NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1333/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o statistice peněžních trhů
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky transakcí peněžního trhu, zejména o zajištěných, nezajištěných a určitých derivátových transakcích peněžního trhu, jak je dále uvedeno v tomto nařízení, které uzavírají měnové finanční instituce s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu s jinými měnovými finančními institucemi a které uzavírají měnové finanční instituce s jinými finančními institucemi, vládními institucemi nebo nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny.
(2)
Hlavním účelem shromažďování této statistiky je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobné a harmonizované statistické informace o peněžních trzích v eurozóně. Údaje odvozené z transakcí shromažďovaných ve vztahu ke shora uvedeným segmentům trhu poskytují informace o transmisním mechanismu rozhodnutí měnové politiky. Jsou proto statistickým souborem, který je nezbytný pro účely měnové politiky v eurozóně.
(3)
Shromažďování statistických údajů je rovněž nezbytné s cílem umožnit ECB, aby poskytovala analytickou a statistickou podporu jednotnému mechanismu dohledu v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (3). V tomto rámci je shromažďování statistických údajů nezbytné rovněž pro podporu úkolů ECB v oblasti finanční stability.
(4)
Pokud národní centrální banka rozhodne, že nebude shromažďovat údaje vyžadované na základě tohoto nařízení, měla by o tom informovat ECB, přičemž ECB převezme úkol shromažďovat údaje přímo od zpravodajských jednotek.
(5)
ECB je povinna v souladu se Smlouvami a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(6)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí a současně zajistit dostupnost včasné a vysoce kvalitní statistiky bude ECB zpočátku vyžadovat, aby údaje vykazovaly největší měnové finanční instituce eurozóny, určené podle velikosti jejich celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy za všechny měnové finanční instituce eurozóny. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů ECB rozšířit počet vykazujících měnových finančních institucí tak, že zohlední rovněž další kritéria, kterými jsou například význam činnosti měnové finanční instituce na peněžních trzích a její význam pro stabilitu a fungování finančního systému. S cílem zajistit minimální úroveň geografického zastoupení ECB zajistí, aby v každém členském státě, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), byly alespoň tři zpravodajské měnové finanční instituce. Na základě národních statistické zpravodajské povinnosti mohou národní centrální banky údaje shromažďovat i od měnových finančních institucí, které nepatří do skutečného souboru zpravodajských jednotek; v tomto případě se údaje budou vykazovat a ověřovat podle tohoto nařízení.
(7)
S cílem ještě více minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí tím, že jim nebude uložena dvojí zpravodajská povinnost, při současném zajištění dostupnosti včasné a vysoce kvalitní statistiky by ECB měla být oprávněna měnovým finančním institucím udělit výjimku z povinnosti vykazovat údaje o transakcích týkajících se financování cenných papírů nebo derivátových smluv, pokud tyto údaje již byly vykázány registru obchodních údajů a pokud má ECB k včasným a standardizovaným údajům účinný přístup v souladu s požadavky vymezenými v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si musí samy řídit organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovat s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Pokud údaje shromažďované na základě tohoto nařízení obsahují důvěrné statistické informace, uplatní se pravidla ochrany a využití těchto informací obsažená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
(11)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(12)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. Nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(13)
Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena zpravodajská povinnost stanovená v jiných právních aktech a nástrojích ECB, která může alespoň částečně pokrývat vykazování podle jednotlivých transakcí nebo agregované vykazování statistických informací o peněžních trzích,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2.
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a nestanoví-li některé ustanovení tohoto nařízení jinak, zahrnuje všechny pobočky měnové finanční instituce nacházející se v Unii a ESVO;
3.
„ostatním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu revidovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5);
4.
„pojišťovacími společnostmi“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění, jak je uvedeno v ESA 2010;
5.
„penzijními fondy“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění), jak je uvedeno v ESA 2010;
6.
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků, jak je vymezen v ESA 2010;
7.
„vládními institucemi“ se rozumí institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství, jak je uvedeno v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavními rozvahovými aktivy“ se rozumí celková aktiva minus ostatní aktiva ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistikou peněžního trhu“ se rozumí statistika týkající se zajištěných, nezajištěných a derivátových transakcí s nástroji peněžního trhu, které spolu v příslušném vykazovaném období uzavírají měnové finanční instituce a které uzavírají měnové finanční instituce s ostatními finančními zprostředkovateli, pojišťovacími společnostmi, penzijními fondy, centrálními bankami, vládními institucemi a nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny;
10.
„nástrojem peněžního trhu“ se rozumí jakýkoli nástroj uvedený v příloze I, II a III;
11.
„fondem peněžního trhu“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který musí mít povolení působit jako subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), nebo se jedná o alternativní investiční fond podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7), investuje do krátkodobých aktiv a jako zvláštní nebo kumulativní cíle má nabízení výnosů v souladu se sazbami peněžního trhu nebo zachování hodnoty investice;
12.
„centrální bankou“ se rozumí centrální banka bez ohledu na to, kde se nachází;
13.
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banky členských států Unie;
14.
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny (kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu) a které přijímají vklady v eurech a/nebo vydávají jakékoli jiné dluhové nástroje a/nebo poskytují úvěry v eurech, jak je uvedeno v přílohách I, II nebo III, od jiných měnových finančních institucí nebo jiným měnovým finančním institucím a/nebo od ostatních finančních zprostředkovatelů, pojišťovacích společností, penzijních fondů, vládních institucí, centrálních bank pro investiční účely či nefinančních podniků nebo těmto subjektům;
15.
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, která mimo jiné zahrnuje bankovní skupinu, jež se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, jejichž účetní závěrky jsou konsolidovány pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (8);
16.
„pobočkou“ se rozumí provozovna, která je právně závislou částí instituce a která přímo provádí všechny nebo některé transakce tvořící podstatu činnosti instituce;
17.
„pobočkou v Unii a ESVO“ se rozumí pobočka, která se nachází a je zapsána v rejstříku v členském státě Unie nebo v zemi ESVO;
18.
„Evropským sdružením volného obchodu“ se rozumí mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých členských států;
19.
„transakcí v rámci skupiny“ se rozumí transakce s nástroji peněžního trhu, kterou zpravodajská jednotka uzavřela s jiným podnikem, jenž je zcela zahrnut ve stejné konsolidované účetní závěrce. Podniky, které jsou stranami transakce, se považují za zcela zahrnuté do „téže konsolidace“, pokud jsou oba buď:
a)
zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 2013/34/EU nebo mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami této třetí země, které jsou určeny jako rovnocenné s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10) (nebo účetními standardy třetí země, jejichž užívání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení); nebo
b)
podléhají stejnému konsolidovanému dohledu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, stejnému konsolidovanému dohledu ze strany příslušného orgánu třetí země, který byl ověřen jako rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v článku 127 směrnice 2013/36/EU;
20.
„obchodním dnem“ se ve vztahu ke dni, který je uveden ve smlouvě nebo v potvrzení o transakci s nástrojem peněžního trhu, rozumí den, v němž jsou obchodní banky a devizové trhy otevřeny pro všeobecný obchod (včetně obchodování s příslušným nástrojem peněžního trhu) a provádějí vypořádání plateb ve stejné měně jako platební závazek, který je splatný v tento den nebo který je vypočten odkazem na tento den. V případě transakce s nástrojem peněžního trhu, jež se řídí standardní rámcovou smlouvou vydanou Evropskou bankovní federací (European Banking Federation - EBF), Sdružením pro úvěrový trh (Loan Market Association - LMA), Mezinárodním sdružením pro swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) nebo jinými předními evropskými nebo mezinárodními tržními sdruženími, se formou odkazu použije definice uvedená nebo zakotvená v takové smlouvě. Ve vztahu k vypořádání transakce s nástrojem peněžního trhu, jež má být vypořádána prostřednictvím určeného vypořádacího systému, se tímto dnem rozumí den, kdy je tento vypořádací systém otevřen pro vypořádání této transakce;
21.
„dnem zúčtování v TARGET2“ se rozumí den, kdy je otevřen TARGET2 (transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase);
22.
„repem“ se rozumí dohoda, na jejímž základě mohou smluvní strany uzavírat transakce, v nichž se jedna strana („prodávající“) zaváže druhé smluvní straně („kupujícímu“) v blízký budoucí den proti zaplacení kupní ceny kupujícím prodávajícímu prodat určitá „aktiva“ („cenné papíry“, „komodity“ nebo „jiná finanční aktiva“) se současným závazkem kupujícího prodávajícímu tato aktiva znovu prodat v pevně stanovený budoucí den nebo na požádání proti zaplacení ceny zpětného odkupu prodávajícím kupujícímu. Tato transakce může být repo obchodem nebo dohodou o operacích typu „buy/sell back“. „Repo“ může rovněž znamenat dohodu o zástavě aktiv a udělení obecného práva na opětovné užívání výměnou za poskytnutí hotovostního úvěru v blízký budoucí den a splacení úvěru a úroků ve vzdálený budoucí den oproti vrácení aktiv. Repo obchody mohou být prováděny s předem definovaným dnem splatnosti (repo obchody „s pevně stanoveným datem“) nebo bez předem definovaného dne splatnosti, což oběma stranám ponechává možnost každý den se dohodnout na prodloužení nebo ukončení této dohody („otevřené“ repo obchody);
23.
