PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1241/2012
ze dne 11. prosince 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1138/2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V srpnu 2010 Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení zveřejněným dne 13. srpna 2010 (2) zahájila řízení s ohledem na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „mastné alkoholy“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“).
(2)
V květnu 2011 uložila Komise nařízením (EU) č. 446/2011 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz mastných alkoholů pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie a v listopadu 2011 bylo na stejný dovoz uloženo konečné antidumpingové clo prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1138/2011 (4) (dále jen „konečné nařízení“).
(3)
Dne 21. ledna 2012, společnost PT Ecogreen Oleochemicals, indonéský vyvážející výrobce mastných alkoholů, společnost Ecogreen Oleochemicals (Singapur) Pte. Ltd a společnost Ecogreen Oleochemicals GmbH (dále společně označené jako „skupina Ecogreen“) podaly u Tribunálu žalobu (věc T-28/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla ve vztahu ke skupině Ecogreen. Skupina Ecogreen napadla úpravu své vývozní ceny provedené na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení za účelem srovnání této vývozní ceny s běžnou hodnotou.
(4)
Dne 16. února 2012 rozhodl Soudní dvůr ve spojených věcech C-191/09 P a C-200/09 P Rada Evropské unie a Evropská komise v. Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT). Soudní dvůr zamítl hlavní kasační opravné prostředky a vedlejší kasační opravné prostředky proti rozhodnutí Tribunálu ve věci T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie. Tribunál zrušil článek 1 nařízení Rady (ES) č. 954/2006 (5), pokud jde o společnost Interpipe NTRP VAT, mimo jiné z důvodu zjevně nesprávného posouzení při provádění úpravy na základě čl. 2 odst. 10 písm. i), a pokud jde o společnost Interpipe Niko Tube ZAT, na základě jiných důvodů.
(5)
Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti, pokud jde o úpravu provedenou podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, zejména kombinace těchto faktorů: objem přímého prodeje do třetích zemí nižší než 8 % (1-5 %) veškerého vývozu; existence společného vlastnictví/kontroly obchodníka a vyvážejícího výrobce; povaha funkcí obchodníka a vyvážejícího výrobce, jsou v případě skupiny Ecogreen podobné jako v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, je považováno za vhodné znovu vypočítat dumpingové rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), a odpovídajícím způsobem změnit konečné nařízení.
A. NOVÉ POSOUZENÍ ZJIŠTĚNÍ NA ZÁKLADĚ ROZSUDKU TRIBUNÁLU
(6)
Na základě zrušení úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) činí dumpingové rozpětí stanovené pro skupinu Ecogreen, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, méně než 2 %, a proto se v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení považuje za zanedbatelné. S ohledem na tyto okolnosti by šetření týkající se skupiny Ecogreen mělo být zastaveno, aniž by byla uložena jakákoli opatření.
(7)
Dumpingové rozpětí pro všechny společnosti v Indonésii jiné než pro vyvážejícího výrobce s individuálním rozpětím, stanovené na základě největšího dumpingového rozpětí spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce, by mělo být přezkoumáno s přihlédnutím k nově vypočtenému dumpingovému rozpětí pro skupinu Ecogreen.
B. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(8)
Dotčené zúčastněné strany byly informovány o návrhu týkajícím se přezkumu sazeb antidumpingového cla prostřednictvím dvou dokumentů, prvního ze dne 13. června 2012 a druhého ze dne 25. září 2012. Všem stranám byla také poskytnuta lhůta, ve které mohly po obdržení jednotlivých dokumentů poskytujících příslušné informace vznést námitky v souladu se základním nařízením.
(9)
Vyjádření k dokumentu ze dne 13. června 2012 zaslala společnost P.T. Musim Mas (PTMM), druhý vyvážející výrobce v Indonésii, jakož i jeden výrobce v Unii a jeden vyvážející výrobce v Malajsii. Společnost PTMM rovněž požádala o slyšení před útvary Komise a toto slyšení jí bylo umožněno.
(10)
Společnost PTMM, pro kterou byla rovněž provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), namítala, že rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-191/09 P a C-200/09 P by měl vést k novému výpočtu jejího dumpingové rozpětí podobně jako u skupiny Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), neboť v případě, že je vytvořena jediná hospodářská entita, která se skládá z vyvážejícího výrobce a obchodníka, není možné provést úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i). Společnost rovněž tvrdila, že důkazní břemeno týkající se nutnosti provedení úpravy nesou orgány, přičemž v případě společnosti PTMM tuto nutnost neprokázaly. Společnost dále tvrdila, že její okolnosti jsou totožné s okolnostmi v případě skupiny Ecogreen a že případný rozdíl v zacházení by proto znamenal diskriminaci.
(11)
Pokud jde o připomínky vznesené společností PTMM, je třeba poznamenat, že ze soudního rozsudku ve spojených věcech C-191/09 P a C-200/09 P nevyplývá, že je-li vytvořena jediná hospodářská entita, nelze provést úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Jak bylo vysvětleno v konečném nařízení, v komunikaci se společností, jakož i níže, v případě společnosti PTMM je úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) považována za odůvodněnou.
