PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/429
ze dne 13. března 2015,
kterým se stanoví pravidla zohledňování nákladů způsobených emisemi hluku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (1), a zejména na čl. 31 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V bílé knize „Plán jednotného evropského dopravního prostoru - vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ (2) se uvádí, že 10 % evropské populace je vystaveno významnému hlukovému znečištění ze železniční dopravy, způsobeného zejména nákladní dopravou. Hluk je místně omezená externalita, jež se dotýká osob, které žijí v blízkosti železničních tratí. Nákladově nejefektivnějším způsobem se jejího snížení dosáhne u zdroje, kde hluk vzniká. Nahradí-li se litinové brzdové špalíky kompozitními brzdovými špalíky, je možné hluk snížit až o 10 dB. Měla by se tedy podporovat a provádět modernizace vozů ekonomicky nejživotaschopnější dostupnou technologií nízkohlučného brzdění.
(2)
Cílem tohoto nařízení je vytvořit pobídky pro modernizaci vozů tím, že se umožní proplacení příslušných nákladů spojených s instalací kompozitních brzdových špalíků.
(3)
Podle čl. 31 odst. 5 směrnice 2012/34/EU má Komise pravomoc přijmout prováděcí opatření stanovující způsoby uplatňování zpoplatnění za náklady vzniklé působením hluku, včetně doby trvání tohoto uplatňování a umožňující, aby odstupňování poplatků za infrastrukturu případně zohlednilo citlivost dotčené oblasti, zejména vzhledem k velikosti dotčené populace a řazení vlaku a jeho dopadu na úroveň emisí hluku („poplatky za přístup k infrastruktuře v závislosti na emisích hluku“).
(4)
Toto nařízení stanoví taková pravidla a poskytuje vhodný právní rámec, na jehož základě by provozovatelé infrastruktury měli zavést a provádět režim poplatků za přístup k infrastruktuře v závislosti na emisích hluku (dále jen „režim“). Tento právní rámec by měl železničním podnikům, držitelům kolejových vozidel a jiným zúčastněným stranám zaručit právní jistotu a pobídky, aby své vozy modernizovali. Pravidla stanovená v tomto nařízení se proto vztahují na dobu trvání režimu, úroveň pobídek a související opatření.
(5)
Za účelem poskytnutí potřebných odborných znalostí a pomoci vytvořila Komise v roce 2011 odbornou pracovní skupinu pro poplatky za přístup k infrastruktuře v závislosti na emisích hluku. Skupina sestávala ze zástupců zúčastněných členských států, provozovatelů infrastruktury, železničních podniků, držitelů kolejových vozidel a občanské společnosti a stala se zdrojem cenných informací.
(6)
Členské státy by měly mít možnost rozhodnout, zda by měl provozovatel infrastruktury upravit poplatky za infrastrukturu v souladu s tímto nařízením za účelem zohlednění nákladů způsobených emisemi hluku.
(7)
Vozy, které jsou v souladu s nařízením Komise (EU) č. 1304/2014 (3) o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla - hluk“ a jeho následnými změnami (dále jen TSI „Hluk“), by měly být považovány za „nehlučné“. Vozy, které nejsou v souladu s TSI „Hluk“ by měly být považovány za „hlučné“. Je-li během obnovy nebo modernizace vůz vybaven certifikovanými kompozitními brzdovými špalíky a nejsou-li posuzovanému vozu přidány žádné zdroje hluku, pak by požadavky TSI „Hluk“ měly být považovány za splněné.
(8)
Existují vozy, jež kvůli jejich technickým vlastnostem pomocí kompozitních brzdových špalíků modernizovat nelze. Tyto vozy by neměly spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(9)
Aby byla zachována konkurenceschopnost odvětví železniční dopravy, měl by mít režim podobu minimální povinné slevy nebo bonusu pro železniční podniky používající modernizované vozy. Ze stejného důvodu by měly být správní postupy omezeny na nezbytné minimum.
(10)
Aby byla zohledněna citlivost oblasti zasažené hlukem, zejména pokud jde o velikost dotčené populace, měli by mít provozovatelé infrastruktury možnost zavést příplatek (malus) pro železniční podniky používající hlučné vlaky. Malus lze zavádět pouze tam, kde je rovněž zaveden bonus. Úroveň malusu se může na různých železničních tratích nebo úsecích z řádně odůvodněných příčin lišit, zejména v závislosti na tom, do jaké míry je dotčené obyvatelstvo hluku vystaveno. Aby nebyla dotčena celková konkurenceschopnost odvětví železniční dopravy, měla by být hodnota malusu omezena a v žádném případě by neměla převyšovat bonus. Jsou-li však náklady způsobené hlukem zohledněny v silniční nákladní dopravě v souladu s právem Unie, toto omezení by se nemělo uplatnit.