„třístranným repem“ se rozumí repo obchod, v němž za výběr a správu zajištění po dobu životnosti transakce odpovídá třetí osoba;
24.
„měnovým swapem“ se rozumí swapová transakce, v níž jedna strana prodává druhé straně určitou částku určité měny proti zaplacení dohodnuté částky určité jiné měny na základě sjednaného směnného kurzu (který je znám jako spotový směnný kurz) s dohodou prodanou měnu v budoucí den (známý jako den splatnosti) odkoupit oproti prodeji měny původně nakoupené za rozdílný směnný kurz (známý jako forwardový směnný kurz);
25.
„jednodenním indexovým swapem“ („Overnight index swap - OIS“) se rozumí úrokový swap, jehož pravidelná proměnlivá úroková sazba se rovná geometrickému průměru jednodenní sazby (nebo sazby jednodenního indexu) po určité období. Konečná platba se vypočte jako rozdíl mezi pevnou úrokovou sazbou a složenou jednodenní sazbou zaznamenanou v průběhu životnosti OIS a uplatněnou na nominální hodnotu transakce. Jelikož se toto nařízení soustředí pouze na OIS v eurech, bude jednodenní sazbou EONIA;
26.
„Rámcem Basel III LCR“ se rozumí ukazatel krytí likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR), který navrhl Basilejský výbor a který dne 7. ledna 2013 schválila skupina guvernérů a vedoucích orgánů dohledu, která je orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled, jako minimální globální regulatorní standard pro opatření krátkodobé likvidity v bankovním sektoru.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z měnových finančních institucí, které jsou rezidenty eurozóny, které pocházejí z referenčního souboru zpravodajských jednotek, které Rada guvernérů určila jako zpravodajské jednotky podle odstavce 2, případně 3, nebo z měnových finančních institucí určených jako zpravodajské jednotky podle odstavce 4 na základě kritérií v daném odstavci uvedených, a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (dále jen „zpravodajské jednotky“).
2. Po vstupu tohoto nařízení v platnost může Rada guvernérů rozhodnout, že měnová finanční instituce je zpravodajskou jednotkou, pokud má celková hlavní rozvahová aktiva větší než 0,35 % celkových hlavních rozvahových aktiv všech měnových finančních institucí eurozóny na základě nejaktuálnějších údajů, které má ECB k dispozici, tj.:
a)
údaje ke konci prosince kalendářního roku, který předchází oznámení podle odstavce 5; nebo
b)
nejsou-li údaje podle písmene a) k dispozici, údaje ke konci prosince předchozího roku.
Pro účely tohoto rozhodnutí se do výpočtu celkových hlavních rozvahových aktiv příslušné měnové finanční instituce nezahrnují pobočky mimo hostitelský stát příslušné měnové finanční instituce.
3. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rozhodnout o klasifikaci jiné měnové finanční instituce jako zpravodajské jednotky na základě velikosti jejích celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy všech měnových finančních institucí eurozóny, významu činnosti měnové finanční instituce při obchodování nástrojů peněžního trhu a jejího významu pro stabilitu a fungování finančního systému eurozóny a/nebo jednotlivých členských států.
4. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rovněž rozhodnout, že pro každý členský stát eurozóny budou jako zpravodajské jednotky určeny alespoň tři měnové finanční instituce. Budou-li tedy na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatých podle odstavce 2 nebo 3 vybrány méně než tři měnové finanční instituce v určitém členském státě eurozóny, bude skutečný soubor zpravodajských jednotek zahrnovat rovněž jiné měnové finanční instituce z tohoto členského státu eurozóny, které příslušná národní centrální banka považuje za reprezentativní (dále jen „reprezentativní zpravodajské jednotky“), tak aby pro tento členský stát eurozóny byly jako zpravodajské jednotky určeny minimálně tři zpravodajské jednotky.
Reprezentativní zpravodajské jednotky se vyberou z největších úvěrových institucí, které jsou rezidenty v dotčeném členském státě eurozóny, na základě celkových hlavních rozvahových aktiv těchto institucí, pokud národní centrální banky nenavrhnou alternativní kritéria a ECB je písemně nepotvrdí.
5. ECB nebo příslušná národní centrální banka dotčené měnové finanční instituce vyrozumí o rozhodnutí Rady guvernérů přijatém podle odstavců 2, 3 nebo 4 a o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení. Toto oznámení se zasílá písemně alespoň čtyři měsíce před zahájením prvního vykazování.
6. Bez ohledu na rozhodnutí Rady guvernérů přijatá podle odstavců 2, 3 nebo 4 mohou národní centrální banky na základě národní statistické zpravodajské povinnosti shromažďovat statistiku peněžního trhu rovněž od měnových finančních institucí, které jsou rezidenty v jejich členském státě a které nejsou zpravodajskými jednotkami podle odstavců 2, 3 nebo 4 (dále jen „dodatečné zpravodajské jednotky“). Pokud národní centrální banka tímto způsobem určí dodatečné zpravodajské jednotky, neprodleně je o tom vyrozumí.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro účely pravidelného sestavování statistiky peněžního trhu vykazují zpravodajské jednotky národní centrální bance členského státu, v němž jsou rezidenty, na konsolidovaném základě včetně všech svých poboček, které se nacházejí v Unii a ESVO, denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I, II a III. Statistické informace, které obdrží od zpravodajských jednotek, národní centrální banka předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají zpravodajské jednotky řídit ve vztahu k nástrojům peněžního trhu. Tyto zpravodajské postupy zajistí, aby byly poskytovány požadované statistické informace, a umožňují přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
3. Bez ohledu na zpravodajskou povinnost uvedenou v odstavci 1 může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky vybrané podle čl. 2 odst. 2, 3 a 4, které jsou rezidenty členského státu národní centrální banky, vykazují statistické informace uvedené v přílohách I, II a III ECB. Národní centrální banka přiměřeně informuje ECB a zpravodajské jednotky, načež ECB vymezí a provede zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, a převezme úkol požadované údaje shromažďovat přímo od zpravodajských jednotek.
4. Pokud národní centrální banka vybrala dodatečné zpravodajské jednotky a vyrozuměla je, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 6, vykazují tyto jednotky národní centrální bance denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Statistické informace, které obdrží od dodatečných zpravodajských jednotek, národní centrální banka na žádost ECB předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit dodatečné zpravodajské jednotky, v souladu s národní statistickou zpravodajskou povinností. Národní centrální banky zajistí, aby vnitrostátní zpravodajské postupy vyžadovaly, aby dodatečné zpravodajské jednotky splňovaly požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 6 až 8, čl. 10 odst. 3 a článcích 11 a 12 tohoto nařízení. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
Článek 4
Lhůty
1. Pokud národní centrální banka podle čl. 3 odst. 3 rozhodne, že zpravodajské jednotky budou statistické informace uvedené v přílohách I, II a III vykazovat přímo ECB, předávají zpravodajské jednotky tyto informace ECB takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 19:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
2. Ve všech ostatních případech s výjimkou odstavce 1 předávají národní centrální banky ECB denní statistické informace o peněžním trhu podle příloh I, II a III, které obdržely od zpravodajských jednotek, takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně před 7:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje shromážděné od dodatečných zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 6 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu, jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, ke kterému se údaje vztahují, nebo jednou měsíčně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky rozhodnou o periodicitě vykazování a neprodleně o tom vyrozumí ECB. Národní centrální banky mohou periodicitu vykazování každoročně přezkoumávat.
d)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
3. Národní centrální banky rozhodují o tom, dokdy musí od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby byly schopny splnit lhůty pro vykazování, které musí dodržet podle odstavce 2, a přiměřeně o tom vyrozumí zpravodajské jednotky.
4. Připadá-li termín uvedený v odstavci 1 nebo 2 na den, kdy je systém TARGET2 uzavřen, prodlužuje se termín do následujícího provozního dne systému TARGET2, jak je oznámeno na internetových stránkách ECB.
Článek 5
Výjimka
Pokud byly zpravodajské jednotky vybrány podle čl. 2 odst. 3 nebo 4, může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky mohou denní statistiku peněžního trhu národní centrální bance předávat jednou týdně před 13:00 h (SEČ) v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují, pokud z provozních důvodů nemohou splnit požadavek na denní periodicitu vykazování. ECB může k uplatňování výjimky ze strany národních centrálních bank uložit podmínky.
Článek 6
Fúze, rozdělení, reorganizace a insolvence
1. V případě fúze, rozdělení, vyčlenění nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka ECB a příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. Zpravodajská jednotka vyrozumí rovněž ECB a příslušnou národní centrální banku do 14 dnů od dokončení této operace.
2. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky sloučením s jinou jednotkou ve smyslu směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2011/35/EU (12) a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, ve vykazování podle tohoto nařízení pokračuje sloučený subjekt.
3. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky splynutím s jinou jednotkou ve smyslu směrnice 2011/35/EU a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, vykazování podle tohoto nařízení provádí výsledný subjekt, pokud splňuje definici zpravodajské jednotky.
4. Dojde-li k rozdělení zpravodajské jednotky na dvě či více jednotek, a to formou rozdělení mezi stávající společnosti nebo se založením nových společností ve smyslu šesté směrnice Rady 82/891/EHS (13), a jedním z nových subjektů je zpravodajská jednotka, provádí vykazování podle tohoto nařízení nový subjekt. Rozdělení zahrnuje rovněž vyčlenění, při němž zpravodajská jednotka převede veškerá svá aktiva a pasiva či jejich část na novou společnost výměnou za akcie nové společnosti.
5. Ocitne-li se zpravodajská jednotka v úpadku, ztratí svou bankovní licenci nebo jinak přestane vyvíjet bankovní činnost, což potvrdí příslušný orgán dohledu, není nadále povinna provádět vykazování podle tohoto nařízení.
6. Pro účely odstavce 5 se má za to, že zpravodajská jednotka je v úpadku, nastane-li jedna či více těchto skutečností:
a)
učiní všeobecné postoupení ve prospěch věřitelů nebo pro účely uzavření reorganizace, soudní dohody nebo vyrovnání s věřiteli;
b)
písemně uzná, že není schopna platit své dluhy ve lhůtě splatnosti;
c)
podá návrh na jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí, nebo s tímto jmenováním souhlasí nebo jej tiše akceptuje;
d)
předložení insolvenčního návrhu ve vztahu k této jednotce (s výjimkou návrhu protistrany, pokud se týká povinnosti zpravodajské jednotky vůči této protistraně) k soudu či podání tohoto návrhu k jinému příslušnému orgánu nebo instituci;
e)
nastane-li její likvidace nebo se ocitne v úpadku (nebo vstoupí do jiného obdobného řízení) nebo tato jednotka či jiný veřejný orgán nebo jiný subjekt či osoba podá návrh na její reorganizaci, soudní dohodu, vyrovnání, dobrovolné vyrovnání, nucenou správu, likvidaci, zánik či obdobné podpůrné opatření na základě stávajícího či budoucího právního či správního předpisu, přičemž tento návrh (s výjimkou návrhu na likvidaci nebo jiné obdobné řízení, kdy se neuplatní třicetidenní lhůta) nebyl odložen ani zamítnut ve lhůtě 30 dnů od jeho podání;
f)
jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí; nebo
g)
svolání jakékoli schůze věřitelů pro účely zvážení dobrovolné dohody (nebo jiného obdobného řízení).
Článek 7
Ustanovení o důvěrnosti
1. Při přijímání a nakládání s údaji podle tohoto nařízení, jež obsahují důvěrné informace, včetně sdílení těchto údajů s jinými národními centrálními bankami eurozóny, ECB a národní centrální banky uplatňují pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
2. S výhradou odstavce 1 se důvěrné informace obsažené ve statistických údajích, které ECB nebo národní centrální banka shromažďuje podle tohoto nařízení, nesmí předávat jinému orgánu nebo jiné třetí osobě s výjimkou ECB a národních centrálních bank eurozóny či je s těmito subjekty sdílet, pokud dotčená zpravodajská jednotka ECB nebo dotčené národní centrální bance předem neudělila výslovný písemný souhlas a pokud ECB, případně příslušná národní centrální banka s touto zpravodajskou jednotkou nepodepsala náležitou dohodu o zachovávání důvěrnosti.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
ECB a případně národní centrální banky mají právo ověřovat a v případě nutnosti vynuceně shromažďovat informace, které zpravodajské jednotky poskytují v souladu se statistickou zpravodajskou povinností vymezenou v článku 3 a v přílohách I, II a III tohoto nařízení. Toto právo lze vykonat zejména tehdy, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedené v příloze IV. Uplatňuje se rovněž článek 6 nařízení (ES) č. 2533/98.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
1. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 2 se podle tohoto nařízení (s výhradou přechodných ustanovení obsažených v článku 12) poprvé vykazují údaje za 1. duben 2016.
2. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 3 a 4 se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který ECB nebo příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 5, v každém případě však nejdříve 12 měsíců po přijetí rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 2 odst. 3 nebo 4.
3. Dochází-li k výběru reprezentativních zpravodajských jednotek podle čl. 2 odst. 4, může reprezentativní zpravodajská jednotka ECB nebo příslušnou národní centrální banku písemně požádat o dočasné odložení prvního dne vykazování, přičemž uvede důvody takového odkladu. První den vykazování lze odložit po dobu až šesti měsíců s tím, že tuto dobu lze prodloužit o dalších až šest měsíců. ECB nebo příslušná národní centrální banka mohou souhlasit s odložením prvního dne vykazování pro reprezentativní zpravodajskou jednotku, která o odklad požádala, považují-li tento odklad za důvodný. Pokud reprezentativní zpravodajská jednotka v první den vykazování nemá k vykázání žádné údaje nebo pouze údaje, které ECB i národní centrální banka nepovažují za reprezentativní, může národní centrální banka souhlasit s tím, že na tuto jednotku se první den vykazování neuplatňuje. Tuto výjimku může národní centrální banka udělit pouze ve spolupráci s ECB, mají-li ECB i národní centrální banka za to, že žádost je důvodná a neohrožuje reprezentativnost zpravodajského výběrového souboru.
4. V případě měnových finančních institucí, které byly vybrány jako dodatečné zpravodajské jednotky podle čl. 2 odst. 6, se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který národní centrální banka dodatečné zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 6.
Článek 11
Ustanovení o pravidelném přezkumu
ECB přezkoumá fungování tohoto nařízení 12 měsíců po prvním vykazování a vydá o tom zprávu. Podle doporučení obsažených v této zprávě může ECB zvýšit nebo snížit počet zpravodajských jednotek a/nebo statistickou zpravodajskou povinnost. Po tomto úvodním přezkumu se každé dva roky bude provádět pravidelná aktualizace skutečného souboru zpravodajských jednotek.
Článek 12
Přechodné ustanovení
V období od 1. dubna 2016 do 1. července 2016 bude zpravodajským jednotkám dovoleno ECB nebo příslušné národní centrální bance vykazovat statistiku peněžního trhu za některé, a nikoli všechny relevantní dny. ECB nebo příslušná národní centrální banka může určit dny, za které bude vykazování vyžadováno.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. listopadu 2014.
REGOLAMENT TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW (UE) Nru 1333/2014
tas-26 ta' Novembru 2014
dwar l-istatistika tas-swieq monetarji
(BĊE/2014/48)
IL-KUNSILL GOVERNATTIV TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW,
Wara li kkunsidra l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta' Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew, u b'mod partikolari l-Artikolu 5 tiegħu,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 tat-23 ta' Novembru 1998 dwar il-ġbir ta' tagħrif statistiku mill-Bank Ċentrali Ewropew (1), u b'mod partikolari l-Artikoli 5(1) u 6(4) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kummissjoni Ewropea (2),
Billi:
(1)
Għat-twettiq tal-kompiti tagħha, is-Sistema Ewropea ta' Banek Ċentrali (SEBĊ) teħtieġ li tinżamm statistika dwar tranżazzjonijiet tas-suq monetarju, jiġifieri dwar tranżazzjonijiet tas-suq monetarju iggarantiti, mhux iggarantiti u dawk relatati ma' ċerti derivattivi, kif huwa speċifikat ulterjorment f'dan ir-Regolament, konklużi minn istituzzjonijiet finanzjarji monetarji (MFIs), bl-eċċezzjoni ta' banek ċentrali u fondi tas-suq monetarju (MMFs), ma' MFIs oħrajn, u bejn MFIs u istituzzjonijiet finanzjarji oħrajn, il-gvern ġenerali jew korporazzjonijiet mhux finanzjarji, iżda bl-esklużjoni ta' tranżazzjonijiet intragrupp.
(2)
L-iskop ewlieni tal-ġbir ta' statistika ta' dan it-tip huwa sabiex il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) ikollu għad-dispożizzjoni tiegħu informazzjoni statistika komprensiva, iddettaljata u armonizzata dwar is-swieq monetarji fiż-żona tal-euro. Id-dejta miksuba mit-tranżazzjonijiet miġburin fir-rigward tas-segmenti tas-suq imsemmijin hawn fuq tipprovdi informazzjoni dwar il-mekkaniżmu ta' trażmissjoni ta' deċiżjonijiet dwar il-politika monetarja. Għaldaqstant, dan huwa sett neċessarju ta' statistika għall-iskopijiet tal-politika monetarja fiż-żona tal-euro.
(3)
Il-ġbir ta' dejta statistika huwa meħtieġ ukoll sabiex il-BĊE jkun jista' jipprovdi appoġġ analitiku u statistiku lill-mekkaniżmu superviżorju uniku (MSU) skont ir-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru 1024/2013 (3). F'dan il-kuntest, il-ġbir ta' dejta statistika huwa meħtieġ ukoll sabiex din issostni l-kompiti tal-BĊE fil-qasam tal-istabbiltà finanzjarja.
