ROZHODNUTÍ RADY 2013/320/SZBP
ze dne 24. června 2013
na podporu činností v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob střeliva s cílem snížit riziko nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střeliva pro ně v Libyi a v okolním regionu
RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Po lidovém povstání v Libyi v únoru 2011 a následujícím ozbrojeném konfliktu čelí Libye problému obrovského objemu zásob konvenčních zbraní a munice, včetně velkého počtu nepoužitelných a nebezpečných předmětů. Nekontrolované šíření ručních palných a lehkých zbraní a munice přispívá k nedostatku bezpečnosti v Libyi, sousedních zemích a okolním regionu, což zhoršuje konflikt a podrývá proces budování poválečného míru, a představuje tak vážné ohrožení míru a bezpečnosti.
(2)
V návaznosti na podporu Unie libyjskému lidu během konfliktu a po něm je Unie odhodlána dále s Libyí spolupracovat na širokém spektru otázek, včetně otázek bezpečnosti, aby podpořila proces transformace směrem k demokracii, udržitelný mír a bezpečnost.
(3)
Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi. Tato strategie vychází z toho, že z důvodu vysokého stavu zásob ručních palných a lehkých zbraní a munice jsou tyto zbraně snadno dostupné jak pro civilisty, tak pro zločince, teroristy a bojovníky, a zdůrazňuje potřebu preventivních opatření k řešení nedovolené nabídky konvenčních zbraní a poptávky po nich. Rovněž se soustřeďuje na Afriku jakožto kontinent, který je nejvíce postižen dopadem vnitřních konfliktů, zhoršených destabilizujícím přílivem ručních palných a lehkých zbraní.
(4)
Dne 23. května 2012 podepsaly Libye, Súdán, Středoafrická republika, Čad a Demokratická republika Kongo chartúmské prohlášení „o kontrole ručních palných a lehkých zbraní napříč zeměmi západního Súdánu“. V tomto prohlášení se Libye a další signatářské státy mimo jiné zavázaly posílit vnitrostátní kapacity a instituce s cílem rozvinout a provádět souhrnné kontrolní strategie v oblasti ručních palných a lehkých zbraní, vnitrostátní akční plány a intervence, včetně fyzické bezpečnosti a řízení zásob ručních lehkých a palných zbraní a munice v držení státu, v souladu s mezinárodními normami.
(5)
Chartúmské prohlášení vyzývá regionální a mezinárodní organizace, aby ve spolupráci s mezinárodním společenstvím poskytly technickou a finanční podporu s cílem uvést v praxi výsledky konference konané v Chartúmu ve dnech 22. a 23. května 2012, jakož i veškeré následné činnosti a podněty, jejich cílem je řešit otázku ručních palných a lehkých zbraní v každé zemi.
(6)
Dne 18. června 2004 ratifikovala Libye Protokol proti nedovolené výrobě a obchodu se střelnými zbraněmi, jejich částmi a díly a střelivem, který doplňuje Úmluvu OSN proti nadnárodní organizované trestné činnosti.
(7)
Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH (dále jen „GIZ“) připravuje projekt na kontrolu konvenčních zbraní v Libyi. Dne 2. května 2012 se GIZ a Centrum pro odminování Libye, které je součástí ministerstva obrany, dohodly na osnově programu pro odminování a kontrolu konvenčních zbraní. Program pro kontrolu konvenčních zbraní v Libyi sestává celkem ze dvou zvláštních modulů a je spolufinancován Unií a německým spolkovým ministerstvem zahraničí.
(8)
Je nezbytné zajistit, aby činnosti v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob probíhaly se zapojením libyjských orgánů, v souladu s hlavními zásadami zapojení veřejných orgánů a efektivní účasti místních partnerů. Program si proto klade za cíl zapojit do činností v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob příslušné libyjské zúčastněné strany, včetně ministerstva vnitra, ministerstva obrany, ozbrojených sila dalších významných aktérů. GIZ poskytne klíčovým partnerům programu operační podporu a technické poradenství.