(11)
Výsledek účinného snižování hluku v důsledku modernizace vozů se stává patrným až tehdy, kdy jsou nehlučné téměř všechny vozy, z nichž se vlak skládá. Navíc by se mělo podporovat, aby se emise hluku snižovaly více než jen na požadované minimum, a rovněž je třeba v oblasti snižování hluku stimulovat inovace. Proto by měly být povoleny dodatečné bonusy za „nehlučné“ vlaky a „velmi tichá“ kolejová vozidla.
(12)
Protože jedním z hlavních cílů tohoto nařízení je poskytnout pobídky pro rychlou modernizaci vozů, měla by doba trvání režimu nabízejícího bonus být časově omezena, zároveň by však měla platit dosti dlouho na to, aby poskytla dostatečnou finanční podporu. Režim by proto měl začít platit co nejdříve a být ukončen v roce 2021. Členské státy by však měly mít možnost rozhodnout, zda by provozovatelé infrastruktury měli režim uplatňovat po navrhovaném datu zahájení. Účinky režimů existujících ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost by měly být uznány a zohledněny a pro tento účel by se měla stanovit vhodná přechodná ustanovení. Uplatnění takových režimů by v žádném případě nemělo vést k diskriminaci některých železničních podniků.
(13)
V případě, že pokrok v modernizaci vozů nebude uspokojivý, měly by mít členské státy možnost uplatňovat malus i po skončení platnosti režimu za podmínky, že se podobné opatření použije v odvětví silniční nákladní dopravy. Koncepce tohoto malusu by měla splňovat zásady internalizace externích nákladů způsobených hlukem pro všechny druhy nákladní dopravy, zejména dopravy silniční.
(14)
Protože vozy obvykle modernizují držitelé železničních vozů, avšak bonus by připadl železničním podnikům, měly by se pobídky přenést na ty, kdo nesou náklady za modernizaci.
(15)
Existují různé studie nákladů na modernizaci a nezbytných pobídek, které by umožnily další modernizaci ve spojení s dalšími možnostmi financování. Na základě podpůrné studie posouzení dopadů vypracované Komisí, by minimální harmonizovaná úroveň bonusu měla být stanovena na 0,0035 EUR na nápravu na km. Tato výše bonusu by měla motivovat modernizaci vozu, který po dobu 6 let ročně urazí vzdálenost 45 000 km, neboť by měla pokrýt 50 % příslušných nákladů. Protože se má za to, že provoz vozů s kompozitními brzdovými špalíky má za následek vyšší provozní náklady, a protože je možné, že vůz ve skutečnosti urazí méně než 45 000 km ročně, bonus by mohl být navýšen, aby se tyto skutečnosti zohlednily.
(16)
Aby se modernizace vozů zrychlila a minimalizovalo se riziko možných negativních důsledků pro konkurenceschopnost odvětví železniční dopravy, držitelé vozů a železniční podniky by měly být vybízeny k tomu, aby pro modernizaci vozů využívaly možnosti evropského veřejného financování, jež se jim nabízí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (4), kterým se vytváří nástroj pro propojení Evropy. Za stejným účelem by členské státy, které rozhodnou, aby provozovatelé infrastruktury tento režim používali, měly být vybízeny k tomu, aby uvolnily příslušné vnitrostátní finanční prostředky.
(17)
Aby byly zajištěny rovné podmínky pro všechny železniční podniky a zabránilo se vyplácení bonusů za použití vozů, které na ně nemají nárok, měli by provozovatelé infrastruktury obdržet údaje týkající se příslušných hlukových charakteristik vozů. V zájmu snížení administrativní zátěže, by se pro tento účel měly použít stávající registry a další nástroje, jsou-li k dispozici.
(18)
Provozovatelé infrastruktury, kteří režim uplatňují, by měli spolupracovat s cílem zjednodušit a harmonizovat postupy týkající se fungování režimu, čímž by se omezila administrativní a finanční zátěž pro železniční podniky.
(19)
Tímto nařízením by neměla být dotčena ustanovení směrnice 2012/34/EU týkající se financování infrastruktury, vyváženosti příjmů a výdajů provozovatele infrastruktury a spravedlivého, nediskriminačního a transparentního přístupu k infrastruktuře.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 62 odst. 3 směrnice 2012/34/EU,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví pravidla, podle nichž mají provozovatelé infrastruktury zohledňovat náklady způsobené emisemi hluku z nákladních kolejových vozidel.
Nařízení se použije, pokud se členský stát jako součást rámce zpoplatnění uvedeného v čl. 29 odst. 1 směrnice 2012/34/EU rozhodl zavést úpravu poplatků za infrastrukturu v souladu s čl. 31 odst. 5 prvním pododstavcem uvedené směrnice.