(12)
Existuje řada rozdílů mezi okolnostmi týkajícími se uvedených dvou indonéských vyvážejících výrobců, zejména kombinace následujících skutečností: úroveň přímého prodeje na vývoz uskutečněného výrobcem; význam činností a funkcí obchodníka týkající se produktů pocházejících ze společností, jež s ním nejsou ve spojení; existence smlouvy mezi obchodníkem a výrobcem, která stanoví, že obchodník za prodej na vývoz obdrží provizi. Vzhledem k rozdílu v okolnostech týkajících se uvedených dvou společností je třeba tvrzení o diskriminaci zamítnout.
(13)
Připomíná se, že společnost PTMM rovněž podala u Tribunálu žalobu (věc T-26/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o antidumpingové clo ve vztahu ke společnosti PTMM.
(14)
Jeden vyvážející výrobce z Malajsie tvrdil, že rozsudek ve spojených věcech C-191/09 P a C-200/09 P ani skutečnosti, které v něm jsou uvedeny, nehovoří ve prospěch nového výpočtu rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i). Zdůraznil, že podle zjištění Tribunálu ve věci T-249/06 došlo ke zjevně nesprávnému posouzení při použití čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, pokud jde o úpravu, kterou Rada provedla ve vztahu k vývozní ceně účtované společností Sepco v souvislosti s transakcemi týkajícími se trubek vyrobených společností Interpipe NTRP VAT, ale nikoliv trubek vyrobených společností Interpipe Niko Tube ZAT. Vzhledem k rozdílné situaci v případě společnosti Interpipe NTRP VAT a v případě společnosti Interpipe Niko Tube ZAT nemohly být tudíž faktické okolnosti týkající se skupiny Ecogreen současně podobné okolnostem těchto dvou společností.
(15)
Toto tvrzení se přijímá. Situace skupiny Ecogreen je skutečně podobná situaci společnosti Interpipe NTRP VAT. Toto zjištění opravňuje nutnost uskutečnit příslušné kroky k novému výpočtu dumpingového rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i).
(16)
Vyvážející výrobce v Malajsii dále tvrdil, že situace skupiny Ecogreen, jak je popsána v konečném nařízení, není podobná ani situaci společnosti Interpipe NTRP VAT. Po přehodnocení přesných faktických okolností týkajících se skupiny Ecogreen se však má za to, že jsou dostatečně podobné okolnostem v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, neboť stejný druh kontroly, který byl zjištěn Tribunálem v případě společnosti Interpipe NTRP VAT při posuzování, zda je provádění obchodní činnosti ve společnosti pod kontrolou vyvážejícího výrobce nebo zda existuje společná kontrola, byl shledán v případě skupiny Ecogreen, přičemž tato skutečnost spolu s několika dalšími faktory, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění, vede k závěru, že úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení neměla být provedena.
(17)
Tentýž vyvážející výrobce v Malajsii vedle svého argumentu týkajícího se podobností mezi situací skupiny Ecogreen a okolnostmi věci T-249/06 tvrdil, že poskytnuté informace zaslané dne 13. června 2012 nebyly dostatečné a že měly být zveřejněny dodatečné informace o podstatných skutečnostech a úvahách, které opravňují nový výpočet pro skupinu Ecogreen. Jeden výrobce v Unii rovněž uvedl, že v obou případech bylo poskytnutí informací, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, nedostatečné, a tvrdil, že mu bylo upřeno právo na obhajobu.
(18)
V této souvislosti se připomíná, že některé údaje týkající se jednotlivých společností mají důvěrnou povahu a nemohou být poskytnuty třetím stranám. Povaha faktických okolností v případě skupiny Ecogreen, jež jsou podobné okolnostem v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, byla nicméně dne 13. června 2012 a dne 25. září 2012 zpřístupněna zúčastněným stranám, jimž byla poskytnuta lhůta, ve které mohly po obdržení jednotlivých dokumentů poskytujících příslušné informace vznést námitky v souladu se základním nařízením.
(19)
V odpovědi na druhý dokument zaslaný dne 25. září 2012 strany většinou jen znovu zopakovaly svá tvrzení, která uvedly v odpovědích na první dokument ze dne 13. června 2012.
(20)
Společnost PTMM rozpracovala připomínky na základě svého hlavního argumentu, podle něhož existence jediné hospodářské entity společnosti PTMM a jejího obchodníka vylučuje úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, přičemž tvrdila, že orgány posouvají soudní doktrínu jediné hospodářské entity do oblasti funkčního přístupu, kdy by bylo zapotřebí provést analýzu funkcí obchodníka ve spojení.
(21)
Je třeba poznamenat, že tento bod se týká právní otázky, která je předmětem právě projednávaného případu.
(22)
Společnost PTMM dále tvrdila, že argumenty ve 12. bodě odůvodnění nejsou přesvědčivé ani dostačující k rozlišení okolností v případě skupiny Ecogreen a společnosti PTMM.
(23)
V tomto ohledu stačí uvést, že podle ustálené judikatury nepředstavuje rozdílné zacházení se společnostmi, jejichž situace není totožná, diskriminaci (6). V dané souvislosti byl každý jednotlivý případ posuzován na základě svých konkrétních výsledků proti zjištěním rozsudků ve věci T-249/09 a spojených věcech C-191/09 P a C-200/09 P.