(4)
Il-Banek Ċentrali Nazzjonali (BĊNi) għandhom jgħarrfu lill-BĊE f'każ li l-BĊN jiddeċiedu li ma jiġbrux id-dejta meħtieġa skont dan ir-Regolament, f'liema każ il-BĊE jieħu f'idejh il-kompitu ta' ġbir tad-dejta direttament mingħand l-aġenti li jirrapportaw.
(5)
Skont it-Trattati u b'konformità mal-kundizzjonijiet stipulati fl-Istatut tas-Sistema Ewropea ta' Banek Ċenrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ l-“Istatut tas-SEBĊ”), il-BĊE huwa meħtieġ jagħmel regolamenti sal-grad meħtieġ sabiex jimplimenta l-kompiti tas-SEBĊ kif iddefiniti fl-Istatut tas-SEBĊ u f'xi każijiet stipulati fid-dispożizzjonijiet adottati mill-Kunsill skont l-Artikolu 129(4) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
(6)
Sabiex jonqos il-piż tar-rapportar fuq l-MFIs filwaqt li tiġu żgurata d-disponibbiltà ta' statistika tempestiva u ta' kwalità għolja, il-BĊE inizjalment ser jeħtieġ ir-rapportar ta' dejta mill-ikbar MFIs taż-żona tal-euro, fuq il-bażi tad-daqs tal-assi ewlenin tagħhom fuq il-karta tal-bilanċ meta mqabblin mal-assi ewlenin fuq il-karta tal-bilanċ għall-MFIs kollha taż-żona tal-euro. Mill-1 ta' Jannar 2017 il-Kunsill Governattiv tal-BĊE jista' jespandi n-numru ta' MFIs li jirrapportaw billi jqis ukoll kriterji oħrajn, bħall-importanza tal-attivitajiet tal-MFI fis-swieq monetarji u r-relevanza tal-MFI għall-istabbiltà u t-tħaddim tas-sistema finanzjarja. Il-BĊE ser jiżgura li tal-inqas ikun hemm tliet MFIs li jirrapportaw għal kull Stat Membru li l-munita tiegħu hija l-euro (minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “Stat Membru taż-żona tal-euro”) sabiex jiżgura livell minimu ta' rappreżentanza ġeografika. Il-BĊNi jistgħu jiġbru wkoll dejta mingħand l-MFIs li mhumiex parti mill-popolazzjoni attwali li tirrapporta fuq il-bażi tar-rekwiżiti nazzjonali tagħhom dwar rapportar statistiku, f'liema każ dik id-dejta tiġi rrapportata u vverifikata skont dan ir-Regolament.
(7)
Sabiex jitnaqqas ulterjorment il-piż ta' rapportar fuq l-MFIs billi jiġi evitat li dawn ikunu soġġetti għal rekwiżiti ta' rapportar iddupplikati waqt li tiġi żgurata d-disponibbiltà ta' statistika tempestiva u ta' kwalità għolja, il-BĊE għandu jkun jista' jeżentahom milli jirrapportaw dejta relatata ma' transazzjonijiet ta' finanzjament ta' titoli jew kuntratti ta' derivattivi jekk dik id-dejta tkun diġà ġiet irrapportata lil repożitorju tal-kummerċ, sakemm il-BĊE jkollu aċċess effettiv għal dejta tempestiva u standardizzata skont ir-rekwiżiti speċifikati f'dan ir-Regolament.
(8)
L-Artikolu 5(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2533/98 jistipula li l-BĊE jista' jadotta regolamenti għad-definizzjoni u l-impożizzjoni tar-rekwiżiti tiegħu dwar ir-rapportar statistiku fuq il-popolazzjoni attwali li tirrapporta tal-Istati Membri taż-żona tal-euro. L-Artikolu 6(4) jistipula li l-BĊE jista' jadotta regolamenti li jispeċifikaw il-kundizzjonijiet li taħthom jista' jiġi eżerċitat id-dritt ta' verifika jew twettiq tal-ġbir obbligatorju ta' informazzjoni statistika.
(9)
L-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jistipula li l-Istati Membri jridu jorganizzaw irwieħhom fil-qasam tal-istatistika u jikkooperaw bis-sħiħ mas-SEBĊ sabiex jiżguraw li jissodisfaw l-obbligi li jirriżultaw mill-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ.
(10)
Jekk xi dejta miġbura skont dan ir-Regolament tkun tinkludi informazzjoni statistika kunfidenzjali, l-istandards applikabbli għall-protezzjoni u l-użu ta' dik l-informazzjoni ser ikunu dawk stipulati fl-Artikoli 8 u 8c tar-Regolament (KE) Nru 2533/98.
(11)
L-Artikolu 7(1) tar-Regolament (KE) Nru 2533/98 jistipula li l-BĊE għandu s-setgħa li jimponi sanzjonijiet fuq l-aġenti li jirrapportaw li jonqsu milli jikkonformaw mar-rekwiżiti ta' rapportar statistiku stipulati fir-regolamenti jew fid-deċiżjonijiet tal-BĊE.
(12)
Filwaqt li huwa rrikonoxxut li r-regolamenti adottati mill-BĊE skont l-Artikolu 34.1 tal-Istatut tas-SEBĊ ma jagħtu ebda dritt u ma jimponu ebda obbligu fuq l-Istati Membri li l-munita tagħhom ma hijiex l-euro (iktar 'il quddiem imsejħa “Stati Membri mhux fiż-żona tal-euro”), l-Artikolu 5 tiegħu japplika kemm għal Stati Membri fiż-żona tal-euro kif ukoll għal dawk mhux fiż-żona tal-euro. Ir-Regolament (KE) Nru 2533/98 jistipula li l-Artikolu 5 tal-Istatut tas-SEBĊ, flimkien mal-Artikolu 4(3) tat-Trattat, jimplika obbligu li jiġu mfassla u implimentati f'livell nazzjonali il-miżuri kollha li l-Istat Membri mhux fiż-żona tal-euro jqisu xierqa sabiex iwettqu l-ġbir tal-informazzjoni statistika meħtieġa biex jissodisfaw ir-rekwiżiti ta' rapportar statistiku tal-BĊE u preparamenti fil-ħin fil-qasam tal-istatistika sabiex isiru Stati Membri fiż-żona tal-euro.
(13)
Ir-rekwiżiti ta' rapportar skont dan ir-Regolament huma mingħajr ħsara għar-rekwiżiti ta' rapportar stipulati fi strumenti u atti legali oħrajn tal-BĊE li, tal-inqas b'mod parzjali, jistgħu jkopru wkoll rapportar ta' informazzjoni statistika dwar is-swieq monetarji fuq il-bażi ta' tranżazzjoni bi tranżazzjoni, jew inkella fuq bażi aggregata,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Definizzjonijiet
Għall-fini ta' dan ir-Regolament:
1.
“aġenti li jirrapportaw” [imsejħa “aġenti tar-rappurtaġġ” fir-Regolament (KE) Nru 2533/98], “residenti” u “li joqgħod” għandhom l-istess tifsira kif imfissra fl-Artikolu 1 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98;
2.
“istituzzjoni finanzjarja monetarja” (MFI) għandha l-istess tifsira kif imfissra fl-Artikolu 1 tar-Regolament (UE) Nru 1071/2013 tal-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE/2013/33) (4) u għandha tinftiehem li tinkludi l-fergħat kollha tal-MFI li jinsabu fl-Unjoni u l-EFTA, sakemm ma jkunx stipulat mod ieħor b'mod espliċitu f'xi dispożizzjoni ta' dan ir-Regolament;
3.
“OFI” tfisser intermedjarji finanzjarji oħrajn għajr korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni u fondi tal-pensjonijiet kif stipulati fis-Sistema Ewropea riveduta tal-Kontijiet (minn hawn 'il quddiem imsejħa “ESA 2010”) stabbilita bir-Regolament (UE) Nru 549/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5);
4.
“korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni” tfisser il-korporazzjonijiet finanzjarji u l-kważi-korporazzjonijiet kollha li primarjament huma attivi fl-intermedjazzjoni finanzjarja bħala konsegwenza tal-ippuljar tar-riskji, l-iktar fil-forma ta' riassigurazzjoni jew assigurazzjoni diretta kif stipulat fl-ESA 2010;
5.
“fondi tal-pensjonijiet” tfisser il-korporazzjonijiet finanzjarji u l-kważi-korporazzjonijiet kollha li primarjament huma attivi fl-intermedjazzjoni finanzjarja bħala konsegwenza tal-ippuljar tar-riskji soċjali u l-ħtiġijiet tal-persuni assigurati (assigurazzjoni soċjali) kif stipulat fl-ESA 2010;
6.
“korporazzjonijiet mhux finanzjarji” tfisser is-settur tal-korporazzjonijiet mhux finanzjarji kif stipulat fl-ESA 2010;
7.