2. Toto nařízení se nevztahuje na vozy, které splňují jednu z následujících podmínek:
a)
vozy, na něž se vztahuje výjimka z TSI „Hluk“ podle článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (5);
b)
vozy, pro které neexistují kompozitní brzdové špalíky, jež by vyhovovaly TSI pro vozy a jež by bylo možné do vozu přímo nainstalovat bez dalších úprav brzdného systému či zvláštních zkoušek;
c)
vozy, jež pocházejí ze třetích zemí, pohybují se na železniční síti s rozchodem koleje 1 520 nebo 1 524 mm a jsou v TSI Hluk považovány za zvláštní případ nebo jsou z jejího rozsahu vyloučeny.
3. Bonus a malus plynoucí z rozlišení poplatků za přístup k infrastruktuře zajišťuje nediskriminační a transparentní přístup k infrastruktuře.
4. Rozlišením poplatků za přístup k infrastruktuře podle tohoto nařízení není dotčeno uplatňování pravidel státní podpory.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:
1)
„režimem“ se rozumí ustanovení, kterými se stanoví poplatky za přístup k infrastruktuře v závislosti na emisích hluku, jež mají provozovatelé infrastruktury přijmout a uplatňovat;
2)
„modernizovanými vozy“ se rozumí stávající vozy dodatečně vybavené kompozitními brzdovými špalíky v souladu s požadavky stanovenými v TSI „Hluk“;
3)
„nehlučnými vozy“ se rozumí nové nebo stávající vozy, které splňují příslušné mezní hodnoty hluku stanovené v TSI „Hluk“;
4)
„hlučnými vozy“ se rozumí vozy, které nesplňují příslušné mezní hodnoty hluku stanovené v TSI „Hluk“;
5)
„hlučným vlakem“ se rozumí vlak, v jehož sestavě je více než 10 % hlučných vozů;
6)
„nehlučným vlakem“ se rozumí vlak, v jehož sestavě je nejméně 90 % nehlučných vozů;
7)
„velmi tichými vozy a lokomotivami“ se rozumí vozy a lokomotivy s emisemi hluku, jež jsou alespoň o 3 dB nižší než příslušné hodnoty uvedené v TSI „Hluk“;
8)
„bonusem za modernizované vozy“ se rozumí povinné snížení poplatků za přístup k infrastruktuře pro železniční podniky používající modernizované vozy;
9)
„bonusem za vlak“ se rozumí nepovinné snížení poplatku pro železniční podniky za každý „nehlučný vlak“;
10)
„bonusem za velmi tiché vozy nebo lokomotivy“ se rozumí nepovinné snížení poplatku pro železniční podniky za každý velmi tichý vůz nebo velmi tichou lokomotivu;
11)
„malusem“ se rozumí nepovinný příplatek za přístup k infrastruktuře, který mají železniční podniky uhradit za každý hlučný vlak.
Článek 3
Režim
1. Na základě pravidel stanovených v tomto nařízení přijme provozovatel infrastruktury režim, který rozlišuje poplatky za infrastrukturu v závislosti na úrovni vytvářeného hluku a který se vztahuje na všechny dotčené železniční podniky. Uplatňování tohoto režimu nesmí vést k neopodstatněnému narušení hospodářské soutěže mezi železničními podniky ani negativně ovlivnit celkovou konkurenceschopnost odvětví železniční nákladní dopravy.
2. Režim se použije do 31. prosince 2021.
Článek 4
Bonus za modernizované vozy
1. Provozovatelé infrastruktury zavedou bonus pro železniční podniky používající modernizované vozy. Úroveň bonusu musí být stejná pro celou síť provozovatele infrastruktury a použitelná na každý modernizovaný vůz.
2. Základem pro výpočet výše bonusu je počet náprav vozu a počet ujetých kilometrů za dobu stanovenou provozovatelem infrastruktury.
3. Minimální výše bonusu je 0,0035 EUR na nápravu na km.
4. Při stanovení výše bonusu může provozovatel infrastruktury zohlednit inflaci, vzdálenost, kterou vozy najely, a provozní náklady spojené s používáním modernizovaných vozů.
5. Výše bonusu vypočtená podle odstavce 3 a případně odstavce 4 se stanoví nejméně na dobu 1 roku.
6. Provozovatelé infrastruktury mohou rozhodnout o zrušení bonusu nebo jeho snížení o hodnotu nákladů na modernizaci u vozů, za které již byl bonus, jenž umožňuje náhradu nákladů na modernizaci, obdržen.
Článek 5
Bonus za vlak
1. Provozovatelé infrastruktury mohou zavést bonus pro železniční podniky používající nehlučné vlaky.
2. Bonus za vlak musí být použitelný na všechny nehlučné vlaky.
3. Výše bonusu za nehlučný vlak nesmí překročit 50 % celkové hodnoty bonusů použitelných na modernizované vozy, z nichž se vlak skládá, a vypočítaných podle článku 4.