(24)
První argument: Úroveň přímého prodeje na vývoz dosažená výrobcem. Společnost PTMM uvedla, že nemá žádné oddělení marketingu a prodeje, a tvrdila, že veškerý prodej uskutečněný přímo výrobcem v Indonésii (a ne obchodníkem ve spojení) byl prováděn pouze za účelem dosažení souladu s právními požadavky. Funkce marketingu a prodeje vykonával obchodník v Singapuru. Z tohoto důvodu společnost PTMM tvrdila, že tento argument není důvodem pro úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, ani pro stanovení rozdílu mezi společností PTMM na jedné straně a společností Interpipe NTRP VAT na straně druhé.
(25)
Podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení se provede spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou na stejné obchodní úrovni s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Nejsou-li takto určená běžná hodnota a vývozní cena srovnatelné na tomto základě, provedou se pokaždé náležité individuální úpravy o rozdíly u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(26)
Na tomto základě, a jak je vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly úpravy o rozdíly mimo jiné v provizích mezi vývozní prodejní cenou a prodejní cenou na domácím trhu v původním šetření považovány za odůvodněné vzhledem k rozdílným obchodním kanálům mezi vývozem do Evropské unie a prodejem na domácím trhu.
(27)
Argumenty předložené společností PTMM nejsou v rozporu s prvním tvrzením, tj. že úroveň přímého prodeje na vývoz uskutečněného společností PTMM je vyšší než u společnosti Interpipe NTRP VAT a že tato skutečnost odlišuje společnost PTMM od skupiny Ecogreen. Z úrovně přímého prodeje na vývoz lze jen vyvodit, že vývozní prodej společnosti PTMM se neuskutečňuje pouze prostřednictvím obchodníka ve spojení v Singapuru, ale také z Indonésie.
(28)
Druhý argument: Význam činností a funkcí obchodníka týkající se produktů pocházejících ze společností, které nejsou ve spojení. Společnost PTMM tvrdila, že zatímco nepopírá, že činnosti obchodníka ve spojení zahrnovaly řadu různých produktů na bázi palmového oleje, má tento argument za chybný, neboť se zakládá na činnostech mimo oblast působnosti původního šetření.
(29)
Za účelem posouzení, zda funkce obchodníka nejsou činnostmi vnitřního obchodního oddělení, ale jsou srovnatelné s funkcemi obchodního zástupce pracujícího za provizi ve smyslu rozsudku Tribunálu ve věci T-249/06, je třeba posuzovat činnosti obchodníka s ohledem na hospodářskou realitu. Existují podobnosti, pokud jde o funkce obchodníka, co se týče dotčeného produktu a ostatních produktů, s nimiž obchoduje. To potvrzuje skutečnost, že, jak je uvedeno ve 30. a 31. bodě odůvodnění, vztah mezi společností PTMM a obchodníkem ve spojení, včetně jeho funkcí, pokud jde o většinu, ne-li o všechny produkty - včetně dotčeného výrobku - se řídí jedinou smlouvou, aniž jsou rozlišovány jednotlivé výrobky. Je třeba poznamenat, že celkové činnosti obchodníka byly v podstatné míře založeny na dodávkách pocházejících od společností, které nejsou ve spojení. Funkce obchodníka jsou proto obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za provizi.
(30)
Třetí argument: Existence smlouvy mezi obchodníkem a výrobcem, která stvrzuje, že obchodník za prodej na vývoz obdrží provizi. Společnost PTMM tvrdila, že tato smlouva byla rámcová dohoda za účelem regulace převodní ceny mezi stranami ve spojení v souladu s použitelnými daňovými pokyny Indonésie/Singapuru a mezinárodně přijatými pokyny pro převodní ceny.
(31)
Skutečnost, že tato dohoda může být rovněž použita pro výpočet obvyklé ceny v souladu s platnými daňovými pokyny, neodporuje zjištění, že na základě uvedené dohody obdržel obchodník provizi ve formě fixní marže pouze za mezinárodní prodej a činnosti spojené s marketingem. Zjištění, že účelem smlouvy bylo řídit vztah mezi společností PTMM a obchodníkem a neměla být omezena jen na převodní ceny nebo daňové otázky, je odůvodněno samotným názvem a podmínkami této smlouvy. Smlouva tedy představuje nepřímý důkaz toho, že funkce obchodníka jsou podobné funkcím obchodního zástupce pracujícího za provizi.
(32)
S ohledem na výše uvedené argumenty dosáhly orgány úrovně důkazů vyžadované ustálenou judikaturou (7): svá zjištění opíraly o přímé nebo alespoň nepřímé důkazy. Co se týče společnosti PTMM a z důvodů vysvětlených výše, je úprava vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení odůvodněná, a stávající úroveň antidumpingového cla by tudíž měla být zachována.
