PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
REGOLAMENT TA’IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUNSILL (UE) Nru 1153/2012
tat-3 ta’ Diċembru 2012
li jimponi dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ġilda tal-kamoxxa li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina wara reviżjoni ta’ skadenza taħt l-Artikolu 11(2) tar-Regolament (KE) Nru 1225/2009
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1225/2009 tat-30 ta’ Novembru 2009 dwar il-protezzjoni kontra l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1) (“ir-Regolament bażiku”), u b’mod partikolari l-Artikoli 9(4) u 11(2) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mressqa mill-Kummissjoni Ewropea (“il-Kummissjoni”) wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv,
Billi:
A. PROĊEDURA
1. Il-miżuri fis-seħħ
(1)
Il-Kunsill, wara investigazzjoni ta’ anti-dumping (“l-investigazzjoni oriġinali”), impona bir-Regolament (KE) Nru 1338/2006 (2) dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet tal-ġilda tal-kamoxxa li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċi NM 4114 10 10 u 4114 10 90 li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“ir-RPĊ” jew “il-pajjiż ikkonċernat”) (“il-miżuri anti-dumping definittivi”). Il-miżuri ħadu l-forma ta’ dazju ad valorem fuq il-livell ta’ 58,9 %.
2. Talba għal reviżjoni ta’ skadenza
(2)
Wara l-pubblikazzjoni ta’ avviż ta’ skadenza imminenti tal-miżuri anti-dumping definittivi fis-seħħ (3), il-Kummissjoni rċeviet talba fl-14 ta’ Ġunju 2011 għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza ta’ dawn il-miżuri skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku. It-talba tressqet mill-UK Leather Federation (il-Federazzjoni tal-Ġilda tar-Renju Unit) (“l-applikant”), li tirrappreżenta aktar minn 50 %, tal-produzzjoni totali tal-Unjoni ta’ ġilda tal-kamoxxa.
(3)
It-talba mressqa kienet imsejsa fuq ir-raġunijiet li l-iskadenza tal-miżuri anti-dumping definittivi x’aktarx li kienet se twassal għall-kontinwazzjoni ta’ dumping u ta’ ħsara lill-industrija tal-Unjoni.
3. Il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza
(4)
Billi ġie determinat, wara li kkonsultat mal-Kumitat Konsultattiv, li kien hemm biżżejjed evidenza għall-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, il-Kummissjoni ħabbret fit-13 ta’ Settembru 2011, permezz ta’ avviż ippubblikat f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (4) (“in-Notifika ta’ bidu”), il-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku.
4. L-investigazzjoni
4.1. Il-perjodu ta’ investigazzjoni ta’ reviżjoni u l-perjodu kkunsidrat
(5)
L-investigazzjoni ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping kopriet il-perjodu ta’ bejn l-1 ta’ Lulju 2010 u t-30 ta’ Ġunju 2011 (“il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni” jew “il-PIR”). L-eżami tat-tendenzi rilevanti għall-valutazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ ħsara kopra l-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sa tmiem il-perjodu ta’ investigazzjoni tar-reviżjoni (“il-perjodu meqjus”).
4.2. Il-partijiet milquta mill-investigazzjoni
(6)
Il-Kummissjoni avżat uffiċjalment bil-bidu ta’ reviżjoni ta’ skadenza, lill-applikant u lil produtturi oħra magħrufa tal-Unjoni, lill-produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat, lill-importaturi mhux relatati, lill-utenti fl-Unjoni li hu magħruf li huma kkonċernati, kif ukoll lir-rappreżentanti tal-pajjiż ikkonċernat. Il-partijiet interessati ngħataw l-opportunità li jesprimu l-fehmiet tagħhom bil-miktub u li jitolbu seduta ta’ smigħ fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ bidu.
(7)
Fid-dawl tal-għadd apparentement kbir ta’ produtturi, produtturi esportaturi fil-pajjiż ikkonċernat u importaturi mhux relatati tal-Unjoni, tqies li jkun xieraq, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, li jiġi analizzat jekk għandux jintuża t-teħid ta’ kampjuni. Biex il-Kummissjoni tiddeċiedi kienx meħtieġ it-teħid ta’ kampjun u, kieku kien hekk, biex jintgħażel kampjun, dawk il-partijiet, skont l-Artikolu 17 tar-Regolament bażiku, ntalbu jippreżentaw lilhom infushom fi żmien 15-il jum mil-bidu tar-reviżjoni u li jipprovdu lill-Kummissjoni bit-tagħrif meħtieġ fin-Notifika ta’ bidu.
(8)
It-teħid ta’ kampjuni għall-produtturi tal-Unjoni kien applikat u minn tliet produtturi magħrufa tal-Unjoni żewġ gruppi ta’ produtturi ġew inklużi fil-kampjun.
(9)
Sitt produtturi esportaturi magħrufa fir-RPĊ ġew ikkuntattjati. Madankollu, l-ebda waħda minn dawn il-kumpaniji ma kkooperat fl-investigazzjoni.
(10)
Rigward l-importaturi, 35 importatur mhux relatat ta’ ġilda tal-kamoxxa fl-Unjoni kienu identifikati u mistiedna jipprovdu tagħrif tat-teħid ta’ kampjuni. Tnejn minnhom biss ippreżentaw lilhom infushom u kienu lesti li jikkooperaw fir-reviżjoni kurrenti. Konsegwentement, ebda teħid ta’ kampjuni ma kien meħtieġ għall-importaturi mhux relatati.
(11)
Il-Kummissjoni bagħtet kwestjonarji lill-partijiet kollha magħrufa kkonċernati u lil dawk li ppreżentaw lilhom infushom fl-iskadenzi stabbiliti fin-Notifika ta’ bidu. Waslu tweġibiet minn gruppi ta’ produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u żewġ importaturi mhux relatati li kkoperaw. L-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma kkoopera f’din ir-reviżjoni u l-ebda assoċjazzjoni tal-konsumaturi rilevanti ma bagħtet xi tagħrif lill-Kummissjoni jew ma ppreżentat lilha nnifisha fl-andament tal-investigazzjoni.