4. Bonus za nehlučný vlak je kumulativní s bonusy uvedenými v článcích 4 a 6.
Článek 6
Bonus za velmi tiché vozy a lokomotivy
1. Provozovatelé infrastruktury mohou zavést bonus pro železniční podniky používající velmi tiché vozy a lokomotivy.
2. Bonus uvedený v odstavci 1 musí být použitelný na každý velmi tichý vůz a lokomotivu.
3. Výše bonusu za každý velmi tichý vůz a lokomotivu proporcionálně odpovídá snížení hlučnosti pod uvedené mezní hodnoty a činí maximálně 50 % hodnoty bonusu použitelného na modernizovaný vůz a vypočítaného v souladu s článkem 4.
4. Bonus za velmi tiché vozy a lokomotivy je kumulativní s bonusy uvedenými v článcích 4 a 5.
Článek 7
Malus
1. Provozovatelé infrastruktury mohou zavést malus pro železniční podniky používající hlučné vlaky.
2. Malus musí být použitelný na všechny hlučné vlaky.
3. Celková částka malusů zaplacených za dobu trvání režimu nesmí být vyšší než součet bonusů uvedených v článcích 4, 5 a 6.
4. Provozovatelům infrastruktury je povoleno neuplatňovat odstavec 3, jsou-li v daném členském státě náklady způsobené hlukem podobně zohledňovány v silniční nákladní dopravě v souladu s právem Unie.
5. Odchylně od článku 3 mohou členské státy rozhodnout, že budou malus nadále uplatňovat nebo že jej zavedou i po skončení režimu, pod podmínkou, že se podobné opatření uplatní v souladu s právem Unie na odvětví silniční nákladní dopravy.
6. Při rozhodování o zavedení malusu a stanovování jeho výše může provozovatel infrastruktury, pokud je to vhodné, a po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami zohlednit citlivost oblasti ovlivněné železniční nákladní dopravou, zejména velikost dotčeného obyvatelstva a jeho vystavení hluku ze železniční dopravy podél železniční trati.
Článek 8
Správní opatření
1. Provozovatel infrastruktury zodpovídá za správu režimu, včetně vedení účtů týkajících se finančních toků mezi ním a železničními podniky. Údaje týkající se těchto finančních toků poskytne na žádost příslušným vnitrostátním orgánům, a to během doby uplatňování režimu a po dobu deseti let následujících po skončení platnosti režimu.
2. K získání důkazů prokazujících status vozů nebo lokomotiv (odpovídajícím způsobem modernizované, nehlučné nebo hlučné, velmi tiché) využívá provozovatel infrastruktury stávajících registrů a dalších dostupných nástrojů.
3. Pokud údaje uvedené v odstavci 2 nelze získat z registrů ani nástrojů, požádá provozovatel infrastruktury železniční podniky, aby prokázaly status vozů a lokomotiv, jež mají v úmyslu používat.
V případě modernizovaných vozů dodá železniční podnik relevantní technické nebo finanční podklady dokazující, že k modernizaci došlo.
V případě nehlučných vozů předloží železniční podnik povolení k uvedení do provozu nebo jiný rovnocenný důkaz.
V případě velmi tichých vozů a lokomotiv poskytne železniční podnik důkazy prokazující nižší úroveň hluku, a je-li to relevantní, uvede rovněž podrobnosti o dodatečných úpravách provedených ke snížení hluku.
4. Správní opatření vytvořená na vnitrostátní úrovni pro správu stávajících režimů se mohou nadále používat, pokud jsou v souladu s tímto nařízením.
5. Správní náklady režimu se při určování úrovně bonusu a malusu neberou v úvahu.
6. Provozovatelé infrastruktury v členských státech uplatňujících tento režim vzájemně spolupracují, zejména pokud jde o zjednodušení a harmonizaci správních postupů pro zohledňování nákladů způsobených hlukem z nákladních kolejových vozidel, jež stanoví toto nařízení, a to včetně formátu důkazů uvedených v odstavci 3.
Článek 9
Oznámení
1. Režimy musí být oznámeny Komisi, dříve než se začnou používat.
2. Do 1. května 2016 a do 1. května každého následujícího roku sdělí členské státy Komisi za předcházející kalendářní rok alespoň následující údaje:
a)
počet nákladních vozů, na něž se uplatnil bonus uvedený v článku 4;
b)
v příslušných případech, počet vozů a lokomotiv, na něž se uplatnil bonus uvedený v článku 6;
c)
v příslušných případech, počet vlaků, na něž se uplatnil bonus uvedený v článku 5;
d)
v příslušných případech, počet vlaků, na něž se uplatnil malus;
e)
počet kilometrů, které ujely modernizované vozy v dotčeném členském státě;
f)
odhadovaný počet kilometrů, jež ujely hlučné a nehlučné vlaky v dotčeném členském státě.
3. Na požádání musí být Komisi poskytnuty doplňující údaje, jsou-li k dispozici. Tyto údaje mohou zahrnovat:
a)
celkovou částku bonusů udělených za modernizované vozy, nehlučné vlaky a velmi tiché vozy a lokomotivy;
b)
celkovou částkou vybraných malusů;
c)
průměrnou výši bonusu a malusu na nápravu na km.