C. ZÁVĚR
(33)
Na základě výše uvedených skutečností by celní sazby použitelné pro společnost Ecogreen a všechny ostatní společnosti v Indonésii (kromě společnosti P.T. Musim Mas) měly být změněny. Pozměněné sazby se použijí se zpětnou působností ode dne vstupu prováděcího nařízení (EU) č. 1138/2011 v platnost včetně veškerého dovozu, který v období mezi 12. květnem 2011 a 11. listopadem 2011 podléhal prozatímnímu clu. Konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1138/2011 v původním znění a prozatímní antidumpingová cla vybraná s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení v původním znění přesahující celní sazbu uvedenou v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1138/2011 ve znění tohoto nařízení by měla být tudíž vrácena nebo prominuta. Žádost o vrácení nebo prominutí by se měla podávat u vnitrostátních celních orgánů v souladu s platnými celními předpisy,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1138/2011 se řádek týkající se Indonésie nahrazuje tímto:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (EUR/t čisté hmotnosti)
Doplňkový kód TARIC
„Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals Batam, Kabil, Batam,
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
0,00
45,63
B111
B112
Všechny ostatní společnosti
45,63
B999“
Článek 2
Cla zaplacená nebo zaúčtovaná podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1138/2011 v původním znění a prozatímní cla vybraná s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení v původním znění, které přesahují částku stanovenou v článku 1 tohoto nařízení, se vrátí nebo prominou. Žádost o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s platnými celními předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 12. listopadu 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. prosince 2012.
REGOLAMENT TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1241/2012
tal-11 ta’ Diċembru 2012
li jemenda r-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1138/2011 li jimponi dazju anti-dumping definittiv u li jiġbor b’mod definittiv id-dazju provviżorju impost fuq l-importazzjoni ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”) u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
(1)
F’Awwissu 2010, il-Kummissjoni, permezz ta’ Avviż ta’ Bidu (ATB) ippubblikat fit-13 ta’ Awwissu 2010 (2), bdiet proċediment rigward l-importazzjonijiet ta’ ċerti alkoħols xaħmija u t-taħlitiet tagħhom (“FOH”) li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja (“il-pajjiżi kkonċernati”).
(2)
F’Mejju 2011, bir-Regolament (UE) Nru 446/2011 (3) (“ir-Regolament provviżorju”), il-Kummissjoni imponiet dazju provviżorju anti-dumping fuq l-importazzjonijiet tal-FOH li joriġinaw mill-Indja, l-Indoneżja u l-Malasja, u f’Novembru 2011 ġie impost dazju definittiv anti-dumping fuq l-istess importazzjonijiet bir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kunsill (UE) Nru 1138/2011 (4) (“ir-Regolament definittiv”).
(3)
Fil-21 ta’ Jannar 2012, PT Ecogreen Oleochemicals, produttur esportatur Indoneżjan tal-FOH, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd u Ecogreen Oleochemicals GmbH (hawnhekk b’mod konġut jissejħu bħala “Ecogreen”) issottomettew applikazzjoni (Kawża T-28/12) fil-Qorti Ġenerali għall-annullament tar-Regolament definittiv sa fejn hu kkonċernat id-dazju anti-dumping fir-rigward tal-Ecogreen. L-Ecogreen ikkontestat l-aġġustament li sar fuq il-bażi tal-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku lill-prezz tal-esportazzjoni tagħha għall-iskop ta’ paragun ta’ dak il-prezz tal-esportazzjoni mal-valur normali tal-kumpanija.
(4)
Fis-16 ta’ Frar 2012, il-Qorti tal-Ġustizzja tat is-sentenza tagħha fil-Kawżi konġunti C-191/09 P u C-200/09 P, Kunsill tal-Unjoni Ewropea u Kummissjoni Ewropea v. Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) u Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT). Il-Qorti tal-Ġustizzja rrifjutat l-appelli u l-appell inċidentali tas-sentenza tal-Qorti Ġenerali fil-Kawża T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) u Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Kunsill tal-Unjoni Ewropej. Il-Qorti Ġenerali kienet annullat l-Artikolu 1 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 954/2006 (5) fir-rigward ta’ Interpipe NTRP VAT, fost ħwejjeġ oħra fuq il-bażi ta’ żball manifest ta’ evalwazzjoni meta jsir l-aġġustament ibbażat fuq l-Artikolu 2(10)(i), u fuq il-bażi ta’ motivazzjonijiet oħrajn fir-rigward ta’ Interpipe Niko Tube ZAT.
(5)
Meta wieħed jikkunsidra li ċ-ċirkostanzi fattwali għall-Ecogreen huma simili għal dawk tal-Interpipe NTRP VAT fir-rigward tal-aġġustament li sar skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku, b’mod partikolari l-fatturi li ġejjin f’daqqa: volum ta’ bejgħ dirett lejn pajjiżi terzi ta’ inqas minn 8 % (1-5 %) tal-bejgħ kollu għall-esportazzjoni; l-eżistenza ta’ pussess komuni/kontroll tan-negozjant u l-produttur esportatur; in-natura tal-funzjonijiet tan-negozjant u l-produttur esportatur, hija meqjusa xierqa li jkun ikkalkulat mill-ġdid il-marġini tad-dumping għal Ecogreen mingħajr ma jsir aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) u biex jiġi emendat ir-Regolament definittiv kif meħtieġ.