“gvern ġenerali” tfisser l-unitajiet istituzzjonali li huma produtturi mhux tas-suq li l-produzzjoni tagħhom hija maħsuba għal konsum individwali u kollettiv u li huma ffinanzjati minn pagamenti obbligatorji li jsiru mill-unitajiet li jappartjenu għal setturi oħrajn, u unitajiet istituzzjonali primarjament attivi fir-ridistribuzzjoni tad-dħul u l-ġid nazzjonali kif stipulat fl-ESA 2010;
8.
“assi ewlenin fuq il-karta tal-bilanċ” tfisser l-assi totali wara li jitnaqqsu l-assi li jifdal skont kif dawn it-termini huma ddefiniti fir-Regolament (UE) Nru 1071/2013 (BĊE/2013/33);
9.
“statistiċi dwar is-suq monetarju” tfisser statistiċi marbutin ma' tranżazzjonijiet iggarantiti, mhux iggarantiti u derivattivi fi strumenti tas-suq monetarju konklużi bejn MFIs, u bejn MFIs u OFIs, korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni, fondi tal-pensjonijiet, banek ċentrali, gvern ġenerali u korporazzjonijiet mhux finanzjarji, iżda għajr tranżazzjonijiet intragrupp fil-perjodu ta' rapportar relevanti;
10.
“strument tas-suq monetarju” tfisser kwalunkwe wieħed mill-istrumenti elenkati fl-Annessi I, II u III;
11.
“fond tas-suq monetarju” tfisser impriża ta' investiment kollettiv li teħtieġ awtorizzazzjoni bħala impriża għal investiment kollettiv f'titoli trasferibbli taħt id-Direttiva 2009/65/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) jew tkun fond ta' investiment kollettiv taħt id-Direttiva 2011/61/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (7), tinvesti f'assi għal terminu qasir u jkollha bħala objettivi distinti jew kumulattivi l-offerta ta' redditi b'mod konformi ma' rati tas-suq monetarju jew il-preżervazzjoni tal-valur ta' investiment;
12.
“bank ċentrali” tfisser kwalunkwe bank ċentrali, indipendentement minn fejn jinsab;
13.
“bank/banek ċentrali nazzjonali” jew “BĊN(i)” tfisser il-banek ċentrali nazzjonali tal-Istati Membri tal-Unjoni;
14.
“popolazzjoni ta' referenza li tirrapporta” tfisser MFIs residenti fiż-żona tal-euro, għajr banek ċentrali u MMFs, li jieħdu depożiti ddenominati fl-euro u/jew joħorġu kwalunkwe strument ieħor tad-dejn u/jew jagħtu self iddenominat fl-euro kif elenkat fl-Annessi I, II jew III minn/lil MFIs oħrajn u/jew minn/lil OFIs, korporazzjonijiet tal-assigurazzjoni, fondi tal-pensjonijiet, il-gvern ġenerali, banek ċentrali għal skopijiet ta' investiment, jew korporazzjonijiet mhux finanzjarji;
15.
“grupp” tfisser grupp ta' impriżi, inklużi iżda mhux limitati għal grupp bankarju, li jikkonsisti f'impriża prinċipali u s-sussidjarji tagħha li d-dikjarazzjonijiet finanzjarji tagħhom huma kkonsolidati għall-finijiet tad-Direttiva 2013/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8);
16.
“fergħa” tfisser post tan-negozju li jagħmel parti legalment dipendenti minn istituzzjoni u li jwettaq direttament it-tranżazzjonijiet kollha jew uħud minnhom li huma inerenti fin-negozju tal-istituzzjoni;
17.
“fergħa fl-Unjoni u l-EFTA” tfisser fergħa li tinsab u hija rreġistrata fi Stat Membru tal-Unjoni jew f'pajjiż tal-EFTA;
18.
“Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles” tfisser l-organizzazzjoni intergovernattiva mwaqqfa għall-promozzjoni tal-kummerċ liberu u l-integrazzjoni ekonomika għall-benefiċċju tal-Istati Membri tagħha;
19.
“tranżazzjoni intragrupp” tfisser tranżazzjoni fi strumenti tas-suq monetarju konkluża minn aġent li jirrapporta ma' impriża oħra li hija inkluża fl-istess dikjarazzjoni finanzjarja kkonsolidata fuq bażi sħiħa. L-impriżi li huma partijiet għat-tranżazzjoni jitqiesu li huma inklużi fl-“istess konsolidazzjoni” fuq bażi sħiħa meta t-tnejn ikunu jew:
(a)
inklużi f'konsolidazzjoni skont id-Direttiva 2013/34/UE jew l-istandards internazzjonali tar-rapportar finanzjarju (IFRS) adottati skont ir-Regolament (KE) Nru 1606/2002 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9) jew, b'rabta ma' grupp li l-impriża prinċipali tiegħu jkollha l-uffiċċju prinċipali tagħha f'pajjiż terz, skont il-prinċipji ta' kontabbiltà ġeneralment aċċettati ta' dak il-pajjiż terz li ġew stabbiliti bħala ekwivalenti għall-IFRS skont ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1569/2007 (10) (jew standards ta' kontabbiltà ta' pajjiż terz li l-użu tagħhom huwa awtorizzat skont l-Artikolu 4 ta' dak ir-Regolament); jew inkella
(b)
koperti mill-istess superviżjoni kkonsolidata skont id-Direttiva 2013/36/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) jew, b'rabta ma' grupp li l-impriża prinċipali tiegħu għandha l-uffiċċju prinċipali tagħha f'pajjiż terz, l-istess superviżjoni kkonsolidata minn awtorità kompetenti ta' pajjiż terz ivverifikata bħala ekwivalenti għal dik irregolata mill-prinċipji stipulati fl-Artikolu 127 tad-Direttiva 2013/36/UE;
20.
“ġurnata tax-xogħol” tfisser fir-rigward ta' kwalunkwe data li hija speċifikata fi ftehim jew f'konferma għal tranżazzjoni fi strument tas-suq monetarju, il-jum li fih il-banek kummerċjali u s-swieq tal-muniti barranin ikunu miftuħin għan-negozju ġenerali (inkluż negozjar fl-istrument tas-suq monetarju relevanti) u jsaldaw ħlasijiet fl-istess munita bħall-obbligazzjoni ta' ħlas li hija pagabbli jew ikkalkolata b'referenza għal dik id-data. Fil-każ ta' tranżazzjoni fi strument tas-suq monetarju rregolata minn ftehim prinċipali standard maħruġ mill-Federazzjoni Bankarja Ewropea (EBF), l-Assoċjazzjoni tas-Suq tas-Self (LMA), l-International Swaps and Derivatives Association, Inc. (ISDA) jew assoċjazzjonijiet Ewropej jew internazzjonali primarji oħrajn tas-swieq, għandha tintuża d-definizzjoni pprovduta jew inkorporata hemm b'referenza. B'rabta mas-saldu ta' kwalunkwe tranżazzjoni fi strument tas-suq monetarju li trid tiġi saldata permezz ta' sistema ta' saldu speċifikata, għandha tfisser jum li fih dik is-sistema ta' saldu hija miftuħa għas-saldu tat-tali tranżazzjoni;
21.
“data tas-saldu ta' TARGET2” tfisser kwalunkwe jum li fih tkun miftuħa TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system);
22.
“ftehim ta' riakkwist” tfisser ftehim li permezz tiegħu il-partijiet kontraenti jidħlu fi tranżazzjonijiet li fihom parti waħda (“il-bejjiegħ”) taqbel li tbigħ lill-oħra (“ix-xerrej”) “assi” speċifikati (“titoli”, “komoditajiet” jew “assi finanzjarji oħrajn”) f'data fil-qrib bil-ħlas tal-prezz tax-xiri mix-xerrej lill-bejjiegħ, bi ftehim simultanju mix-xerrej li jerġa' jbigħ lill-bejjiegħ l-assi f'data fissa fil-ġejjieni jew fuq talba malli l-bejjiegħ iħallas il-prezz tar-riakkwist lix-xerrej. Kull tranżazzjoni ta' dan t-tip tista' tkun tranżazzjoni ta' riakkwist jew tranżazzjoni ta' xiri u rivendita. “Ftehim ta' riakkwist” jista' jfisser ukoll ftehim ta' rahan ta' assi u l-għoti ta' dritt ġenerali ta' użu mill-ġdid bi tpartit mas-self ta' flus f'data fil-qrib u r-ripagament tas-self u l-imgħax f'data fil-futur imbiegħed bi tpartit mar-ritorn tal-assi. It-tranżazzjonijiet ta' riakkwist jistgħu jsiru b'data ta' maturità predefinita (tranżazzjonijiet ta' riakkwist b'“terminu fiss”) jew mingħajr data ta' maturità predefinita li tħalli f'idejn iż-żewġ partijiet l-għażla li jaqblu jekk jirriportawx jew jitterminawx il-ftehim kull jum (tranżazzjonijiet ta' riakkwist fuq “bażi miftuħa”);
23.
“riakkwist bi tliet partijiet” tfisser tranżazzjoni ta' riakkwist li fiha parti terza hija responsabbli għall-għażla u l-ġestjoni tal-kollateral matul il-ħajja tat-tranżazzjoni;
24.