Článek 10
Přezkum
1. Do 31. prosince 2018 Komise zhodnotí provádění těchto režimů, zejména co se týče pokroku s modernizací vozů a rovnováhy mezi odečteným bonusem a již zaplaceným malusem. Komise navíc zhodnotí, jaký dopad mají režimy zavedené podle tohoto nařízení na celkovou konkurenceschopnost odvětví nákladní železniční dopravy a jak jsou pobídky plynoucí z tohoto režimu přenášeny ze železničních podniků na držitele vozů.
2. S přihlédnutím k výsledkům hodnocení může Komise v případě potřeby toto nařízení změnit, zvláště pokud jde o minimální úroveň bonusu.
Článek 11
Stávající režimy
1. Režimy, které již existují ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, včetně smluv uzavřených na základě těchto režimů, se mohou nadále používat nejpozději do 10. prosince 2016. Režim stanovený v tomto nařízení lze použít pouze poté, co byly stávající režimy ukončeny. Ukončení stávajících režimů se nevyžaduje, pokud provozovatel infrastruktury uvedl stávající režim a smlouvy na něm založené do souladu s tímto nařízením do 11. prosince 2016.
2. Provozovatelé infrastruktury z členských států, které měly zavedeny režimy uvedené v odstavci 1, mohou rozhodnout, že nepoužijí čl. 3 odst. 2, pokud celková doba trvání těchto režimů je nejméně 6 let.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 16. června 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. března 2015.
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) 2015/429
tat-13 ta' Marzu 2015
li jistabbilixxi l-modalitajiet li għandhom jiġu segwiti għall-applikazzjoni tal-imposti għall-ispejjeż tal-effetti tal-istorbju
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva 2012/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' Novembru 2012 li tistabbilixxi żona ferrovjarja unika Ewropea (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 31(5) tagħha,
Billi:
(1)
Fil-White Paper “Pjan direzzjonali għal Żona Unika Ewropea tat-Trasport - Lejn sistema tat-trasport kompetittiva u li tuża r-riżorsi b'mod effiċjenti” (2) kien indikat li 10 % tal-popolazzjoni Ewropea hija esposta għal tniġġis akusitiku sinifikanti mit-trasport ferrovjarju, u b'mod partikolari dak tal-merkanzija. L-istorbju huwa riperkussjoni lokalizzata li taffettwa l-persuni li jgħixu qrib il-linji ferrovjarji. Huwa aktar kosteffettiv li l-istorbju jitnaqqas fis-sors, fejn jiġi prodott. It-tibdil tal-blokok tal-brejkijiet tal-ħadid fondut bi blokok tal-brejkijiet komposti jista' jwassal għal tnaqqis tal-istorbju ta' 10 dB. Għalhekk għandu jitħeġġeġ u jiġi segwit l-appoġġ tal-modifiki tal-vaguni bl-aktar teknoloġija ta' bbrejkjar b'ħoss baxx ekonomikament vijabbli li hija disponibbli.
(2)
Dan ir-Regolament għandu l-għan li jinċentiva l-modfiki billi jippermetti r-rimborż tal-ispejjeż rilevanti marbuta mal-istallazzjoni ta' blokok komposti tal-brejkijiet.
(3)
Bl-Artikolu 31(5) tad-Direttiva 2012/34/UE il-Kummissjoni ngħatat is-setgħa li tadotta miżuri ta' implimentazzjoni li jistabbilixxu l-modalitajiet li għandhom jiġu segwiti fl-applikazzjoni tal-imposti għall-ispejjeż tal-effetti tal-istorbju, fosthom it-tul tal-applikazzjoni tagħhom u li jippermettu d-divrenzjar tal-imposti fuq l-infrastruttura biex tiġi kkunsidrata, fejn xieraq, is-sensittività taż-żona affettwata, b'mod partikolari f'termini tad-daqs tal-popolazzjoni affettwata, u l-kompożizzjoni tal-ferrovija b'impatt fuq il-livell tal-emissjonijiet ta' storbju (“imposti għall-aċċess għall-binarji skont il-livell ta' storbju” jew “NDTAC - noise-differentiated track access charges”).
(4)
Dan ir-Regolament jistabbilixxi modalitajiet ta' dan it-tip u jipprovdi qafas legali xieraq fuq il-bażi ta' liema skema li tistabbilixxi l-NDTAC (“l-Iskema”) għandha tiġi introdotta u applikata mill-maniġers tal-infrastruttura. Dan il-qafas legali għandu jiggarantixxi lill-impriżi ferrovjarji, is-sidien tal-vaguni u l-partijiet ikkonċernati l-oħra sigurtà legali u inċentivi biex jimmodifikaw il-vaguni tagħhom. Għalhekk il-modalitajiet stabbiliti f'dan ir-Regolament ikopru t-tul tal-iskema, il-livell tal-inċentivi u l-arranġamenti rilevanti.