A. VALUTAZZJONI ĠDIDA TAL-KONKLUŻJONIJIET IMSEJSA FUQ IS-SENTENZA TAL-QORTI ĠENERALI
(6)
Fuq il-bażi li jiġi eliminat l-aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i), il-marġini ta’ dumping stabbilit għal Ecogreen, espress bħala perċentwali tal-prezz tal-importazzjoni CIF fuq il-fruntiera tal-Unjoni, id-dazju mhux imħallas, huwa inqas minn 2 % u għalhekk meqjus de mimimis skont l-Artikolu 9(3) tar-Regolament bażiku. Fid-dawl ta’ dan, l-investigazzjoni għandha tintemm fir-rigward ta’ Ecogreen mingħajr l-impożizzjoni ta’ miżuri.
(7)
Il-marġini tad-dumping għall-kumpaniji kollha fl-Indoneżja, minbarra l-produttur esportatur l-ieħor b’marġini individwali, li kien ibbażat fuq dak tal-produttur esportatur Indoneżjan li kkoopera bl-ogħla marġini tad-dumping, għandhom jiġu riveduti biex iqisu l-ikkalkular mill-ġdid tal-marġni ta’ dumping tal-Ecogreen.
B. DIVULGAZZJONIJIET
(8)
Il-partijiet interessati kkonċernati ġew infurmati dwar il-proposta sabiex jiġu riveduti r-rati tad-dazju anti-dumping f’żewġ divulgazzjonijiet, waħda li ntbagħtet fit-13 ta’ Ġunju 2012 u t-tieni divulgazzjoni li ntbagħtet fil-25 ta’ Settembru 2012. Huma ngħataw ukoll perjodu li matulu setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara kull divulgazzjoni skont id-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku.
(9)
Kummenti dwar id-divulgazzjoni mibgħuta fit-13 ta’ Ġunju 2012 kienu rċevuti minn P.T. Musim Mas (PTMM), it-tieni produttur esportatur fl-Indoneżja, minn produttur wieħed fl-Unjoni, u minn produttur esportatur wieħed fil-Malasja. Il-kumpanija PTMM talbet ukoll l-opportunità biex tinstema’ mis-servizzi tal-Kummissjoni u ngħatat tali smigħ.
(10)
Il-PTMM, li għaliha kien sar ukoll aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i), argumentat li s-sentenza tal-Qorti fil-Kawżi konġunti C-191/09 P u C-200/09 P għandha tirriżulta f’kalkulazzjoni mill-ġdid tal-marġini tad-dumping tagħha, simili għal dak li sar għall-Ecogreen, mingħajr ma sar aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i), minħabba li ġaladarba entità ekonomika waħda magħmula mill-produttur esportatur u n-negozjant hija stabbilita, ma jista’ jsir l-ebda aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i). Il-kumpanija affermat ukoll li l-oneru tal-prova li għandu jsir aġġustament huwa tal-Istituzzjonijiet, u dawn ma ppruvawhx fil-każ tal-PTMM. Hija allegat ukoll li ċ-ċirkostanzi tagħha kienu identiċi għal dawk ta’ Ecogreen, u kwalunkwe differenza fit-trattament għalhekk tirriżulta f’diskriminazzjoni.
(11)
Fir-rigward tal-kummenti magħmula mill-PTMM, għandu jiġi nnutat li mis-sentenza tal-Qorti fil-Kawżi konġunti C-191/09 P u C-200/09 P ma jirriżultax li hekk kif l-eżistenza ta’ entità ekonomika waħda hija stabbilita, l-ebda aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku ma jista’ jsir. L-aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) kif kien spjegat fir-Regolament definittiv fil-każ tal-PTMM jitqies ġustifikat f’komunikazzjoni mal-kumpanija u hawn taħt.
(12)
Hemm għadd ta’ differenzi fiċ-ċirkostanzi taż-żewġ produtturi esportaturi Indoneżjani, partikolarment b’kombinazzjoni ta’ dawn li ġejjin: il-livell ta’ bejgħ dirett għall-esportazzjoni magħmul mill-produttur; l-importanza tal-attivitajiet u l-funzjonijiet tan-negozjant dwar prodotti li ġejjin minn kumpaniji mhux relatati; l-eżistenza ta’ kuntratt bejn in-negozjant u l-produttur, li jipprevedi li n-negozjant kellu jirċievi l-kommissjoni għall-bejgħ għall-esportazzjoni. Minħabba d-differenza fiċ-ċirkostanzi taż-żewġ kumpaniji l-allegazzjoni ta’ diskriminazzjoni għandha tiġi miċħuda.
(13)
Huwa nnotat li l-PTMM ressqet ukoll talba (Kawża T-26/12) quddiem il-Qorti Ġenerali għall-annullament tar-Regolament definittiv sa fejn kien ikkonċernat id-dazju anti-dumping fir-rigward tal-PTMM.