(9)
Program vychází ze současné dynamiky v Libyi a z nutnosti zapojit všechny zúčastněné strany a případné vnitrostátní partnery od samého začátku. Bude rovněž navazovat partnerství s mezinárodními nevládními organizacemi zaměřenými na odminování a fyzickou bezpečnost a řízení zásob, které v Libyi již prokázaly své operační schopnosti. Klade důraz také na podporu regionální spolupráce se sousedními zeměmi. Unie má za to, že finanční pomoc GIZ přispěje ke snížení rizik spojených s možným nedovoleným šířením konvenčních zbraní a munice do Libye i z Libye, jakož i v rámci okolního regionu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie usiluje o dosažení míru a bezpečnosti v Libyi a v okolním regionu, a za tímto účelem podporuje opatření zaměřená na zajištění patřičné fyzické bezpečnosti a řízení zásob v libyjských zbrojnicích ze strany libyjských státních orgánů, s cílem snížit rizika ohrožení míru a bezpečnosti, která s sebou nese nedovolené šíření a nadměrné hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně, a v této souvislosti rovněž podporuje účinný multilateralismus na regionální úrovni.
2. Činnosti, které budou Unií podporovány, musí sledovat tyto konkrétní cíle:
-
pomoci libyjským státním orgánům při vývoji vnitrostátní strategie a standardních operačních postupů pro fyzickou bezpečnost a řízení zásob;
-
podpořit libyjské státní orgány při zřizování rámce odborné přípravy pro otázky fyzické bezpečnosti a řízení zásob;
-
podpořit rehabilitaci a řízení bezpečnosti muničních skladů tak, aby vyhovovaly příslušným vnitrostátním normám;
-
poskytnout jednotky dočasného skladování pro konvenční zbraně a zásoby munice;
-
podpořit přemístění muničních skladů, které jsou umístěny v obydlených oblastech;
-
uskutečnit studii proveditelnosti týkající se možností snížení dostupných zásob munice prostřednictvím recyklace;
-
podporovat regionální spolupráci se soudními zeměmi v otázkách fyzické bezpečnosti a řízení zásob;
-
zavést odolný systém řízení rizik s cílem zajistit uskutečňovaní programů za rychle se měnících podmínek provádění.
3. Za účelem dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 bude Unie usilovat o podporu libyjských státních orgánů při rehabilitaci nezabezpečených muničních skladů, které byly poškozeny během konfliktu, a o zajištění příslušné fyzické bezpečnosti a řízení skladů ve zbrojnicích. Projekt bude prováděn podle zásady zapojení veřejných orgánů s cílem dlouhodobé udržitelnosti. Veškeré činnosti budou proto koordinovány s příslušnými libyjskými státními orgány a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. Projekt se kromě toho bude řídit zásadou, že nemá být způsobena škoda v rámci vnímavosti vůči konfliktům.
Podrobný popis výše uvedeného projektu je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 3 je pověřena Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH (dále jen „GIZ“).
3. GIZ plní své úkoly na odpovědnost vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s GIZ nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektu uvedeného v článku 1 činí 5 000 000 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet celého projektu činí 6 000 000 EUR a je financován společně s německým spolkovým ministerstvem zahraničí.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s GIZ nezbytnou dohodu. Tato dohoda stanoví, že GIZ zajistí odpovídající viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise vynaloží úsilí o uzavření dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých problémech v souvislosti s tímto procesem a o datu uzavření dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných společností GIZ. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise podává zprávy o finančních aspektech projektů podle článku 1.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
Toto rozhodnutí se přezkoumá a reviduje s ohledem na politickou situaci v Libyi nejpozději 24 měsíců ode dne uzavření dohody uvedené v čl. 3 odst. 3.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 60 měsíců ode dne uzavření dohody uvedené v čl. 3 odst. 3, nebude-li rozhodnuto jinak v důsledku přezkumu podle odstavce 2. Bez ohledu na první větu toto rozhodnutí pozbývá platnosti šest měsíců ode dne jeho vstupu v platnost, nebude-li v této lhůtě uzavřena uvedená dohoda.
V Lucemburku dne 24. června 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL 2013/320/PESK
tal-24 ta’ Ġunju 2013
b'appoġġ għas-sigurtà fiżika u l-attivitajiet relatati mal-ġestjoni tal-ħażniet biex jitnaqqas ir-riskju tal-kummerċ illeċitu fl-armi ħfief u ta' kalibru żgħir (SALW) u l-munizzjon tagħhom fil-Libja u r-reġjun tagħha
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikoli 26(2) u 31(1) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta’ Sigurtà,
Billi:
(1)
Wara r-rivolta popolari fil-Libja fi Frar 2011 u l-konflitt armat li rriżulta, il-Libja trid taffronta l-volum massiv ta' ħażniet ta' armi konvenzjonali u munizzjon, inklużi numri kbar ta' oġġetti li ma jistgħux jintużaw u li huma perikolużi. Il-firxa bla kontroll ta' armi ħfief u ta' kalibru żgħir (SALW) u munizzjon żiedet l-insigurtà fil-Libja, fil-pajjiżi ġirien tagħha u fir-reġjun usa', waqt li tħarrxu l-konflitti u ddgħajjef il-bini tal-paċi wara l-konflitt u, b'hekk inħolqot theddida serja għall-paċi u s-sigurtà.