(12)
Il-Kummissjoni fittxet u vverifikat it-tagħrif kollu li qieset li kien meħtieġ għad-determinazzjoni tal-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping u ta’ ħsara li tirriżulta minnu u tal-interess tal-Unjoni. Saru żjarat ta’ verifika fuq il-post tal-partijiet interessati li ġejjin:
Produtturi tal-Unjoni
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, ir-Renju Unit; kif ukoll
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, l-Italja.
B. IL-PRODOTT IKKONĊERNAT U L-PRODOTT SIMILI
(13)
Il-prodott ikkonċernat minn din ir-reviżjoni huwa l-istess bħal dak tal-investigazzjoni oriġinali, jiġifieri ġilda tal-kamoxxa u ġilda mħallta tal-kamoxxa, sew jekk maqtugħa skont il-qies, sew jekk le, inklużi ġilda iebsa tal-kamoxxa u ġilda iebsa mħallta tal-kamoxxa li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina (“il-prodott ikkonċernat”), attwalment ikklassifikat fil-kodiċijiet NM 4114 10 10 u 4114 10 90.
(14)
L-investigazzjoni kkonfermat li, bħal fl-investigazzjoni oriġinali, il-prodott ikkonċernat u l-prodotti manifatturati u mibjugħin fis-suq domestiku fir-RPĊ, kif ukoll dawk immanifatturati u mibjugħin fl-Unjoni mill-produtturi tal-Unjoni, għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi kif ukoll l-istess użijiet u huma, għalhekk, meqjusin bħala prodotti simili fis-sens tal-Artikolu 1(4) tar-Regolament bażiku.
C. PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI TA’ DUMPING
(15)
Skont l-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk l-iskadenza tal-miżuri eżistenti tistax x’aktarx twassal għal kontinwazzjoni ta’ dumping.
1. Il-kummenti preliminari
(16)
Kif iddikjarat fil-premessa (9) hawn fuq, l-ebda wieħed mis-sitt produtturi esportaturi fir-RPĊ li ġew ikkuntattjati ma kkoopera fl-investigazzjoni u s-sejbiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping kellhom ikunu msejsa fuq il-fatti disponibbli, b’mod partikolari t-tagħrif imressaq mill-applikant, inkluż it-tagħrif fit-talba għal reviżjoni, u statistika skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku.
2. Id-dumping ta’ importazzjonijiet matul il-PIR
2.1. Il-pajjiż analogu
(17)
Skont id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 2(7)(a) tar-Regolament bażiku, il-valur normali kellu jiġi ddeterminat abbażi tal-prezz jew tal-valur normali kostruwit miksub f’pajjiż terz b’ekonomija tas-suq xierqa (“il-pajjiż analogu”), jew il-prezz mill-pajjiż analogu għal pajjiżi oħra, inkluża l-Unjoni, jew, fejn dan ma kienx possibbli, fuq kwalunkwe bażi oħra raġonevoli, inkluż il-prezz imħallas realment jew li għandu jitħallas fl-Unjoni għall-prodott simili, aġġustat b’mod xieraq jekk meħtieġ biex jinkludi marġni ta’ profitt raġonevoli.
(18)
Fl-investigazzjoni oriġinali, l-Istati Uniti tal-Amerika ntużat bħala pajjjiż analogu biex jiġi stabbilit il-valur normali. L-uniku produttur tal-ġilda tal-kamoxxa li kien jopera fl-Istati Uniti tal-Amerika fiż-żmien tal-investigazzjoni oriġinali minn dakinhar għalaq is-sit ta’ produzzjoni tiegħu. Minn dak iż-żmien il-ġilda tal-kamoxxa qed tiġi importata minn kumpanija ta’ impriża konġunta fit-Turkija. Billi ma hemmx aktar produzzjoni sinifikanti fl-Istati Uniti tal-Amerika tal-ġilda tal-kamoxxa, pajjiżi oħra, jiġifieri New Zealand, it-Turkija u l-Indja, kienu previsti bħala pajjiżi analogi fin-Notifika ta’ bidu tar-reviżjoni preżenti. Il-produtturi potenzjali fil-pajjiż analogu li jinsabu fi New Zealand, fit-Turkija u fl-Indja ġew ikkuntattjati, iżda ma kien hemm l-ebda kooperazzjoni.
(19)
Rigward il-valur normali, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni minn produttur ta’ pajjiż analogu, dan ġie ddeterminat fuq il-bażi ta’ tagħrif dwar il-prezz medju ta’ importazzjonijiet Indjani fl-Unjoni bħala disponibbli fl-istatistika tal-importazzjoni mill-Eurostat matul il-PIR. (Billi l-Indja hija l-pajjiż bl-ogħla volum ta’ importazzjonijiet fl-Unjoni). Rigward il-prezz tal-esportazzjoni, fin-nuqqas ta’ kooperazzjoni mill-produtturi esportaturi mir-RPĊ, dan kien ibbażat fuq it-tagħrif dwar il-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi fl-Unjoni bħala disponibbli fl-istatistika tal-importazzjoni mill-Eurostat matul il-PIR. Fuq dawk il-kunsiderazzjonijiet, il-marġni ta’ dumping ġie stabbilit bħala d-differenza bejn il-prezz medju tal-importazzjonijiet Indjani fl-Unjoni użat bħala valur normali u l-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi użat bħala l-prezz tal-esportazzjoni. Il-kalkolu tad-dumping irriżulta f’marġni ta’ dumping ta’64 %.
2.2. L-iżvilupp tal-importazzjonijiet f’każ li jiġu revokati l-miżuri
(20)
Minbarra l-analiżi tal-eżistenza ta’ dumping matul il-PIR, ġiet investigata l-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping jekk jiġu revokati l-miżuri. Minħabba l-fatt li l-ebda produttur esportatur fir-RPĊ ma kkoopera f’din l-investigazzjoni, il-konklużjonijiet hawn taħt joqogħdu fuq il-fatti disponibbli skont l-Artikolu 18 tar-Regolament bażiku, jiġifieri t-tagħrif mogħti fit-talbiet għal reviżjoni, id-dejta pprovduta mill-applikant, kif ukoll id-dejta tal-Eurostat.