(14)
Produttur esportatur fil-Malasja argumenta li l-kalkulazzjoni mill-ġdid tal-marġini ta’ Ecogreen, mingħajr ma jsir aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i), ma kinitx appoġġata mis-sentenza fil-Kawżi konġunti C-191/09 P u C-200/09 P jew il-fatti esposti fih. Huwa rrimarka li l-Qorti Ġenerali, fil-Kawża T-249/06, sabet żball evidenti ta’ valutazzjoni fl-applikazzjoni tal-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku billi l-Kunsill għamel aġġustament tal-prezz tal-esportazzjoni applikat minn Sepco fil-kuntest ta’ tranżazzjonijiet li jikkonċernaw it-tubi mmanifatturati minn Interpipe NTRP VAT, iżda mhux dawk manifatturati minn Interpipe Niko Tube ZAT. Għalhekk, iċ-ċirkustanzi fattwali tal-Ecogreen ma setgħux ikunu simultanjament simili għal dawk ta’ Interpipe NTRP VAT u Interpipe Niko Tube ZAT minħabba d-differenza fis-sitwazzjoni ta’ dawk iż-żewġ kumpaniji.
(15)
Dan l-argument huwa aċċettat. Tabilħaqq, is-sitwazzjoni tal-Ecogreen hija simili għal dik ta’ Interpipe NTRP VAT. Din il-konklużjoni tiġġustifika l-ħtieġa biex jittieħdu l-passi xierqa biex ikun ikkalkulat mill-ġdid il-marġini tad-dumping għal Ecogreen mingħajr l-aġġustament tal-Artikolu 2(10)(i).
(16)
Il-produttur esportatur fil-Malasja argumenta ukoll li s-sitwazzjoni tal-Ecogreen kif deskritta fir-Regolament definittiv lanqas biss hi simili għal dik tal-Interpipe NTRP VAT. Hekk kif kienu vvalutati mill-ġdid iċ-ċirkustanzi fattwali preċiżi ta’ Ecogreen, madankollu, huwa kkunsidrat li dawn huma simili biżżejjed għal dawk ta’ Interpipe NTRP VAT billi tali kontroll, kif instab mill-Qorti Ġenerali għal Interpipe NTRP VAT meta kien qed jiġi vvalutat jekk il-kumpanija li qed twettaq l-attivitajiet tal-bejgħ hija taħt il-kontroll tal-produttur esportatur jew jekk hemmx kontroll komuni, instab għal Ecogreen u flimkien ma’ diversi fatturi oħra, kif indikat fil-premessa 4, iwasslu għall-konklużjoni li l-aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku ma kienx imissu sar.
(17)
L-istess produttur esportatur fil-Malasja, bħala alternattiva għall-argument tiegħu rigward similaritajiet bejn is-sitwazzjoni ta’ Ecogreen u ċ-ċirkustanzi tal-Kawża T-249/06, argumenta li d-divulgazzjoni mibgħuta fit-13 ta’ Ġunju 2012 kienet insuffiċjenti u li divulgazzjoni addizzjonali tal-fatti essenzjali u l-konsiderazzjonijiet għandha ssir fuq il-bażi li l-kalkolu mill-ġdid għal Ecogreen ikun ġġustifikat. Produttur fl-Unjoni kkummenta wkoll li ż-żewġ divulgazzjonijiet imsemmija fil-premessa 8 ma kinux biżżejjed, u argumenta li kien imċaħħad mid-drittijiet ta’ difiża tiegħu.
(18)
F’dan ir-rigward, ta’ min ifakkar li ċerti dettalji li huma ta’ natura kunfidenzjali rigward kumpaniji speċifiċi ma jistgħux ikunu żvelati lil partijiet terzi. Madankollu, in-natura taċ-ċirkostanzi fattwali għal Ecogreen li huma simili għal dawk ta’ Interpipe NTRP VAT, kif indikat fil-premessa 5, ġiet żvelata lil partijiet interessati fit-13 ta’ Ġunju 2012 u fil-25 ta’ Settembru 2012, li ngħataw perjodu li fih setgħu jagħmlu rappreżentazzjonijiet sussegwenti għal kull divulgazzjoni b’konformità mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament bażiku.
(19)
Bi tweġiba għat-tieni divulgazzjoni mibgħuta fil-25 ta’ Settembru 2012, il-partijiet prinċipalment tennew l-allegazzjonijiet tagħhom fir-reazzjonijiet tagħhom lejn l-ewwel divulgazzjoni tat-13 ta’ Ġunju 2012.
(20)
Il-PTMM żviluppat il-kummenti tagħha bbażati fuq id-dikjarazzjoni ewlenija tagħha li l-eżistenza ta’ Entità Ekonomika Waħda (SEE) tal-PTMM u n-negozjant tagħha teskludi aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku billi sostniet l-Istituzzjonijiet biddlu d-duttrina tal-SEE stabbilita mill-Qrati għal approċċ funzjonali fejn tkun meħtieġa analiżi tal-funzjonijiet tan-negozjant relatat.
(21)
Hu nnotat li din il-kwistjoni tistrieħ fuq punt tal-liġi li huwa suġġett ta’ każ pendenti.
(22)
Barra minn hekk, il-PTMM iddikjarat li l-argumenti fil-premessa 12 hawn fuq mhumiex konvinċenti u mhumiex biżżejjed sabiex jiddifferenzjaw bejn iċ-ċirkostanzi ta’ Ecogreen u PTMM rispettivament.
