Unjoni li jissemma fl-Artikolu 1 għandu jkun ta' EUR 5 127 650. Il-baġit totali stmat għall-programm kollu għandu jkun ta’ EUR 14 335 403. Il-programm għandu jkun ikkofinanzjat mill-Unjoni, il-Ministeru tal-Affarijiet Barranin tar-Renju tan-Norveġja u l-benefiċjarju.
2. L-infiq iffinanzjat mill-ammont ta' referenza li jinsab fil-paragrafu 1 għandu jiġi amministrat f'konformità mal-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-amministrazzjoni adatta tal-infiq imsemmi fil-paragrafu 1. Għal dak il-għan, hi għandha tikkonkludi l-ftehim meħtieġ mal-UNDP, li jaġixxi f’isem SEESAC. Il-ftehim għandu jistipula li SEESAC għandu jiżgura l-viżibbiltà tal-kontribut tal-UE, xierqa skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista' jkun malajr wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill bi kwalunkwe diffikultà f'dak il-proċess u dwar id-data tal-konklużjoni tal-ftehim.
Artikolu 4
1. Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni abbażi ta’ rapporti regolari kull tliet xhur imħejjija minn SEESAC. Dawk ir-rapporti għandhom jifformaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill.
2. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar l-aspetti finanzjarji tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1.
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 36 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim imsemmi fl-Artikolu 3(3). Madankollu, hija għandha tiskadi sitt xhur wara d-data tad-dħul fis-seħħ tagħha jekk ma jiġi konkluż l-ebda ftehim f'dak il-perijodu.
Magħmul fi Brussell, id-9 ta’ Diċembru 2013.