(21)
F’dan ir-rigward, l-elementi li ġejjin ġew analizzati: l-iżvilupp tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, il-produzzjoni u l-kapaċità żejda tal-produtturi esportaturi u l-attrazzjoni tas-suq tal-Unjoni f’termini ta’ prezzijiet u ta’ volumi.
(22)
Kif indikat fil-premessa (32) hawn isfel, it-tqabbil tal-prezzijiet bejn l-importazzjonijiet mir-RPĊ matul il-PIR u l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni juri twaqqigħ tal-prezz sinifikanti (51,6 %). Is-suq tal-Unjoni jibqa’ attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi, kemm f’termini ta’ prezzijiet u ta’ volumi. Dan huwa rinforzat mill-fatt li hemm produzzjoni sinifikanti tal-kapaċitajiet disponibbli fir-RPĊ mindu saret l-impożizzjoni tal-miżuri meta l-importazzjonijiet mir-RPĊ tnaqqsu. Diġà qabel l-impożizzjoni tal-miżuri ir-RPĊ ittriplikat is-sehem mis-suq tagħha fl-Unjoni għal dan il-prodott - minn 10,7 % tas-sehem mis-suq tas-suq tal-Unjoni fl-2001 għal 31,7 % fl-2004. Barra minn hekk, il-prezzijiet ta’ esportazzjonijiet Ċiniżi lill-Unjoni għadhom ogħla minn dawk fuq is-swieq ta’ ċerti pajjiżi terzi oħra u b’hekk is-suq tal-Unjoni jkun attraenti għall-produtturi esportaturi Ċiniżi.
(23)
L-analiżi ta’ hawn fuq turi li l-esportazzjonijiet Ċiniżi komplew jidħlu fis-suq tal-Unjoni bi prezzijiet li kienu l-oġġett ta’ dumping b’marġni ta’ dumping għoli ħafna. Minħabba, notevolment, l-analiżi tal-livelli tal-prezzijiet fl-Unjoni kif ukoll tal-kapaċitajiet disponibbli fir-RPĊ, jista’ jiġi konkluż li hemm probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping jekk il-miżuri jitneħħew.
D. ĦSARA
1. L-industrija tal-Unjoni
(24)
Fl-Unjoni, il-prodott simili huwa mmanifatturat minn tliet (gruppi ta’) kumpaniji. Tnejn minnhom huma rappreżentati mill-applikant u huma bbażati fir-Renju Unit u l-Italja b ‘xi proċessar fil-Polonja u r-Rumanija. It-tielet produttur huwa bbażat fl-Italja u qed jappoġġja t-talba. Il-produtturi l-oħrajn kollha tal-ġilda tal-kamoxxa huma rrappurtati li għalqu s-siti tal-manifattura tagħhom mill-2006 meta l-miżuri oriġinali ġew introdotti.
(25)
Il-produzzjoni totali tal-Unjoni fit-tifsira tal-Artikolu 4(1) tar-Regolament bażiku kienet stabbilita fuq il-bażi tar-risposti għall-kwestjonarju mill-produtturi tal-Unjoni fil-kampjun u l-makrodejta ta’ bażi ppreżentata minn produttur terz fl-eżerċizzju eżistenti/tat-teħid ta’ kampjuni. Dawn il-kumpaniji jikkonstitwixxu l-industrija tal-Unjoni fis-sens tal-Artikolu 4(1) u l-Artikolu 5(4) tar-Regolament bażiku u minn hawn ‘il quddiem se ssir referenza għalihom bħala l-“industrija tal-Unjoni”. Iż-żewġ produtturi fil-kampjun jirrappreżentaw 80 % tal-produzzjoni tal-Unjoni.
(26)
Billi l-indikaturi mikroekonomiċi tal-ħsara huma bbażati fuq id-dejta ta’ żewġ kumpaniji biss, dawn huma ppreżentati f’format indiċjat biex tinżamm il-kunfidenzjalità, skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku.
2. Il-konsum fis-suq tal-Unjoni
(27)
Il-konsum tal-Unjoni ġie stabbilit abbażi tal-volumi tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni, u d-dejta tal-importazzjoni mill-Eurostat.
(28)
Ta’ min jinnota wkoll li mill-2010 kien hemm volumi sinifikanti ta’ importazzjonijiet bi prezzijiet baxxi ta’ ġilda tal-kamoxxa esportati lejn il-bqija tal-Unjoni minn Spanja (madwar 31 % f’termini ta’ sehem mis-suq). Huwa nnutat li Spanja ma għadhiex tipproduċi l-prodott simili u l-bejgħ ta’ ġilda tal-kamoxxa minn Spanja lejn il-bqija tal-Unjoni jaqbeż l-importazzjonijiet. Dawk il-volumi żdiedu maċ-ċifra tal-konsum. Bejn l-2008 u l-PIR, il-konsum tal-Unjoni żdied b’26 % biż-żieda ewlienija sseħħ bejn l-2009 u l-2010.
Tabella 1
2008
2009
2010
PIR
Konsum totali tal-Unjoni (f’elf pied kwadru) (*)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indiċi (2008 = 100)
100
101
129
126
3. L-importazzjonijiet mir-RPĊ
(a) Volum u sehem mis-suq
(29)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri fl-2006, l-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu b’mod sinifikanti u għadhom xorta pjuttost limitati, u jikkorrispondu għal sehem mis-suq ta’ madwar 4 % matul il-PIR. Minkejja dan, matul il-perjodu meqjus, il-volum tal-importazzjonijiet li joriġinaw mir-RPĊ żdied b’ disa’ (9) punti perċentwali u laħaq livell ta’ 1 103 330 pied kwadru matul il-PIR. Madankollu, l-importazzjonijiet Ċiniżi ma żdidux bl-istess rata bħall-konsum tal-Unjoni u s-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet Ċiniżi naqas matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 2
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (f’elf pied kwadru) (**)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indiċi (2008 = 100)
100
78
87
109
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (**)
5 %
4 %
3 %
4 %
(b) Prezzijiet
(i) L-evoluzzjoni tal-prezzijiet
(30)
Il-prezz medju tal-importazzjonijiet Ċiniżi kien ivarja tul il-perjodu kkunsidrat. Meta mqabbel mal-2008, il-prezz inizjalment żdied fl-2009 qabel niżel bi 13 % fl-2010 u reġa’ tela’ lura għal-livell li kien laħaq fl-2008 matul il-PIR.