(2)
B'segwitu għall-appoġġ tagħha lill-poplu Libjan matul u wara l-konflitt, l-Unjoni hija kommessa li tikkoopera aktar mal-Libja dwar firxa wiesgħa ta' kwistjonijiet, inklużi kwistjonijiet ta' sigurtà, u li tappoġġa l-proċess ta' transizzjoni għad-demokrazija, il-paċi u s-sigurtà sostenibbli.
(3)
Fil-15 u s-16 ta' Diċembru 2005, il-Kunsill Ewropew adotta l-Istrateġija tal-UE fil-ġlieda kontra l-akkumulazzjoni u t-traffikar illeċiti tas-SALW u l-munizzjon tagħhom. Dik l-Istrateġija tirrikonoxxi li l-abbundanza tal-ħażniet tas-SALW u l-munizzjon jagħmlu l-kisba ta' tali armi faċli bl-istess mod miċ-ċivili, il-kriminali, it-terroristi u l-kombattenti u tisħaq dwar il-ħtieġa li titwettaq azzjoni preventiva biex jiġu ttrattati l-provvista illegali ta' armi konvenzjonali u d-domanda għalihom. Barra minn hekk tidentifika lill-Afrika bħala l-kontinent l-aktar affettwat mill-impatt tal-konflitti interni aggravati mill-influss destabbilizzanti ta' SALW.
(4)
Fit-23 ta' Mejju 2012, il-Libja, is-Sudan, ir-Repubblika Ċentru-Afrikana, iċ-Ċad, u r-Repubblika Demokratika tal-Kongo ffirmaw id-Dikjarazzjoni ta' Khartoum "Dwar il-Kontroll ta' Armi Ħfief u ta' Kalibru Żgħir fil-Pajjiżi Ġirien kollka tal-Punent tas-Sudan." F'dik id-Dikjarazzjoni, il-Libja u l-firmatarji l-oħrajn impenjaw ruħhom, fost l-oħrajn, biex isaħħu l-kapaċitajiet u l-istituzzjonijiet nazzjonali sabiex jiżviluppaw u jimplimentaw strateġiji komprensivi ta' kontroll ta' SALW, Pjanijiet ta' Azzjoni Nazzjonali u interventi, inklużi s-sigurtà fiżika u l-ġestjoni tal-ħażniet ("PSSM") tas-SALW u l-munizzjon miżmumin mill-Istat, skont l-istandards internazzjonali.
(5)
Id-Dikjarazzjoni ta' Khartoum tappella lill-organizzazzjonijiet reġjonali u internazzjonali biex jipprovdu appoġġ tekniku u finanzjarju f'koordinazzjoni mal-komunità internazzjonali biex jiġu implimentati l-eżiti tal-konferenza li saret f'Khartoum fit-22 u t-23 ta' Mejju 2012 u l-attivitajiet u l-inizjattivi sussegwenti kollha biex tiġi indirizzata l-kwistjoni tas-SALW f'kull pajjiż.
(6)
Fit-18 ta' Ġunju 2004, il-Libja rratifikat il-Protokoll kontra l-Manifattura u t-Traffikar Illeċiti ta' Armi tan-Nar, il-Partijiet u l-Komponenti u l-Munizzjon tagħhom, li jissupplimenta l-Konvenzjoni tan-Nazzjonijiet Uniti Kontra l-Kriminalità Organizzata Transnazzjonali.