(23)
F’dak ir-rigward huwa biżżejjed li wieħed jinnota li din hija każistika stabbilita li trattament differenti ta’ kumpaniji li mhumiex f’sitwazzjoni identika ma jwassalx għal diskriminazzjoni (6). F’dan l-isfond kull każ individwali ġie evalwat fuq il-merti individwali tiegħu skont il-konklużjonijiet fis-sentenzi tal-Kawża T-249/09 u tal-Kawżi konġunti C 191/09 P u C- 200/09 P.
(24)
L-ewwel argument: Livell ta’ bejgħ dirett għall-esportazzjoni magħmul mill-produttur. PTMM iddikjarat li ma għandha l-ebda diviżjoni tal-marketing u tal-bejgħ u sostniet li l-bejgħ kollu mwettaq direttament mill-produttur fl-Indoneżja (u mhux min-negozjant relatat) beda jsir biss sabiex jikkonforma mar-rekwiżiti legali. Il-funzjonijiet tal-kummerċjalizzazzjoni u l-bejgħ twettqu min-negozjant tagħha f’Singapor. Għal din ir-raġuni, PTMM stqarret li dan l-argument ma jiġġustifikax l-aġġustament skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku u lanqas id-distinzjoni bejn PTMM fuq naħa u Interpipe NTRP VAT fuq in-naħa l-oħra.
(25)
L-Artikolu 2(10) tar-Regolament bażiku jistipula li għandu jsir paragun xieraq bejn il-prezz tal-esportazzjoni u l-valur normali fl-istess livell tal-kummerċ b’kont dovut meħud tad-differenzi li jaffettwaw il-komparabbiltà tal-prezz. Fejn il-valur normali u l-prezz tal-esportazzjoni kif stabbiliti mhumiex fuq bażi daqshekk komparabbli, għandhom jitqiesu kif xieraq, f’forma ta’ aġġustamenti f’kull każ, fuq il-merti tiegħu, id-differenzi fil-fatturi li huma ddikjarati, u murija, li jaffettwaw il-prezzijiet u l-komparabbiltà tal-prezzijiet.
(26)
Fuq din il-bażi, u kif spjegat fil-premessa 38 tar-Regolament provviżorju, l-aġġustamenti, fost ħwejjeġ oħra, għad-differenzi fil-kommissjonijiet bejn il-prezzijiet tal-bejgħ għall-esportazzjoni u l-prezzijiet tal-bejgħ domestiku matul l-investigazzjonijiet oriġinali, kienu kkunsidrati ġustifikati minħabba d-differenzi fil-mezzi tal-bejgħ bejn il-bejgħ għall-esportazzjoni lejn l-Unjoni Ewropea u l-bejgħ domestiku.
(27)
L-argumenti mressqa mill-PTMM ma jikkontradixxux l-ewwel argument, jiġifieri li l-livell tal-bejgħ tal-esportazzjoni diretta magħmul mill-PTMM huwa ogħla minn dak ta’ Interpipe NTRP VAT u li dan il-fatt jiddistingwi PTMM minn Ecogreen. Tabilħaqq, minħabba l-livell tal-bejgħ dirett għall-esportazzjoni, jista’ jkun konkluż biss li l-bejgħ tal-esportazzjoni tal-PTMM huwa mwettaq mhux biss min-negozjant relatat tiegħu fis-Singapor, iżda wkoll mill-Indoneżja.
(28)
It-tieni argument: L-importanza tal-attivitajiet u l-funzjonijiet tan-negozjant dwar prodotti li ġejjin minn kumpaniji mhux relatati. PTMM saħqet li, filwaqt li ma tiċħadx li n-negozjant relatat tagħha kien involut f’firxa ta’ prodotti taż-żejt tal-palm differenti, hi stqarret li dan l-argument ma kienx korrett, ladarba kien ibbażat fuq attivitajiet lil hinn mill-ambitu tal-investigazzjoni oriġinali.
(29)
Sabiex jiġi vvalutat jekk il-funzjonijiet ta’ negozjant mhumiex dawk tad-dipartiment tal-bejgħ intern iżda huma komparabbi ma’ dawk ta’ aġent li jaħdem fuq bażi ta’ kommissjoni fis-sens tas-sentenza tal-Qorti Ġenerali fil-Kawża T-249/06, l-attivitajiet tan-negozjant għandhom jiġu vvalutati fl-isfond tar-realtà ekonomika. Jeżisti xebh fir-rigward tal-funzjonijiet tan-negozjant fir-rigward tal-prodott ikkonċernat u prodotti oħra negozjati. Dan huwa kkonfermat mill-fatt li, kif diskuss hawn taħt fil-premessi 30 u 31, ir-relazzjoni bejn PTMM u n-negozjant relatat tagħha, inklużi l-funzjonijiet ta’ dawn tal-aħħar, għall-biċċa l-kbira tal-prodotti jekk mhux kollha - inkluż il-prodott ikkonċernat - hija rregolata minn kuntratt wieħed mingħajr ma wieħed jiddistingwi fost il-prodotti. Għandu jiġi nnutat li l-attivitajiet ġenerali tan-negozjant kienu bbażati fil-biċċa l-kbira tagħhom fuq fornimenti li joriġinaw minn kumpaniji mhux relatati. Il-funzjonijiet tan-negozjant huma għalhekk simili għal dawk ta’ aġent li jaħdem fuq bażi ta’ kommissjoni.