Tabella 3
2008
2009
2010
PIR
Prezz tal-importazzjonijiet mill-pajjiż ikkonċernat (f’EUR/pied kwadru) (***)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indiċi (2008 = 100)
100
136
87
102
(ii) Twaqqigħ tal-prezz
(31)
Għall-iskop tal-analiżi tat-twaqqigħ tal-prezz, il-prezzijiet tal-bejgħ b’medju ppeżat tal-industrija tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati fis-suq tal-Unjoni kienu mqabbla mal-prezzijiet CIF korrispondenti b’medju ppeżat ta’ esportaturi mir-RPĊ. Għalhekk, il-prezzijiet tal-bejgħ tal-industrija tal-Unjoni ġew aġġustati b’mod partikolari għall-ispejjeż ta’ kreditu, spejjeż ta’ twassil, imballaġġ u kummissjonijiet għal livell fuq bażi ex-works. Il-prezzijiet CIF tal-esportazzjonijiet mir-RPĊ inkisbu mill-Eurostat u ġew aġġustati biex ikopru l-ispejjeż kollha relatati mal-approvazzjoni doganali, jiġifieri t-tariffi tad-dwana u l-ispejjeż ta’ wara l-importazzjoni (prezz tal-iżbark).
(32)
It-tqabbil wera li matul il-PIR, l-importazzjonijiet tal-prodott ikkonċernat kienu orħos mill-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni b’madwar 51,6 %.
4. Il-qagħda ekonomika tal-industrija tal-Unjoni
(33)
Skont l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-analiżi tal-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fuq l-industrija tal-Unjoni inkludiet valutazzjoni tal-fatturi u l-indiċijiet ekonomiċi kollha li affettwaw l-istat tal-industrija tal-Unjoni matul il-perjodu meqjus.
(34)
Għall-fini tal-analiżi tal-ħsara, l-indikaturi tal-ħsara ġew stabbiliti fiż-żewġ livelli li ġejjin:
-
L-indikaturi makroekonomiċi (produzzjoni, kapaċità, volum tal-bejgħ, sehem mis-suq, tkabbir, impjiegi, produttività, il-prezzijiet medji tal-unità u l-kobor tal-marġnijiet tad-dumping u rkupru mill-effetti tad-dumping tal-passat) ġew ivvaluati fil-livell tal-industrija kollha tal-Unjoni, abbażi tat-tagħrif miġbur minn tweġibiet sħaħ għall-kwestjonarju mill-kumpaniji fil-kampjun u l-makrodejta pprovduta mit-tielet produttur tal-Unjoni.
-
L-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi (ħażniet, pagi, profittabbiltà, dħul mill-investimenti, fluss tal-likwidità, possibbiltà li jiżdied il-kapital u l-investimenti) kienet imsejsa fuq it-tagħrif miksub mit-tweġibiet ivverifikati kif xieraq tal-kwestjonarju provduti mill-kumpaniji fil-kampjun. Dan it-tagħrif huwa kkunsidrat li jirrappreżenta l-industrija kollha tal-Unjoni. Minħabba li dawn l-indikaturi għandhom x’jaqsmu ma’ żewġ kumpaniji biss, iċ-ċifri assoluti ma jistgħux jiġu żvelati għal raġunijiet ta’ kunfidenzjalità skont l-Artikolu 19 tar-Regolament bażiku, u hawn taħt huma mogħtija indiċijiet biss.
(a) Indikaturi makroekonomiċi
4.1. Produzzjoni
(35)
Mill-2008 il-produzzjoni tal-Unjoni naqset kontinwament u matul il-PIR waqgħet sa 12 % taħt il-livell tagħha tal-2008, minkejja li l-konsum kien qed jikber fl-istess ħin b’26 %.
Tabella 4
2008
2009
2010
PIR
Produzzjoni (f’elf pied kwadru) (****)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indiċi (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Il-kapaċità ta’ produzzjoni u r-rati ta’ utilizzazzjoni tal-kapaċità
(36)
Il-kapaċità tal-produzzjoni baqgħet stabbli bejn l-2008 u l-PIR. Waqt li l-utilizzazzjoni tal-kapaċità kienet diġà f’livell baxx fl-2008, it-tnaqqis fil-produzzjoni bejn l-2008 u l-PIR wassal għal aktar tnaqqis sinifikanti fl-użu tal-kapaċità b’7 punti perċentwali bejn l-2008 u l-PIR.
Tabella 5
2008
2009
2010
PIR
Kapaċità tal-produzzjoni (f’elf pied kwadru) (*****)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indiċi (2008 = 100)
100
100
100
100
L-utilizzazzjoni tal-kapaċità (*****)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indiċi (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Volum tal-bejgħ
(37)
Il-bejgħ mill-industrija tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati żdied b’5 % bejn l-2008 u l-2009, qabel ma kompla jonqos bi 2 % fl-2010 u reġa’ tela’ matul il-PIR. Fuq kollox, il-volum tal-bejgħ żdied b’9 % matul il-perjodu kkunsidrat.
Tabella 6
2008
2009
2010
PIR
Volum ta’ bejgħ tal-Unjoni lil klijenti mhux relatati (f’elf pied kwadru) (******)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indiċi (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Sehem mis-suq
(38)
Bejn l-2008 u l-2009 l-industrija tal-Unjoni rnexxielha bi ftit tikseb mill-ġdid perċentwal (1 %) tas-sehem mis-suq mil-livell diġà baxx tagħha ta’ 23 % fl-2008, qabel is-sehem mis-suq tagħha naqas b’ erba’ (4) punti perċentwali għal 20 % biss fil-PIR.
Tabella 7
2008
2009
2010
PIR
Is-sehem mis-suq tal-industrija tal-Unjoni (*******)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indiċi (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Tkabbir
(39)
Bejn l-2008 u l-PIR, filwaqt li l-konsum tal-Unjoni żdied b’26 %, il-volum ta’ bejgħ mill-produtturi tal-Unjoni fis-suq tal-Unjoni żdied biss b’disgħa fil-mija (9 %), u s-sehem mis-suq tal-produtturi tal-Unjoni naqas bi tliet (3) punti perċentwali. Għaldaqstant, qed jiġi konkluż li l-produtturi tal-Unjoni bilkemm setgħu jibbenefikaw mit-tkabbir tas-suq.