(5)
Fl-2011, il-Kummissjoni stabbiliet grupp ta' ħidma ta' esperti tal-NDTAC, għall-fini tal-provvista tal-għarfien espert u l-assistenza neċessarji. Il-grupp kien magħmul minn rappreżentanti tal-Istati Membri interessati, maniġers tal-infrastruttura, impriżi ferrovjarji, is-sidien tal-vaguni u s-soċjetà ċivili, u dawn taw kontribut siewi.
(6)
L-Istati Membri għandhom ikunu ħielsa li jiddeċiedu jekk il-maniġer tal-infrastruttura għandux jimmodifika l-imposti tal-infrastruttura, f'konformità ma' dan ir-Regolament, sabiex jitqiesu l-ispejjeż tal-effetti tal-istorbju.
(7)
Il-vaguni li jikkonformaw mar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1304/2014 (3) dwar l-ispeċifikazzjoni teknika għall-interoperabbiltà relatata mas-subsistema ta' “vetturi ferrovjarji - storbju” u l-modifiki sussegwenti tagħha (“it-TSI dwar l-Istorbju”), għandhom jitqiesu bħala “silenzjużi”. Il-vaguni li ma jikkonformawx mat-TSI dwar l-Istorbju għandhom jitqiesu bħala “storbjużi”. Jekk, matul perjodu ta' tiġdid jew immodernizzar ta' vagun, dan tal-aħħar ikun mgħammar bi blokok tal-brejkijiet komposti ċertifikati u ma jiżdied l-ebda sors tal-istorbju fil-vaguni taħt valutazzjoni, jista' jiġi preżunt li r-rekwiżiti tat-TSI dwar l-Istorbju huma ssodisfati.
(8)
Hemm vaguni li ma jistgħux jiġu modifikati bi blokok tal-brejkijiet komposti minħabba l-karatteristiċi tekniċi tagħhom. Dawn il-vaguni ma għandhomx jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
(9)
Sabiex tinżamm il-kompetittività tas-settur ferrovjarju, l-iskema għandha tieħu l-forma ta' skont jew bonus obbligatorju minimu jew għall-impriżi ferrovjarji li jħaddmu vaguni modifikati. Għall-istess għan, il-proċeduri amministrattivi għandhom jinżammu mal-minimu meħtieġ.
(10)
Sabiex titqies is-sensittività taż-żona affettwata mill-istorbju, b'mod partikolari f'termini tad-daqs tal-popolazzjoni affettwata, il-maniġers tal-infrastruttura għandu jkollhom il-possibbiltà li jintroduċu sovraimposta (li tikkostitwixxi malus) għal impriżi ferrovjarji li jużaw ferroviji storbjużi. malus jista' jiġi introdott biss fejn ikun introdott ukoll bonus. Il-livell ta' malus jista' jvarja fuq linji u taqsimiet ferrovjarji differenti għal raġunijiet ġustifikati kif suppost, u jiddependi b'mod partikolari mill-espożizzjoni għall-istorbju tal-popolazzjoni milquta. Sabiex ma tintlaqatx daqhekk il-kompetittività ġenerali tas-settur ferrovjarju, il-malus fuq il-kompetittività tas-settur ferrovjarju, il-malus għandu jkun ta' valur limitat u fi kwalunkwe każ mhux ogħla mill-bonus. Madankollu, dan il-limitu m'għandux japplika jekk l-imposti tal-ispejjeż tal-istorbju japplikaw għat-trasport tal-merkanzija bit-triq skont il-liġi tal-Unjoni.
(11)
Ir-riżultat tat-tnaqqis effettiv tal-istorbju permezz tal-modifiki jista' jkun jinħass biss meta kważi l-vaguni kollha ta' ferrovija jkunu silenzjużi. Barra minn hekk, għandhom jiġu mħeġġa l-prestazzjoni aħjar tal-istorbju lil hinn mill-minimu mitlub u l-innovazzjoni fil-qasam tat-tnaqqis tal-istorbju. Għalhekk għandhom ikunu permessi bonusijiet addizzjonali għal ferroviji “silenzjużi” u vetturi ferrovjarji “silenzjużi ħafna”.
(12)
Billi wieħed mill-għanijiet ewlenin ta' dan ir-Regolament huwa li jipprovdi inċentivi għal modifiki rapidi, it-tul tal-iskema fir-rigward tal-bonus għandu jkun limitat fiż-żmien u fl-istess waqt twil biżżejjed biex jippermetti appoġġ finanzjarju adegwat. Għaldaqstant, l-iskema għandha tibda tapplika mill-aktar fis u ma tieqaf tapplika fl-2021. Madankollu, l-Istati Membri għandu jkollhom il-possibbiltà li jiddeċiedu jekk il-maniġers tal-infrastruttura għandhomx japplikaw l-iskema wara d-data tal-bidu proposta. L-effetti tal-iskemi eżistenti fid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament għandhom jiġu rikonoxxuti u kkunsidrati billi jiġu previsti dispożizzjonijiet tranżitorji xierqa. L-applikazzjoni ta' skemi bħal dawn, fl-ebda każ ma għandha tirriżulta f'diskriminazzjoni bejn l-impriżi ferrovjarji.