(30)
It-tielet argument: L-eżistenza ta’ kuntratt bejn in-negozjant u l-produttur, li jipprevedi li n-negozjant kellu jirċievi kommissjoni għall-bejgħ tal-esportazzjoni. PTMM stqarret li dan il-kuntratt kien ftehim priċipali biex jirregola l-prezzijiet tat-trasferiment bejn il-partijiet relatati biex jikkonformaw mal-linji gwida dwar it-taxxa li japplikaw fl-Indoneżja u f’Singapor u mal-linji gwida aċċettati internazzjonalment dwar l-ipprezzar tat-trasferimenti.
(31)
Il-fatt li dan il-ftehim jista’ wkoll jintuża għall-kalkolu tal-prezzijiet li jaqgħu taħt kundizzjonijiet ta’ kompetizzjoni ġusta skont il-linji gwida dwar it-taxxa applikabbli ma jikkontradixxix il-konklużjoni li bis-saħħa tal-ftehim in-negozjant irċieva kommissjoni fil-forma ta’ żieda fissa biss għall-attivitajiet tiegħu tal-bejgħ internazzjonali u għall-kummerċjalizzazzjoni. Tabilħaqq, l-istess isem u l-modalitajiet tal-ftehim jiġġustifikaw il-konklużjoni li l-kuntratt kien maħsub biex jirregola r-relazzjoni bejn PTMM u n-negozjant u ma kienx limitat għall-ipprezzar tat-trasferimenti jew għal kwistjonijiet tat-taxxa. Il-kuntratt għalhekk jirrappreżenta evidenza ċirkostanzjali li l-funzjonijiet tan-negozjant huma simili għal dawk ta’ aġent li jaħdem fuq bażi ta’ kommissjoni.
(32)
Fid-dawl tal-argumenti ppreżentati hawn fuq, l-Istituzzjonijiet laħqu l-istandard tal-prova meħtieġa mill-ġurisprudenza stabbilita (7): huma bbażaw il-konklużjonijiet tagħhom fuq evidenza diretta jew tal-lanqas ċirkostanzjali. Fir-rigward tal-PTMM u għar-raġunijiet spjegati hawn fuq, l-aġġustament li sar lill-prezzijiet tal-esportazzjoni skont l-Artikolu 2(10)(i) tar-Regolament bażiku huwa ġġustifikat u l-livell attwali tad-dazju tal-anti-dumping għandu għalhekk jinżamm.
C. KONKLUŻJONI
(33)
Fuq bażi ta’ dak imsemmi hawn fuq, ir-rati tad-dazju applikabbli għal Ecogreen u għall-kumpaniji l-oħra kollha fl-Indoneżja (minbarra P.T. Musim Mas) għandhom jiġu emendati. Ir-rati emendati għandhom japplikaw b’mod retroattiv mid-data tad-dħul fis-seħħ tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1138/2011, inkluż fejn għandha x’taqsam kull importazzjoni soġġetta għal dazji provviżorji bejn it-12 ta’ Mejju 2011 u l-11 ta’ Novembru 2011. Konsegwentement, id-dazju definittiv tal-anti-dumping imħallas jew imdaħħal fil-kontijiet skont l-Artikolu 1 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1138/2011 fil-verżjoni inizjali tiegħu u d-dazji tal-anti-dumping provviżorji miġbura definittivament skont l-Artikolu 2 tal-istess Regolament fil-verżjoni inizjali tiegħu li jaqbżu r-rata ta’ dazju speċifikata fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1138/2011 kif emendat b’dan ir-Regolament, għandhom jitħallsu lura jew jiġu rimessi. Ir-rimborż jew ir-remissjoni għandhom jintalbu mingħand l-awtoritajiet doganali nazzjonali skont il-leġiżlazzjoni doganali applikabbli,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-annotazzjoni għall-Indoneżja fit-tabella fl-Artikolu 1(2) tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1138/2011 tinbidel b’dan li ġej:
Pajjiż
Kumpanija
Dazju definittiv antidumping (EUR għal kull tunnellata nett)
Kodiċi Addizzjonali TARIC
“L-Indoneżja
P.T. Ecogreen Oleochemicals Batam, Kabil, Batam
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
0,00
45,63
B111
B112
Il-kumpaniji l-oħra kollha
45,63
B999 ”
Artikolu 2
L-ammonti ta’ dazji mħallsa jew imdaħħla fil-kontijiet skont l-Artikolu 1 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1138/2011 fil-verżjoni inizjali tiegħu u l-ammonti ta’ dazji provviżorji miġbura definittivament skont l-Artikolu 2 tal-istess Regolament fil-verżjoni inizjali tiegħu, li jaqbżu dawk stabbiliti bl-Artikolu 1 ta’ dan ir-Regolament, għandhom jitħallsu lura jew jiġu rimessi. Il-ħlas lura jew ir-remissjoni għandhom jintalbu mingħand l-awtoritajiet doganali nazzjonali skont il-leġiżlazzjoni doganali applikabbli.
Artikolu 3
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mit-12 ta’ Novembru 2011.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-11 ta’ Diċembru 2012.