4.6. Impjiegi
(40)
Wara l-ewwel tnaqqis sinifikanti ta’ disgħa fil-mija (9 %) fl-impjiegi bejn l-2008 u l-2009, il-livell tal-impjiegi tal-industrija tal-Unjoni kompla jonqos. Minn 74 impjegat fl-2008, baqa’ biss 59 impjegat fil-PIR, li jfisser tnaqqis globali ta’ 19 %.
Tabella 8
2008
2009
2010
PIR
Il-prodott tal-impjiegi kkonċernat (persuni) (********)
74
67
62
59
Indiċi (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Produttività
(41)
Il-produttività tal-forza tax-xogħol tal-industrija tal-Unjoni, imkejla bħala prodott għal kull persuna impjegata kull sena, żdiedet b’disgħa fil-mija (9 %) bejn l-2008 u l-PIR. Dan huwa riflessjoni tal-fatt li l-impjiegi naqsu b’ritmu aktar mgħaġġel mill-produzzjoni.
Tabella 9
2008
2009
2010
PIR
Produttività (f’piedi kwadri għal kull impjegat) (*********)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indiċi (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Prezzijiet tal-bejgħ u fatturi li jaffettwaw il-prezzijiet domestiċi
(42)
Il-prezzijiet tal-bejgħ ta’ unità tal-industrija tal-Unjoni baqgħu stabbli bejn l-2008 u l-PIR. Kif imsemmi hawn fuq il-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni kienu waqqgħu b’mod sinifikanti bl-importazzjonijiet Ċiniżi li kienu l-oġġett ta’ dumping. Madankollu, il-livell tal-prezzijiet miżmum kien għad-detriment tas-sehem tas-suq tal-industrija tal-Unjoni.
Tabella 10
2008
2009
2010
PIR
Prezz ta’unità fis-suq tal-Unjoni (f’EUR/pied kwadru) (**********)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indiċi (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Id-daqs tal-marġni tad-dumping
(43)
Minħabba l-volum, is-sehem mis-suq u l-prezzijiet tal-importazzjonijiet mir-RPĊ, l-impatt fuq l-industrija tal-Unjoni tal-marġni attwali tad-dumping ma jistax jitqies li hu negliġibbli.
4.10. Irkupru mill-effetti tad-dumping fl-imgħoddi
(44)
L-indikaturi eżaminati hawn fuq juru li, minkejja l-impożizzjoni tal-miżuri anti-dumping fl-2006, il-qagħda ekonomika u finanzjarja tal-industrija tal-Unjoni baqgħet sostanzjalment fraġli u ta’ ħsara. Għalhekk, ma seta’ jiġi stabbilit ebda rkupru attwali mid-dumping tal-imgħoddi u huwa meqjus li l-industrija tal-Unjoni tibqa’ vulnerabbli għall-effett ta’ ħsara ta’ kwalunkwe importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping fis-suq tal-Unjoni.
(b) Indikaturi mikroekonomiċi
4.11. Ħażniet
(45)
Il-livell ta’ ħażniet tal-għeluq tal-industrija tal-Unjoni żdied b’mod sinifikanti b’31 % bejn l-2008 u l-PIR. Aktar analiżi ppermettiet li jsir l-irfinar tal-valutazzjoni tal-evoluzzjoni tan-numru ta’ xhur ta’ produzzjoni li jkunu qegħdin jinħażnu. F’dan ir-rigward, fl-2008 il-produtturi fil-kampjun żammu madwar ħames xhur ta’ produzzjoni (43 %) iżda l-pressjoni tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping ġegħlithom li jżidu l-ħażniet għal aktar minn seba’ xhur ta’ produzzjoni (li jikkorrispondu għal 63 % tal-produzzjoni totali fis-sena) matul il-PIR. Għalhekk il-konklużjoni li t-tendenza tal-ħażniet turi qagħda ta’ ħsara hija kkonfermata.
Tabella 11
2008
2009
2010
PIR
Stokk tal-għeluq (f’piedi kwadri) (***********)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
Indiċi (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Pagi
(46)
Il-paga medja għal kull impjegat kienet stabbli bejn l-2008 u l-2009, kif ukoll bejn l-2010 u l-PIR. Iż-żieda qawwija b’20 % bejn l-2009 u l-2010 hija dovuta għal żieda sinifikanti fl-ispiża tax-xogħol minn tnejn mill-kumpaniji fil-kampjun minkejja l-fatt li l-impjiegi tnaqqsu.
Tabella 12
2008
2009
2010
PIR
L-ispejjeż annwali tax-xogħol għal kull impjegat (‘000 EUR) (************)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
Indiċi (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Investimenti
(47)
L-investimenti annwali tal-kumpaniji fil-kampjun fil-produzzjoni tal-prodott simili kienu fil-biċċa l-kbira għall-manutenzjoni, u żdiedu b’21 % bejn l-2008 u l-PIR. Iż-żieda qawwija bejn l-2010 u l-PIR hija dovuta għax-xiri ta’ xi tagħmir minn waħda mill-kumpaniji fil-kampjun fl-2011.
Tabella 13
2008
2009
2010
PIR
Investimenti netti (f’EUR) (*************)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
Indiċi (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Profittabbiltà u redditu mill-investimenti
(48)
L-industrija tal-Unjoni kienet qed tagħmel telf matul il-perjodu kollu kkunsidrat. Bejn l-2008 u l-PIR, it-telf (it-tnejn f’termini assoluti u espressi bħala perċentwal tal-fatturat) żdied aktar mid-doppju.
(49)
Bl-istess mod, ir-redditu fuq l-investimenti (“ROI”) kien negattiv tul il-perjodu kollu meqjus, u mar għall-agħar bi tnaqqis ta’ 131 punt perċentwali bejn l-2008 u l-PIR.