(13)
Jekk il-progress bil-modifiki ma jkunx sodisfaċenti, l-Istati Membri għandhom jitħallew japplikaw malus wara tmiem il-perjodu tal-iskema bil-kundizzjoni li tiġi applikata miżura simili fis-settur tat-trasport tal-merkanzija bit-triq. Id-disinn ta' dan il-malus għandu jkun konsistenti mal-prinċipji ta' internalizzazzjoni tal-ispejjeż esterni tal-istorbju għal mezzi tat-trasport tal-merkanzija kollha, b'mod partikolari t-trasport bit-triq.
(14)
Billi ġeneralment is-sidien tal-vaguni jkunu f'pożizzjoni li jimmodifikaw il-vaguni filwaqt li l-impriżi ferrovjarji se jibbenefika mill-bonus, l-inċentivi għandhom jgħaddu għand dawk li jġarrbu l-ispejjeż tal-modifiki.
(15)
Diversi studji evalwaw l-ispejjeż tal-modifiki u l-inċentivi neċessarji li jippermettu t-twettiq tal-modifiki b'konnessjoni ma' possibbiltajiet oħra ta' finanzjament. Abbażi ta' studju ta' appoġġ għall-valutazzjoni tal-impatt tal-Kummissjoni, il-livell minimu armonizzat ta' bonus għandu jiġi stabbilit għal EUR 0,0035 għal kull fus/km. Dan l-ammont ta' bonus għandu jinċentiva l-modifiki ta' vaguni li jimxu 45 000 km fis-sena matul perjodu ta' 6 snin billi jkopri 50 % tal-spejjeż rilevanti. Billi huwa kkunsidrat li t-tmexxija ta' vaguni bi blokok tal-brejkijiet komposti jwassal għal spejjeż operattivi ogħla u billi fil-prattika, vagun jista' jimxi inqas minn 45 000 km fis-sena, l-ammont ta' bonus jista' jiżdied biex dan jitqies.
(16)
Sabiex il-modifiki jsiru iktar malajr u jitnaqqas ir-riskju ta' konsegwenzi negattivi possibbli għall-kompetittività tas-settur ferrovjarju, is-sidien tal-vaguni u l-impriżi ferrovjarji għandhom jitħeġġu biex jisfruttaw il-possibbiltajiet ta' finanzjament pubbliku Ewropew għall-modifiki previsti fir-Regolament (UE) Nru 1316/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4) li jistabbilixxi l-Faċilità Nikkollegaw l-Ewropa. Għall-istess għan, l-Istati Membri li jiddeċiedu li l-maniġers tal-infrastruttura japplikaw l-iskema għandhom ikunu mħeġġa jpoġġu fondi nazzjonali rilevanti għad-dispożizzjoni.
(17)
Sabiex jiżguraw kundizzjonijiet mhux diskriminatorji lill-impriżi ferrovjarji kollha, u jilqgħu milli jsir ħlas ta' bonusijiet għall-użu ta' vaguni li mhumiex intitolati li jibbenefikaw minnhom, il-maniġers tal-infrastruttura għandhom jirċievu dejta rigward il-karatteristiċi tal-istorbju rilevanti ta' vaguni. Sabiex jitnaqqas il-piż amministrattiv, għal dan l-għan u fejn disponibbli, għandhom jintużaw reġistri eżistenti u għodod oħra.
(18)
Il-maniġers tal-infrastruttura li jkunu applikaw l-iskema għandhom jikkooperaw biex jissimplifikaw u jarmonizzaw il-proċeduri relatati mal-operazzjoni tal-iskema bl-għan li jnaqqsu l-piżijiet amministrattivi u finanzjarji għall-impriżi ferrovjarji.
(19)
Dan ir-Regolament għandu jkun mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2012/34/UE rigward il-finanzjament tal-infrastruttura, il-bilanċ ta' dħul u nfiq tal-maniġer tal-infrastruttura u l-aċċess għall-infrastruttura ġust, mhux diskriminatorju u trasparenti.
(20)
Il-miżuri previsti f'dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 62(3) tad-Direttiva 2012/34/UE,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Kamp ta' applikazzjoni
1. Dan ir-Regolament jistabbilixxi l-modalitajiet li għandhom jiġu segwiti mill-maniġer tal-infrastruttura għall-applikazzjoni tal-imposti għall-ispejjeż tal-effetti tal-istorbju kkawżati minn vetturi ferrovjarji merkantili.
Dan għandu japplika meta Stat Membru, fi ħdan il-qafas tal-imposti kif stipulat fl-Artikolu 29(1) tad-Direttiva 2012/34/UE, ikun iddeċieda li jintroduċi modifika tal-imposti infrastrutturali skont l-Artikolu 31(5), l-ewwel subparagrafu ta' dik id-Direttiva.