“swap tal-kambju” tfisser tranżazzjoni ta' swap li fiha parti tbigħ lill-oħra ammont speċifikat ta' munita speċifikata malli jsir il-ħlas ta' ammont maqbul ta' munita differenti speċifikata fuq il-bażi ta' rata tal-kambju maqbula (magħrufa bħala rata tal-kambju spot) bil-patt ta' riakkwist tal-munita mibjugħa f'data fil-ġejjieni (magħrufa bħala d-data ta' maturità) malli jsir il-bejgħ tal-munita inizjalment mixtrija b'rata tal-kambju differenti (magħrufa bħala r-rata tal-kambju forward);
25.
“swap tal-indiċi matul il-lejl” (OIS) tfisser swap tar-rata tal-imgħax fejn ir-rata tal-imgħax varjabbli perjodika tkun daqs il-medja ġeometrika ta' rata matul il-lejl (jew ir-rata tal-indiċi matul il-lejl)fuq terminu speċifikat. Il-pagament finali jiġi kkalkolat bħala d-differenza bejn ir-rata tal-imgħax fissa u r-rata matul il-lejl komposta rreġistrata tul il-ħajja tal-OIS applikata għall-ammont nominali tat-tranżazzjoni. Peress li dan ir-Regolament jiffoka biss fuq OIS iddenominata f'euro, ir-rata matul il-lejl ser tkun l-EONIA;
26.
“Qafas ta' Basel III dwar l-LCR” (“Basel III LCR Framework”) tfisser il-Proporzjon tal-Kopertura tal-Likwidità (LCR) propost mill-Kumitat ta' Basel u approvat fis-7 ta' Jannar 2013 mill-Grupp ta' Gvernaturi u Kapijiet ta' Superviżjoni, il-korp ta' sorveljanza u l-Kumitat ta' Basel dwar is-Superviżjoni Bankarja, bħala standard regolatorju globali minimu għall-miżuri ta' likwidità ta' terminu qasir fis-settur bankarju.
Artikolu 2
Popolazzjoni attwali li tirrapporta
1. Il-popolazzjoni attwali li tirrapporta għandha tikkonsist fl-MFIs residenti fiż-żona tal-euro mill-popolazzjoni ta' referenza li tirrapporta, li huma identifikati mill-Kunsill Governattiv bħala aġenti li jirrapportaw skont il-paragrafu 2 jew 3, kif applikabbli, jew MFIs identifikati bħala aġenti li jirrapportaw skont il-paragrafu 4 fuq il-bażi tal-kriterji stipulati hemm, u li huma nnotifikati dwar l-obbligi tagħhom li jirrapportaw skont il-paragrafu 5 (minn hawn 'il quddiem imsejħin “aġenti li jirrapportaw”).
2. Fid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, il-Kunsill Governattiv jista' jiddeċiedi li MFI hija aġent li jirrapporta jekk l-MFI jkollha assi ewlenin fuq il-karta tal-bilanċ ikbar minn 0,35 % tal-assi ewlenin fuq il-karta tal-bilanċ tal-MFIs kollha taż-żona tal-euro fuq il-bażi tal-iktar dejta riċenti disponibbli għall-BĊE, jiġifieri:
(a)
dejta b'referenza għal tmiem Diċembru tas-sena tal-kalendarju ta' qabel in-notifika skont il-paragrafu 5; jew
(b)
jekk id-dejta msemmija f'(a) ma tkunx disponibbli, dejta b'referenza għal tmiem Diċembru tas-sena ta' qabel.
Għall-fini ta' din id-deċiżjoni, il-kalkolu tal-assi totali prinċipali fuq il-karta tal-bilanċ tal-MFI rispettiva għandu jeskludi fergħat barra l-pajjiż ospitanti tal-MFI rispettiva.
3. Mill-1 ta' Jannar 2017 il-Kunsill Governattiv jista' jiddeċiedi li jikklassifika kwalunkwe MFI oħra bħala aġent li jirrapporta fuq il-bażi tad-daqs tal-assi ewlenin tagħha fuq il-karta tal-bilanċ meta mqabblin mal-assi ewlenin fuq il-karta tal-bilanċ tal-MFIs kollha taż-żona tal-euro, l-importanza tal-attivitajiet tal-MFI fin-negozjar ta' strumenti tas-suq monetarju u r-relevanza tal-MFI għall-istabbiltà u t-tħaddim tas-sistema finanzjarja fiż-żona tal-euro u/jew Stati Membri individwali.
4. Mill-1 ta' Jannar 2017 il-Kunsill Governattiv jista' jiddeċiedi wkoll li, għal kull Stat Membru taż-żona tal-euro, għandhom jiġu identifikati tal-inqas tliet MFIs bħala aġenti li jirrapportaw. Għalhekk, jekk fuq il-bażi tad-deċiżjonijiet tal-Kunsill Governattiv meħudin skont il-paragrafu 2 jew il-paragrafu 3, jingħażlu inqas minn tliet MFIs fi Stat Membru partikolari fiż-żona tal-euro, il-popolazzjoni attwali li tirrapporta tinkludi wkoll MFIs oħrajn minn dak l-Istat Membru fiż-żona tal-euro li jitqiesu li huma rappreżentattivi mill-BĊN relevanti (minn hawn 'il quddiem imsejħin “aġenti li jirrapportaw rappreżentattivi”), sabiex tal-inqas jiġu identifikati tliet aġenti li jirrapportaw bħala aġenti li jirrapportaw għal dak l-Istat Membru fiż-żona tal-euro.
L-aġenti li jirrapportaw rappreżentattivi għandhom jingħażlu minn fost l-ikbar istituzzjonijiet ta' kreditu residenti fl-Istat Membru kkonċernat taż-żona tal-euro, fuq il-bażi tal-assi totali fuq il-karta tal-bilanċ tal-istituzzjonijiet, sakemm il-BĊNi ma jissuġġerixxux kriterji alternattivi u l-BĊE jaqbel dwarhom bil-miktub.
5. Il-BĊE jew il-BĊN relevanti għandu jgħarraf lill-MFIs ikkonċernati dwar kwalunkwe deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv meħuda skont il-paragrafi 2, 3 jew 4 u dwar l-obbligi tagħhom skont dan ir-Regolament. In-notifika għandha tintbagħat bil-miktub tal-inqas erba' xhur qabel ma jibda l-ewwel rapportar.
6. Minkejja kwalunkwe deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv skont il-paragrafi 2, 3 jew 4, il-BĊNi jistgħu jiġbru wkoll statistiċi dwar is-suq monetarju mingħand l-MFIs residenti fl-Istat Membru tagħhom li mhumiex aġenti li jirrapportaw skont il-paragrafu 2, 3 jew 4, fuq il-bażi tar-rekwiżiti nazzjonali tagħhom ta' rapportar statistiku (minn hawn 'il quddiem “aġenti li jirrapportaw addizzjonali”). Jekk BĊN jidentifika aġenti li jirrapportaw addizzjonali b'dan il-mod, għandu jinnotifikahom minnufih.
Artikolu 3
Rekwiżiti tar-rapportar statistiku
1. Għall-finijiet tal-produzzjoni regolari tal-istatistiċi dwar is-suq monetarju, l-aġenti li jirrapportaw għandhom jirrapportaw lill-BĊN tal-Istat Membru fejn huma residenti fuq bażi kkonsolidata, inkluż għall-fergħat kollha tagħhom li jinsabu fl-Unjoni u l-EFTA, informazzjoni statistika ta' kuljum marbuta mal-istrumenti tas-suq monetarju. L-informazzjoni statistika meħtieġa hija speċifikata fl-Annessi I, II u III. Il-BĊN għandu jibgħat l-informazzjoni statistika li jirċievi mingħand l-aġenti li jirrapportaw lill-BĊE skont l-Artikolu 4(2) ta' dan ir-Regolament.
2. Il-BĊNi għandom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti tar-rapportar li l-aġenti li jirrapportaw iridu jsegwu b'rabta mal-istrumenti tas-suq monetarju. Dawn l-arranġamenti tar-rapportar għandhom jiżguraw il-forniment tal-informazzjoni statistika meħtieġa u jippermettu li jiġi vverifikat bi preċiżjoni l-issodisfar tal-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità mal-kunċetti u r-reviżjonijiet kif stipulat fl-Anness IV.
3. Minkejja r-rekwiżit tar-rapportar speċifikat fil-paragrafu 1, BĊN jista' jiddeċiedi li l-aġenti li jirrapportaw magħżulin skont l-Artikolu 2(2), (3) u (4) residenti fl-Istat Membru tal-BĊN għandhom jirrapportaw l-informazzjoni statistika speċifikata fl-Annessi I, II, III lill-BĊE. Il-BĊN għandu jgħarraf lill-BĊE u lill-aġenti li jirrapportaw kif xieraq, u mbagħad il-BĊE għandu jiddefinixxi u jimplimenta l-arranġamenti ta' rapportar li għandhom jiġu segwiti mill-aġenti li jirrapportaw u jieħu f'idejh il-kompitu li jiġbor id-dejta meħtieġa direttament mingħand l-aġenti li jirrapportaw.