Tabella 14
2008
2009
2010
PIR
Il-Profitt Nett tal-bejgħ tal-UE lil klijenti mhux relatati (% ta’ bejgħ nett) (**************)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
Indiċi (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
ROI (profitt nett f’% tal-valur nett skont il-kotba tal-investimenti) (**************)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
Indiċi (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Il-fluss tal-flus u l-kapaċità ta’ ġbir ta’ kapital
(50)
Il-fluss tal-flus nett mill-attivitajiet operattivi baqa’ negattiv tul il-perjodu kollu meqjus, u mar għall-agħar bi kważi - 300 punti perċentwali bejn l-2008 u l-PIR.
Tabella 15
2008
2009
2010
PIR
Fluss tal-flus (f’EUR) (***************)
Id-dejta kunfidenzjali tan-negozju
Indiċi (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Ma kienx hemm indikazzjonijiet li l-industrija tal-Unjoni ltaqgħet ma’ diffikultajiet biex jiżdied il-kapital.
(c) Impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u fatturi oħra
4.16. L-impatt tal-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping
(52)
Wara l-impożizzjoni tal-miżuri, l-importazzjonijiet Ċiniżi naqsu b’mod sinifikanti u għadhom pjuttost limitati, u jikkorrispondu għal sehem mis-suq ta’ madwar erba’ fil-mija (4 %) matul il-PIR. It-tqabbil tal-prezzijiet bejn dawn l-importazzjonijiet u l-prezzijiet tal-industrija tal-Unjoni madankollu juri twaqqigħ ta’ prezz sinnifikanti (51,6 %). Minħabba li l-ġilda tal-kamoxxa hija prodott standardizzat, li l-ambitu tal-prodott huwa limitat ħafna u li l-merkanzija Ċiniża hi f’termini ta’ kwalità simili għal dik Ewropea, is-sehem mis-suq relattivament żgħir tal-importazzjonijiet Ċiniżi flimkien ma’ punti sinifikanti ta’ twaqqigħ tal-prezz jindika l-impatt sinifikanti li għandhom dawn l-importazzjonijiet fuq il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni.
4.17. L-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra
(53)
Hemm importazzjonijiet sinifikanti mill-Indja, mit-Turkija u minn New Zealand kif ukoll xi importazzjonijiet minn pajjiżi oħra, li flimkien jammontaw għal sehem tas-suq ta’ 46 % fil-PIR (tnaqqis minn 60 % fl-2008).
(54)
Fir-rigward tal-importazzjonijiet mill-Indja, huwa nnutat li l-volumi tagħhom huma sinifikanti u li żiedu s-sehem mis-suq tagħhom minn 11 % fl-2008 għal 16 % fil-PIR. Fl-istess ħin, il-prezzijiet medji tal-importazzjoni mill-Indja huma kemmxejn taħt il-prezzijiet medji tal-produtturi tal-Unjoni. Minħabba l-volumi sinifikanti u d-differenzali fil-prezz huwa kkunsidrat li l-importazzjonijiet Indjani qed jikkontribwixxu sa ċertu punt għall-qagħda ekonomika negattiva tal-industrija tal-Unjoni. Fl-istess ħin, ta’ min jinnota li l-prezzijiet tal-importazzjoni mill-Indja huma aktar minn 60 % ogħla mill-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping. Konsegwentement, qed jitqies li dan impatt limitat fuq il-qagħda attwali tal-industrija tal-Unjoni bil-probabbiltà kollha ma jiksirx ir-rabta kawżali bejn l-importazzjonijiet l-huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara fil-każ taż-żieda probabbli tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping u aktar deterjorament fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni li tirriżulta minnhom jekk il-miżuri jiġu revokati.
Tabella 16
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-Indja (f’elf pied kwadru) (****************)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-Indja (****************)
11 %
10 %
15 %
16 %
Prezz medju tal-importazzjonijiet mill-Indja (f’EUR/għal kull pied kwadru)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Hemm ukoll importazzjonijiet sinifikanti mit-Turkija, li jammontaw għal sehem mis-suq ta’ 10 % fil-PIR (tnaqqis minn 18 % fl-2008). Fl-istess ħin il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet huma ħafna ogħla mill-ġilda tal-kamoxxa mir-RPĊ u huma qrib ħafna lejn il-livell tal-prezzijiet fl-industrija tal-Unjoni. Minħabba x-xejra li qed tonqos tal-importazzjonijiet mit-Turkija u l-prezzijiet relattivament għolja tagħhom, qed jitqies li dawn ma jiksrux ir-relazzjoni kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping u l-ħsara fil-każ ta’ żieda probabbli fl-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping u aktar deterjorament fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni li jirriżulta minnhom jekk il-miżuri jiġu revokati.
Tabella 17
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mit-Turkija (f’elf pied kwadru) (*****************)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mit-Turkija (*****************)
18 %
12 %
10 %
10 %
Prezz medju tal-importazzjonijiet mit-Turkija (f’EUR/għal kull pied kwadru)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Hemm ukoll importazzjonijiet sinifikanti minn New Zealand, li jammontaw għal sehem mis-suq ta’ 7 % fil-PIR u li żdiedu minn 3 % fl-2008. Madankollu, il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet huma ħafna ogħla mill-prezzijiet tal-ġilda tal-kamoxxa mir-RPĊ u saħansitra anki ogħla mil-livell tal-prezz tal-industrija tal-Unjoni. Minħabba l-prezzijiet relattivament għoljin tal-importazzjonijiet minn New Zealand, qed jitqies li huma, wkoll, ma jiksrux ir-relazzjoni kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara fil-każ taż-żieda probabbli tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’dumping u aktar deterjorament fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni li jirriżulta minnhom jekk il-miżuri jiġu revokati.
Tabella 18
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet minn New Zealand (f’elf pied kwadru) (******************)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Sehem mis-suq tal-importazzjoni minnNew Zealand (******************)
3 %
11 %
7 %
7 %
Prezz medju tal-importazzjonijiet minn New Zealand (f’EUR pied kwadru)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
L-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja jammontaw għal sehem mis-suq ta’ 13 % fil-PIR (tnaqqis minn 27 % fl-2008). Fl-istess ħin il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet huma ħafna ogħla mill-prezzijiet tal-ġilda tal-kamoxxa mir-RPĊ u qrib ħafna lejn il-livell tal-prezzijiet fl-industrija tal-Unjoni. Minħabba x-xejra li qed tonqos tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja u l-prezzijiet relattivament għolja tagħhom meta mqabbla mal-importazzjonijiet tal-ġilda tal-kamoxxa mir-RPĊ, qed jitqies li huma, wkoll, ma jiksrux ir-relazzjoni kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma l-oġġett ta’ dumping u l-ħsara fil-każ ta’ żieda probabbli tal-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping u aktar deterjorament fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni li jirriżulta minnhom jekk il-miżuri jiġu revokati.