(7)
L-Aġenzija Ġermaniża għall-Kooperazzjoni Internazzjonali, Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH ("GIZ"), qiegħda fil-proċess li tistabbilixxi proġett dwar il-kontroll ta' armi konvenzjonali fil-Libja. Fit-2 ta' Mejju 2012, il-GIZ u ċ-Ċentru għall-Ġlieda kontra l-Mini fil-Libja, bħala parti mill-Ministeru tad-Difiża, qablu dwar deskrizzjoni tal-programm dwar il-Ġlieda kontra l-Mini u l-Kontroll tal-Armi Konvenzjonali. Il-"Programm dwar il-Kontroll tal-Armi Konvenzjonali fil-Libja" (il-"Programm") globali jikkonsisti minn żewġ moduli speċifiċi u huwa kkofinanzjat mill-Unjoni u mill-Uffiċċju Federali Ġermaniż tal-Affarijiet Barranin.
(8)
Huwa neċessarju li tiġi żgurata mill-aktar possibbli l-appartenenza Libjana fl-implimentazzjoni tal-attivitajiet tal-PSSM, f'konformità mal-prinċipji ċentrali tal-appartenenza nazzjonali u l-għoti effettiv ta' setgħat lis-sħab lokali. Għaldaqstant, il-Programm ifittex li jinvolvi partijiet interessati Libjani rilevanti, inklużi, kif adatt, il-Ministeru tal-Intern, il-Ministeru tad-Difiża, il-Forzi Armati u atturi rilevanti oħrajn, fl-attivitajiet tal-PSSM. Il-GIZ ser tipprovdi appoġġ operattiv u parir tekniku lis-sħab ewlenin tal-Programm.
(9)
Il-Programm jirrikonoxxi d-dinamika attwali fil-Libja u l-ħtieġa li l-partijiet interessati u s-sħab nazzjonali potenzjali kollha jiġu involuti mill-bidu. Dan għandu l-għan li jiżviluppa sħubijiet ma' organizzazzjonijiet mhux governattivi internazzjonali speċjalizzati fil-ġlieda kontra l-mini u kwistjonijiet ta' PSSM li diġà pprovaw il-kapaċitajiet operattivi tagħhom fil-Libja. Dan jagħmel ukoll enfasi fuq it-trawwim tal-kooperazzjoni reġjonali mal-pajjiżi ġirien. L-Unjoni tqis li l-għajnuna finanzjarja lill-GIZ tikkontribwixxi għat-tnaqqis tar-riskju relatat mat-tixrid illeċitu potenzjali ta' armi konvenzjonali u munizzjon fil-Libja u mil-Libja u r-reġjun usa',
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
1. L-Unjoni għandha tistinka lejn il-promozzjoni tal-paċi u s-sigurtà fil-Libja u r-reġjun usa' permezz ta' miżuri ta' appoġġ immirati lejn l-iżgurar tas-sigurtà fiżika tajba u l-ġestjoni tajba tal-ħażniet tal-arsenali tal-armi Libjani mill-istituzzjonijiet tal-istat Libjani sabiex jitnaqqsu r-riskji maħluqin għall-paċi u s-sigurtà bit-tixrid illeċitu u l-akkumulazzjoni eċċessiva ta' SALW u l-munizzjon tagħhom, inkluż it-trawwim tal-multilateraliżmu eċċessiv fil-livell reġjonali f'dan il-kuntest.
2. L-attivitajiet li għandhom ikunu appoġġati mill-Unjoni għandu jkollhom l-objettivi speċifiċi li ġejjin:
-
li jgħinu lill-istituzzjonijiet tal-istat Libjani fl-iżvilupp ta' strateġija nazzjonali u proċeduri operattivi standard għall-PSSM;
-
li jappoġġaw lill-istituzzjonijiet tal-istat Libjani fl-istabbiliment ta' qafas ta' taħriġ dwar kwistjonijiet tal-PSSM;
-
li jappoġġaw ir-riabilitazzjoni u l-ġestjoni tas-sigurtà ta' żoni ta’ ħżin tal-munizzjon skont standards nazzjonali;
-
li jipprovdu unitajiet temporanji tal-ħżin għal armi konvenzjonali u ħażniet tal-munizzjon;
-
li jappoġġaw ir-rilokazzjoni taż-żoni ta’ ħżin tal-munizzjon li huma bbażati f'żoni popolati;
-
li jwettqu studju ta' fattibbiltà dwar għażliet għat-tnaqqis tal-ħażniet disponibbli tal-munizzjon permezz tar-riċiklaġġ;
-
li jrawmu l-kooperazzjoni reġjonali mal-pajjiżi ġirien dwar kwistjonijiet tal-PSSM;
-
li jistabbilixxu sistema reżiljenti ta’ ġestjoni tar-riskji biex jiġi żgurat it-twettiq tal-programm f'ambjent ta' implimentazzjoni li qed jinbidel b'mod rapidu.