4. Jekk BĊN ikun għażel aġenti li jirrapportaw addizzjonali u jkun innotifikahom kif imsemmi fl-Artikolu 2(6), dawn għandhom jirrapportaw informazzjoni statistika ta' kuljum marbuta mal-istrumenti tas-suq monetarju lill-BĊN. Il-BĊN għandu jibgħat l-informazzjoni statistika li jirċievi mingħand l-aġenti li jirrapportaw addizzjonali lill-BĊE fuq talba tal-BĊE skont l-Artikolu 4(2) ta' dan ir-Regolament.
5. Il-BĊNi għandhom jiddefinixxu u jimplimentaw l-arranġamenti tar-rapportar li jridu jiġu segwiti mill-aġenti li jirrapportaw addizzjonali skont ir-rekwiżiti nazzjonali tagħhom ta' rapportar statistiku. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li l-arranġamenti nazzjonali tar-rapportar jesiġu lill-aġenti li jirrapportaw addizzjonali sabiex jikkonformaw ma' rekwiżiti li huma ekwivalenti għall-Artikoli 6 sa 8, 10(3), 11 u 12 ta' dan ir-Regolament. Il-BĊNi għandhom jiżguraw li dawn l-arranġamenti tar-rapportar jipprovdu l-informazzjoni statistika meħtieġa u jippermettu li ssir verifika preċiża tal-issodisfar tal-istandards minimi għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità ma' kunċetti u reviżjonijiet kif stipulat fl-Anness IV.
Artikolu 4
Tempestività
1. F'każ li BĊN jiddeċiedi skont l-Artikolu 3(3) li l-aġenti li jirrapportaw għandhom jirrapportaw l-informazzjoni speċifikata fl-Annessi I, II, III direttament lill-BĊE, l-aġenti li jirrapportaw għandhom jibagħtu dik l-informazzjoni lill-BĊE kif ġej.
(a)
Dejta miġbura mingħand l-aġenti li jirrapportaw magħżulin skont l-Artikolu 2(2) għandha tintbagħat darba kuljum lill-BĊE bejn is-6 p.m. dakinhar tan-negozjar u fis-7 a.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara l-ġurnata tan-negozjar.
(b)
Dejta miġbura mingħand l-aġenti li jirrapportaw magħżulin skont l-Artikolu 2(3) u (4) għandha tintbagħat darba kuljum lill-BĊE bejn is-6 p.m. dakinhar tan-negozjar u s-1 p.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara l-ġurnata tan-negozjar.
(c)
Dejta li fir-rigward tagħha l-BĊN għandu deroga skont l-Artikolu 5 għandha tintbagħat lill-BĊE darba fil-ġimgħa bejn is-6 p.m. dakinhar tan-negozjar u s-1 p.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara li tintemm il-ġimgħa li magħha hija relatata d-dejta.
2. Fi kwalunkwe każ ieħor li ma jaqax taħt il-paragrafu 1, il-BĊNi għandhom jibagħtu lill-BĊE l-informazzjoni statistika ta' kuljum dwar is-suq monetarju, kif speċifikat fl-Annessi I, II u III, li jirċievu mingħand l-aġenti li jirrapportaw kif ġej.
(a)
Dejta miġbura mingħand l-aġenti li jirrapportaw magħżulin skont l-Artikolu 2(2) għandha tintbagħat darba kuljum lill-BĊE qabel is-7 a.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara d-data tan-negozju.
(b)
Dejta miġbura mingħand l-aġenti li jirrapportaw magħżulin skont l-Artikolu 2(3) u (4) għandha tintbagħat darba kuljum lill-BĊE qabel is-1 p.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara d-data tan-negozju.
(c)
Dejta miġbura mingħand aġenti li jirrapportaw addizzjonali magħżulin skont l-Artikolu 2(6) għandha tintbagħat lill-BĊE darba kuljum qabel is-1 p.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara d-data tan-negozju, darba fil-ġimgħa qabel is-1 p.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara li tintemm il-ġimgħa li magħha hija relatata d-dejta, jew darba fix-xahar qabel is-1 p.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara li jintemm ix-xahar li miegħu hija relatata d-dejta. Il-BĊNi għandhom jiddeċiedu fuq il-frekwenza tar-rapportar u jgħarrfu lill-BĊE minnufih kif xieraq. Il-BĊNi jistgħu jirrevedu l-frekwenza tar-rapportar darba fis-sena.
(d)
Dejta li fir-rigward tagħha l-BĊN għandu deroga skont l-Artikolu 5 għandha tintbagħat lill-BĊE darba fil-ġimgħa qabel is-1 p.m. CET fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara li tintemm il-ġimgħa li magħha hija relatata d-dejta.
3. Il-BĊNi għandhom jiddeċiedu sa meta jeħtieġu li jirċievu dejta mingħanr aġenti li jirrapportaw sabiex jilħqu l-iskadenzi ta' rapportar tagħhom kif speċifikat fil-paragrafu 2 u għandhom jinfurmaw lill-aġenti li jiorrapportaw dwar dan.
4. Meta data ta' skadenza msemmija fil-paragrafu 1 jew 2 taħbat f'jum tal-għeluq ta' TARGET2, id-data ta' skadenza għandha tittawwal għall-ġurnata tax-xogħol ta' TARGET2 li jmiss, kif imħabbra fuq is-sit tal-BĊE.
Artikolu 5
Deroga
Meta l-aġenti li jirrapportaw ikunu ntgħażlu skont l-Artikolu 2(3) jew (4), BĊN jista' jiddeċiedi li l-aġenti li jirrapportaw jistgħu jibagħtu statistiċi dwar is-suq monetarju kuljum lill-BĊN darba fil-ġimgħa qabel is-1 p.m. (CET) fl-ewwel data tas-saldu ta' TARGET2 wara li tintemm il-ġimgħa li magħha hija relatata d-dejta jekk għal raġunijiet operazzjonali ma jistgħux jissodisfaw ir-rekwiżit ta' frekwenza tar-rapportar ta' kuljum. Il-BĊE jista' jimponi kundizzjonijiet fuq l-applikazzjoni tad-deroga mill-BĊNi.
Artikolu 6
Amalgamazzjonijiet, diviżjonijiet, riorganizzazzjonijiet u insolvenzi
1. Fil-każ ta' amalgamazzjoni, diviżjoni, spin-off, jew kwalunkwe riorganizzazzjoni oħra li tista' taffettwa l-issodisfar tal-obbligi statistiċi tiegħu, l-aġent li jirrapporta ikkonċernat għandu jgħarraf lill-BĊE u lill-BĊN relevanti, ladarba l-intenzjoni ta' implimentazzjoni tat-tali operazzjoni ssir publika u fi ħdan żmien raġonevoli qabel ma tidħol fis-seħħ, dwar il-proċeduri li huma ppjanati sabiex jissodisfa r-rekwiżiti tar-rapportar statistiku stipulati f'dan ir-Regolament. L-aġent li jirrapporta għandu jgħarraf lill-BĊE u lill-BĊN relevanti wkoll fi żmien 14-il jum minn meta titlesta dik l-operazzjoni.
2. Jekk aġent li jirrapporta jingħaqad ma' entità oħra permezz ta' akkwist kif iddefinit fid-Direttiva 2011/35/UE tal-Parlament Ewropew tal-Kunsill (12) u waħda mill-entitajiet li tingħaqad kienet aġent li jirrapporta, l-entità amalgamata għandha tkompli tirrapporta skont dan ir-Regolament.
3. Jekk aġent li jirrapporta jingħaqad ma' entità oħra permezz tal-formazzjoni ta' kumpanija ġdida kif iddefinit fid-Direttiva 2011/35/UE u waħda mill-entitajiet li tingħaqad kienet aġent li jirrapporta, l-entità li titnissel għandha tirrapporta skont dan ir-Regolament jekk tissodisfa d-definizzjoni ta' aġent li jirrapporta.
4. Jekk aġent li jirrapporta jinqasam f'żewġ entitajiet jew iktar jew permezz ta' akkwist jew permezz ta' formazzjoni ta' kumpaniji ġodda kif iddefiniti fis-Sitt Direttiva tal-Kunsill 82/891/KEE (13) u waħda mill-entitajiet il-ġodda tkun aġent li jirrapporta, l-entità l-ġdida għandha tirrapporta skont dan ir-Regolament. Id-diviżjoni għandha tinkludi wkoll operazzjoni ta' spin-off li fiha aġent li jirrapporta jittrasferixxi l-assi u l-obbligazzjonijiet kollha tiegħu jew parti minnhom lil kumpanija ġdida bi tpartit ma' ishma fil-kumpanija l-ġdida.
5. Jekk aġent li jirrapporta isir insolventi, jitlef il-liċenzja bankarja tiegħu jew inkella jieqaf iwettaq negozju bankarju, kif ikkonfermat mill-awtorità superviżorja kompetenti, ma għandux jibqa' obbligat jirrapporta skont dan ir-Regolament.