Tabella 19
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja (f’elf pied kwadru) (*******************)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Is-sehem mis-suq tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja (*******************)
27 %
18 %
16 %
13 %
Prezz medju tal-importazzjonijiet mill-bqija tad-dinja (EUR/pied kwadru)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
L-importazzjonijiet mill-pajjiżi terzi l-oħra kollha flimkien jammontaw għal sehem mis-suq ta’ 46 % fil-PIR (tnaqqis minn 60 % fl-2008). Fl-istess ħin il-prezzijiet medji ta’ dawn l-importazzjonijiet huma ħafna ogħla mill-ġilda tal-kamoxxa mir-RPĊ u huma qrib ħafna lejn il-livell tal-prezzijiet fl-industrija tal-Unjoni. Minħabba x-xejra li qed tonqos tal-importazzjonijiet minn pajjiżi terzi u l-prezzijiet relattivament għolja tagħhom, qed jitqies li dawn, meta jittieħdu kollha f’salt, ma jiksrux ir-relazzjoni kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping u l-ħsara fil-każ ta’ żieda probabbli fl-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping u aktar deterjorament fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni li jirriżulta minnhom jekk il-miżuri jiġu revokati.
Tabella 20
2008
2009
2010
PIR
Volum tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (f’elf pied kwadru) (5)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indiċi (2008 = 100)
100
86
105
97
Sehem mis-suq tal-importazzjonijiet minn pajjiżi oħra (5)
60 %
51 %
49 %
46 %
Prezz medju ta’ importazzjonijiet mill-Indja (f’EUR/pied kwadru)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Konklużjoni dwar il-qagħda tal-industrija tal-Unjoni
(59)
Baqa’ biss tliet produtturi (kollha kemm huma SMEs) fl-Unjoni. Il-produtturi l-oħrajn kollha tal-ġilda tal-kamoxxa huma rrappurtati li għalqu s-siti tal-manifattura tagħhom mill-2006 ‘l hawn meta l-miżuri oriġinali ġew introdotti. Dan jista’ jidher li jirriżulta miż-żieda fil-pressjoni li l-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping qed jeżerċitaw fuq is-suq tal-Unjoni, anki f’sitwazzjoni ta’ konsum li qed jiżdied.
(60)
L-analiżi tal-ħsara turi li l-qagħda tal-industrija tal-Unjoni marret għall-agħar matul il-perjodu kkunsidrat. B ‘mod partikolari, il-produzzjoni naqset b’madwar 12 % u anki jekk il-bejgħ żdied bi ftit, dik iż-żieda kienet inqas miż-żieda fil-konsum, u konsegwentement is-sehem tas-suq tal-produtturi tal-Unjoni naqas bi tliet (3) punti perċentwali.
(61)
Fl-istess ħin l-analiżi tal-indikaturi mikroekonomiċi turi li l-profittabbiltà, ir-redditu fuq l-investiment u l-fluss tal-flus fl-industrija tal-Unjoni baqgħu negattivi tul il-perjodu meqjus u komplew jiddeterjoraw lejn il-PIR.
(62)
L-importazzjonijiet mill-Indja, mit-Turkija, minn New Zealand u mill-bqija tad-dinja ġew analizzati. Rigward kull wieħed mill-flussi ta’ dawn l-importazzjonijiet, kif ukoll meta meħuda kollha flimkien, qed jitqies li dawn ma jiksrux ir-relazzjoni kawżali bejn l-importazzjonijiet li huma oġġett ta’ dumping u l-ħsara fil-każ ta’ żieda probabbli fl-importazzjonijiet Ċiniżi li huma l-oġġett ta’ dumping u aktar deterjorament fil-qagħda tal-industrija tal-Unjoni li jirriżulta minnhom fil-każ li l-miżuri jiġu revokati.
(63)
Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet preċedenti, qed jiġi konkluż li l-industrija tal-Unjoni kompliet issofri ħsara materjali fis-sens tal-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku u li l-qagħda tagħha hija fraġli u vulnerabbli ħafna u ‘l bogħod mill-kondizzjoni li tista’ tkun mistennija li kieku din laħqet irkuprat mill-ħsara li nstabet fl-investigazzjoni oriġinali.
(64)
Qed jiġi konkluż ukoll li l-qagħda ta’ ħsara fl-industrija tal-Unjoni kienet fil-biċċa l-kbira kkawżata mill-eżistenza kontinwa (anki jekk f’inqas kwantitajiet) ta’ importazzjonijiet bi prezz baxx u li huma l-oġġett ta’ dumping mir-RPĊ.
E. IL-PROBABBILTÀ TA’ KONTINWAZZJONI TAL-ĦSARA
1. L-impatt tal-volum tal-importazzjonijiet u l-effetti fuq il-prezzijiet ipproġettati fil-każ ta’ revoka tal-miżuri
(65)
Għalkemm il-volumi tal-importazzjonijiet mir-RPĊ naqsu b’mod sinifikanti wara l-impożizzjoni tal-miżuri fl-2006, huwa kkunsidrat li għad hemm kapaċitajiet sinifikanti ta’ produzzjoni fir-RPĊ (ara l-premessa 22). Dawn il-kapaċitajiet żejda jistgħu faċilment jiġu ttrasferiti lejn is-suq tal-Unjoni jekk il-miżuri jiġu revokati.
(66)
Qed jitqies li jekk il-miżuri jiġu revokati, wisq probabbli l-produtturi esportaturi Ċiniżi jagħmlu sforz biex jerġgħu jirbħu kwalunkwe telf tas-sehem tagħhom fis-suq fl-Unjoni. Tabilħaqq, it-twaqqigħ tal-prezz sinifikanti stabbilit mill-investigazzjoni juri li l-livell tal-prezzijiet fl-Unjoni jagħmilha suq interessanti ħafna għall-importazzjonijiet Ċiniżi (ara l-premessa 22).