3. Sabiex jinkiseb l-objettiv imsemmi fil-paragrafu 1, l-Unjoni għandha timmira li tappoġġa lill-istituzzjonijiet tal-istat Libjani fir-riabilitazzjoni ta' faċilitajiet ta' ħżin tal-munizzjon mingħajr sigurtà li ġarrbu ħsarat matul il-konflitt, u fl-iżgurar tas-sigurtà fiżika tajba u l-ġestjoni tajba tal-ħażniet tal-arsenali. Il-proġett għandu jiġi implimentat wara l-prinċipju ta' appartenenza nazzjonali bl-għan tas-sostenibbiltà fit-tul. Għaldaqstant, l-attivitajiet kollha għandhom jiġu kkoordinati mal-istituzzjonijiet tal-istat Libjani rispettivi u partijiet interessati rilevanti oħrajn. Barra minn hekk, il-proġett għandu jsegwi l-approċċ "tagħmilx ħsara" fil-kuntest tas-sensittività tal-konflitt.
Deskrizzjoni dettaljata tal-proġett tinsab fl-Anness.
Artikolu 2
1. Ir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà ("RGħ") għandu jkun responsabbli għall-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni.
2. L-implimentazzjoni teknika tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1(3) għandha titwettaq mid-Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH ("GIZ").
3. Il-GIZ għandu jwettaq il-kompiti tiegħu taħt ir-responsabbiltà tar-RGħ. Għal dan l-għan, ir-RGħ għandu jidħol fl-arranġamenti meħtieġa mal-GIZ.
Artikolu 3
1. L-ammont ta' referenza finanzjarja għall-implimentazzjoni tal-proġett imsemmi fl-Artikolu 1 għandu jkun ta' EUR 5 000 000. Il-baġit stmat totali tal-proġett globali għandu jkun EUR 6 600 000, li għandu jiġi pprovdut permezz ta' kofinanzjament mal-Uffiċċju Federali Ġermaniż tal-Affarijiet Barranin.
2. L-infiq iffinanzjat mill-ammont stabbilit fil-paragrafu 1 għandu jkun ġestit skont il-proċeduri u r-regoli applikabbli għall-baġit tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tissorvelja l-ġestjoni adatta tan-nefqa msemmija fil-paragrafu 1. Għal dan l-għan, hija għandha tikkonkludi l-ftehim meħtieġ mal-GIZ. Il-ftehim għandu jistipula li l-GIZ għandha tiżgura l-viżibbiltà tal-kontribuzzjoni tal-Unjoni, adatta skont id-daqs tagħha.
4. Il-Kummissjoni għandha tagħmel ħilitha biex tikkonkludi l-ftehim imsemmi fil-paragrafu 3 malajr kemm jista' jkun wara d-dħul fis-seħħ ta' din id-Deċiżjoni. Hija għandha tinforma lill-Kunsill bi kwalunkwe diffikultà f'dak il-proċess u bid-data tal-konklużjoni tal-ftehim.
Artikolu 4
1. Ir-RGħ għandu jirrapporta lill-Kunsill dwar l-implimentazzjoni ta' din id-Deċiżjoni abbażi ta' rapporti regolari mill-GIZ. Dawn ir-rapporti għandhom jiffurmaw il-bażi għall-evalwazzjoni mwettqa mill-Kunsill.
2. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta dwar l-aspetti finanzjarji tal-proġett kif msemmi fl-Artikolu 1.
Artikolu 5
1. Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
Hija għandha tiġi rieżaminata u riveduta fid-dawl tas-sitwazzjoni politika fil-Libja mhux aktar tard minn 24 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim imsemmi fl-Artikolu 3(3).
2. Din id-Deċiżjoni għandha tiskadi 60 xahar wara d-data tal-konklużjoni tal-ftehim imsemmi fl-Artikolu 3(3), sakemm ma jiġix deċiż mod ieħor bħala riżultat tar-rieżami mwettaq skont il-paragrafu 2. Madankollu, hija għandha tiskadi sitt xhur wara d-data tad-dħul fis-seħħ tagħha jekk ma jiġi konkluż l-ebda ftehim matul dak il-perijodu.
Magħmul fil-Lussemburgu, l-24 ta’ Ġunju 2013.