6. Għall-finijiet tal-paragrafu 5, aġent li jirrapporta għandu jitqies insolventi jekk isseħħ sitwazzjoni minn dawn li ġejjin:
(a)
jagħmel assenjament ġenerali għall-benefiċċju tal-kredituri, jew bil-għan li jidħol f'riorganizzazzjoni, arranġament jew kompożizzjoni mal-kredituri;
(b)
jammetti bil-miktub li mhuwiex kapaċi jħallas id-djun tiegħu malli jsiru dovuti;
(c)
jippreżenta jew jagħti l-kunsens għal jew jaċċetta b'mod taċitu l-ħatra ta' xi fiduċjarju, amministratur, riċevitur, likwidatur jew uffiċjal analogu għalih jew fuq il-proprjetà kollha tiegħu jew kwalunkwe parti materjali minnha;
(d)
il-preżentazzjoni ta' talba quddiem qorti jew is-sottomissjoni ta' talba li korp jew awtorità kompetenti oħrajn għal insolvenza fir-rigward tiegħu (ħlief permezz ta' kontroparti fir-rigward ta' kwalunkwe obbligu mill-aġent li jirrapporta lil dik il-kontroparti);
(e)
jiġi stralċat jew isir insolventi (jew jidħol fi kwalunkwe proċediment analogu), jew inkella jekk hu jew kwalunkwe awtorità pubblika jew entità jew persuna oħra jippreżentaw rikors għar-riorganizzazzjoni, l-arranġament, il-kompożizzjoni, l-arranġament volontarju, il-likwidazzjoni, ix-xoljiment jew rilaxx simili tiegħu minn kwalunkwe statut, liġi jew regolament attwali jew futur, bħal talba (ħlief fil-każ ta' talba għal stralċ jew kwalunkwe proċediment analogu, li fir-rigward tiegħu ma għandu japplika ebda perjodu ta' 30 jum) li ma tkunx ġiet posposta jew li ma tkunx ġiet miċħuda fi żmien 30 jum mill-preżentazzjoni tagħha;
(f)
il-ħatra ta' fiduċjarju, amministratur, riċevitur, likwidatur jew uffiċjal analogu għalih jew fuq il-proprjetà kollha tiegħu jew kwalunkwe parti materjali minnha; jew
(g)
l-organizzazzjoni ta' kwalunkwe laqgħa tal-kredituri tiegħu għall-finijiet ta' kunsiderazzjoni ta' arranġament volontarju (jew kwalunkwe proċediment analogu).
Artikolu 7
Dispożizzjonijiet dwar il-kunfidenzjalità
1. Meta jirċievu u jimmaniġġjaw dejta skont dan ir-Regolament li fiha informazzjoni kunfidenzjali, inkluż il-qsim ta' dik id-dejta ma' BĊNi oħrajn taż-żona tal-euro, il-BĊE u l-BĊN għandhom japplikaw l-istandards għall-protezzjoni u l-użu ta' informazzjoni statistika kunfidenzjali stabbiliti fl-Artikoli 8 u 8c tar-Regolament (KE) Nru 2533/98.
2. Soġġetta għall-paragrafu 1, kwalunkwe informazzjoni kunfidenzjali li tinsab fid-dejta statistika miġbura mill-BĊE jew BĊN skont dan ir-Regolament ma għandhiex tintbagħat lil jew tinqasam b'xi mod ieħor ma' xi awtorità jew parti terza oħra ħlief il-BĊE u l-BĊN taż-żona tal-euro sakemm l-aġent li jirrapporta ikkonċernat ma jkunx ta lill-BĊE jew lill-BĊN relevanti l-kunsens espliċitu tiegħu bil-miktub minn qabel u l-BĊE jew il-BĊN relevanti, fejn applikabbli, ikun iffirma ftehim xieraq ta' kunfidenzjalità ma' dak l-aġent li jirrapporta.
Artikolu 8
Verifika u ġbir obbligatorju
Il-BĊE u l-BĊN, skont il-każ, għandu jkollhom id-dritt li jivverifikaw u, jekk hemm bżonn, jiġbru b'mod obbligatorju l-informazzjoni li l-aġenti li jirrapportaw jipprovdu skont ir-rekwiżiti tar-rapportar statistiku stipulati fl-Artikolu 3 u l-Annessi I, II u III ta' dan ir-Regolament. Dan id-dritt jista' jiġi eżerċitat b'mod partikolari jekk aġent li jirrapporta ma jissodisfax l-istandards għat-trażmissjoni, il-preċiżjoni, il-konformità ma' kunċetti u r-reviżjonijiet kif stipulat fl-Anness IV. Għandu japplika wkoll l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2533/98.
Artikolu 9
Proċedura ssimplifikata tal-emendar
Filwaqt li jieħu f'kunsiderazzjoni l-fehmiet tal-Kumitat Statistiku tas-SEBĊ, il-Bord Eżekuttiv tal-BĊE jista' jagħmel emendi tekniċi għall-annessi għal dan ir-Regolament, sakemm la jibdel il-qafas kunċettwali sottostanti u lanqas ma jaffettwa l-piż tar-rapportar fuq l-aġenti li jirrapportaw. Il-Bord Eżekuttiv għandu jgħarraf lill-Kunsill Governattiv dwar kwalunkwe emenda bħal din mingħajr dewmien żejjed.
Artikolu 10
L-ewwel rapportar
1. Fil-każ ta' aġenti li jirrapportaw magħżulin skont l-Artikolu 2(2), l-ewwel rapportar skont dan ir-Regolament, soġġett għad-dispożizzjonijiet transitorji fl-Artikolu 12, għandu jibda bid-dejta għall-1 ta' April 2016.
2. Fil-każ ta' aġenti li jirrapportaw magħżulin skont l-Artikolu 2(3) u (4), l-ewwel rapportar skont dan ir-Regolament għandu jibda fid-data kkomunikata lill-aġent li jirrapporta mill-BĊE jew il-BĊN relevanti skont l-Artikolu 2(5), u fi kwalunkwe każ mhux qabel it-12-il xahar wara l-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-Kunsill Governattiv skont l-Artikolu 2(3) jew (4).
3. Barra minn hekk, aġenti li jirrapportaw rappreżentattivi jintgħażlu skont l-Artikolu 2(4), l-aġenti li jirrapportaw rappreżentattivi jistgħu jissottomettu talba bil-miktub lill-BĊE jew lill-BĊN relevanti għal posponiment temporanju tal-ewwel data tar-rapportar, li fiha jiddikjaraw ir-raġunijiet għal dak id-dewmien. Il-posponiment mitlub jista' jingħata sa sitt xhur b'estensjonijiet possibbli oħrajn li jaslu sa sitt xhur. Il-BĊE jew il-BĊN relevanti jista' jaqbel li jiddiferixxi l-ewwel data tar-rapportar fir-rigward tal-aġenti li jirrapportaw applikanti rappreżentattivi jekk iqisu li dak id-dewmien huwa ġġustifikat. Barra minn hekk, jekk l-aġenti li jirrapportaw rappreżentattivi ma jkollhom ebda dejta x'jirrapportaw jew dejta biss li titqies li mhijiex rappreżentattiva kemm mill-BĊE kif ukoll mill-BĊN fl-ewwel data tar-rapportar, il-BĊN jista' jaqbel li jeżentahom mill-applikazzjoni tal-ewwel data tar-rapportar. It-tali eżenzjoni tista' tingħata biss mill-BĊN f'kollegament mal-BĊE jekk kemm il-BĊE kif ukoll il-BĊN iqisu li t-talba hija ġġustifikata u li ma tixħitx f'riskju r-rappreżentattività tal-kampjun tar-rapportar.
4. Fil-każ ta' MFIs magħżulin bħala aġenti li jirrapportaw addizzjonali skont l-Artikolu 2(6), l-ewwel rapportar skont dan ir-Regolament għandu jibda mid-data kkomunikata lill-aġent li jirrapporta addizzjonali mill-BĊN skont l-Artikolu 2(6).
Artikolu 11
Klawżola ta' reviżjoni perjodika
Il-BĊE għandu jirrevedi l-operazzjoni ta' dan ir-Regolament 12-il xahar wara l-ewwel rapportar u joħroġ rapport fuq dan. Skont ir-rakkomandazzjonijiet fir-rapport, jista' jżid jew inaqqas in-numru ta' aġenti li jirrapportaw u/jew ir-rekwiżiti tar-rapportar statistiku. Wara din l-ewwel reviżjoni inizjali, kull sentejn ser isiru aġġornamenti regolari tal-popolazzjoni attwali li tirrapporta.
Artikolu 12
Dispożizzjonijiet transnazzjonali
Fil-perjodu bejn l-1 ta' April 2016 sal-1 ta' Lulju 2016, l-aġenti li jirrapportaw ser jitħallew jirrapportaw statistiċi dwar is-suq monetarju għal uħud mill-jiem relevanti iżda mhux kollha lill-BĊE jew lill-BĊN relevanti. Il-BĊE jew il-BĊN relevanti jista' jispeċifika l-jiem li għalihom għandu jkun meħtieġ ir-rapportar.
Artikolu 13
Dispożizzjoni finali
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-1 ta' Jannar 2015.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri b'konformità mat-Trattati.
Magħmul fi Frankfurt am Main, is-26 ta' Novembru 2014.