2. Konklużjoni dwar il-kontinwazzjoni ta’ ħsara
(67)
Fuq din il-bażi, qed jiġi konkluż li r-revoka tal-miżuri fuq l-importazzjonijiet mir-RPĊ x’aktarx li tirriżulta fil-kontinwazzjoni ta’ ħsara għall-industrija tal-Unjoni.
F. L-INTERESS TAL-UNJONI
1. Introduzzjoni
(68)
Skont l-Artikolu 21 tar-Regolament bażiku, ġie eżaminat jekk iż-żamma tal-miżuri anti-dumping eżistenti tmurx kontra l-interess tal-Unjoni b’mod ġenerali. Id-determinazzjoni tal-interess tal-Unjoni kienet imsejsa fuq apprezzament tad-diversi interessi involuti, jiġifieri dawk tal-industrija tal-Unjoni, fuq naħa, u dawk tal-importaturi u tal-utenti, fuq in-naħa l-oħra.
(69)
Għandu jiġi mfakkar ukoll li, fl-investigazzjoni oriġinali, tqies li l-adozzjoni tal-miżuri ma tmurx kontra l-interess tal-Unjoni. Barra minn hekk, il-fatt li l-investigazzjoni preżenti hija reviżjoni, li b’hekk tanalizza qagħda li fiha l-miżuri anti-dumping diġà kienu fis-seħħ, jippermetti l-valutazzjoni ta’ kwalunkwe impatt negattiv mhux dovut fuq il-partijiet konċernati mill-miżuri anti-dumping attwali.
(70)
Fuq din il-bażi ġie eżaminat jekk, minkejja l-konklużjonijiet dwar il-probabbiltà ta’ kontinwazzjoni ta’ dumping li jagħmel il-ħsara, jistax jiġi konkluż b’mod ċar li ma jkunx fl-interess tal-Unjoni li jinżammu l-miżuri f’dan il-każ partikolari.
2. L-interess tal-industrija tal-Unjoni
(71)
L-industrija tal-Unjoni, magħmula minn SMEs, tilfet b’mod konsistenti s-sehem mis-suq u ġarrbet ħsara materjali matul il-perjodu meqjus. Jekk il-miżuri jitħassru, l-industrija tal-Unjoni wisq probabbli tkun f’qagħda saħansitra agħar.
3. L-interess tal-importaturi
(72)
Hemm żewġ importaturi mhux relatati li kkooperaw fl-investigazzjoni. In-negozju relatat mal-ġilda tal-kamoxxa jikkostitwixxi biss parti limitata mid-dħul rispettiv tagħhom. Ma hemmx indikazzjonijiet li kontinwazzjoni tal-miżuri jkollha effett negattiv sinifikanti fuq l-attivitajiet tagħhom.
4. L-interess tal-utenti u tal-konsumaturi
(73)
L-ebda utent jew assoċjazzjoni tal-konsumaturi ma ppreżentaw lilhom infushom fil-limitu taż-żmien stabbilit fin-Notifika ta’ bidu, kif kien ukoll il-każ fl-investigazzjoni oriġinali. Minħabba li fl-investigazzjoni oriġinali tqies li l-miżuri inkwistjoni ma jkunux jaffettwaw bla bżonn l-interess ta’ dawn il-partijiet u meta jitqies in-nuqqas ta’ kooperazzjoni kontinwa tagħhom, jista’ jiġi konkluż li l-interess tagħhom ma għandux ikun affettwat miż-żamma tal-miżuri. Tabilħaqq, l-eżistenza ta’ importazzjonijiet sinifikanti minn sorsi oħra u bi prezzijiet kompetittivi se tiżgura li l-utenti u l-konsumaturi jkomplu jkollhom għażla wiesgħa ta’ fornituri differenti tal-prodott inkwistjoni u bi prezzijiet raġonevoli.
5. Konklużjoni
(74)
Wara li ġew ikkunsidrati l-fatturi kollha deskritti hawn fuq, ġie konkluż li ma hemmx raġunijiet sodi biżżejjed kontra ż-żamma tal-miżuri anti-dumping attwali.
G. MIŻURI ANTI-DUMPING
(75)
Il-partijiet kollha ġew mgħarrfa bil-fatti u l-kunsiderazzjonijiet essenzjali li abbażi tagħhom kien maħsub li jiġi rakkomandat li jinżammu l-miżuri eżistenti. Dawn ingħataw ukoll perjodu biex jibagħtu l-kummenti tagħhom wara dak l-iżvelar. Is-sottomissjonijiet u l-kummenti ngħataw il-kunsiderazzjoni dovuta fejn dan kien meħtieġ.
(76)
Jirriżulta minn dak li ntqal hawn fuq li, kif stabbilit fl-Artikolu 11(2) tar-Regolament bażiku, il-miżuri anti-dumping applikabbli għall-importazzjonijiet tal-ġilda tal-kamoxxa li joriġinaw mir-RPĊ għandhom jinżammu. Ta’ min ifakkar li dawn il-miżuri jikkonsistu f’dazju ad valorem fuq il-livell ta’ 58,9 %,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
1. B’dan huwa impost dazju anti-dumping definittiv fuq l-importazzjonijiet ta’ ġilda tal-kamoxxa u ġilda mħallta tal-kamoxxa, kemm jekk maqtugħa skont il-qies kif ukoll jekk le, inklużi ġilda iebsa tal-kamoxxa u ġilda iebsa mħallta tal-kamoxxa li attwalment jaqgħu taħt il-kodiċijiet NM 4114 10 10 u 4114 10 90 u li joriġinaw mir-Repubblika Popolari taċ-Ċina.
2. Ir-rata tad-dazju ta’ anti-dumping definittiv applikabbli għall-prezz nett, ħieles fuq il-fruntiera tal-Unjoni, qabel id-dazju, għall-prodotti deskritti fil-paragrafu 1 għandha tkun ta’ 58,9 %.
3. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, għandhom japplikaw id-dispożizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazju doganali.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta’ Diċembru 2012.