2. Dan ir-Regolament ma għandux japplika għall-vaguni li jissodisfaw waħda mill-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
vaguni li għandhom deroga mit-TSI dwar l-Istorbju skont l-Artikolu 9 tad- Direttiva 2008/57/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5);
(b)
vaguni li għalihom ma hemm l-ebda blokka tal-brejkijiet komposta disponibbli li tkun konformi mat-TSI dwar il-Vaguni u li tista' titwaħħal direttament fil-vagun mingħajr modifiki ulterjuri fis-sistema tal-brejkijiet jew mingħajr verifiki apposta;
(c)
vaguni li jiġu minn pajjiżi terzi u li jimxu fuq netwerk b'distanza ta' 1 520 jew 1 524 mm bejn il-linji tal-binarji u li jingħataw każ speċifiku fit-TSI dwar l-Istorbju jew li jiġu esklużi mill-kamp ta' applikazzjoni tagħha.
3. Bil-bonus u l-malus li jirriżultaw mid-differenzjar tal-imposti tal-aċċess għall-binarji għandu jkun żgurat aċċess għall-infrastruttura trasparenti u mhux diskriminatorju.
4. Id-differenzjar tal-imposti tal-aċċess għall-binarji skont dan ir-Regolament għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tar-regoli dwar l-għajnuna mill-Istat.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-għan ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
1.
“Skema” tfisser dispożizzjonijiet li jistabbilixxu tariffi differenzjati skont l-istorbju għall-aċċess tal-binarji li għandha tiġi adottata u applikata mill-maniġers tal-infrastruttura;
2.
“Vaguni modifikati” tfisser vaguni eżistenti modifikati bi blokok tal-brejkijiet komposti skont ir-rekwiżiti stabbiliti fit-TSI dwar l-Istorbju;
3.
“Vaguni silenzjużi” tfisser vaguni ġodda jew eżistenti li jirrispettaw il-valuri ta' limitu tal-istorbju rilevanti stabbiliti fit-TSI dwar l-Istorbju;
4.
“Vaguni storbjużi” tfisser vaguni li ma jirrispettawx il-valuri ta' limitu tal-istorbju rilevanti stabbiliti fit-TSI dwar l-Istorbju;
5.
“Ferrovija storbjuża” tfisser ferrovija magħmula minn aktar minn 10 % ta' vaguni storbjużi;
6.
“Ferrovija silenzjuża” tfisser ferrovija magħmula minn tal-anqas 90 % ta' vaguni silenzjużi;
7.
“Vaguni u lokomottivi silenzjużi ħafna” tfisser vaguni u lokomottivi b'emissjonijiet tal-istorbju ta' mill-inqas 3 dB taħt il-valuri rilevanti stipulati fit-TSI dwar l-Istorbju;
8.
“Bonus għal vaguni modifikati” tfisser skont obbligatorju fuq l-imposti għall-aċċess tal-infrastruttura għal impriżi ferrovjarji li jħaddmu vaguni modifikati;
9.
“Bonus għall-ferroviji” tfisser skont fakultattiv għal impriżi ferrovjarji għal kull “ferrovija silenzjuża”;
10.
“Bonus għal vaguni jew lokomittivi silenzjużi ħafna” tfisser skont fakultattiv għal impriżi ferrovjarji għal kull vagun u lokomottiva silenzjużi ħafna;
11.
“Malus” tfisser sopraimposta fakultattiva fuq l-imposti tal-aċċess għall-infrastruttura li trid titħallas mill-impriżi ferrovjarji għal kull ferrovija storbjuża.
Artikolu 3
Skema
1. Abbażi tal-modalitajiet stabbiliti f'dan ir-Regolament, il-maniġer tal-infrastruttura għandu jadotta skema li tiddistingwi l-imposti tal-infrastruttura skont il-livell ta' storbju prodott u li tapplika għall-impriżi ferrovjarji kollha kkonċernati. L-applikazzjoni ta' din l-iskema ma għandhiex tirriżulta fid-distorsjoni mhux xierqa tal-kompetizzjoni bejn l-impriżi ferrovjarji jew taffettwa b'mod negattiv il-kompetittività ġenerali tas-settur tat-trasport ferrovjarju tal-merkanzija.
2. L-iskema għandha tapplika sal-31 ta' Diċembru 2021.
Artikolu 4
Bonus għal vaguni modifikati
1. Il-maniġers tal-infrastruttura jistgħu jintroduċu bonus għall-impriżi ferrovjarji li jħaddmu vaguni modifikati. Il-livell ta' bonus għandu jkun l-istess fuq in-netwerk kollu tal-maniġer tal-infrastruttura u għandu jkun applikabbli għal kull vagun modifikat.
2. Il-bażi għall-kalkolu tal-livell ta' bonus għandu jkun in-numru ta' fusien ta' vagun u l-ammont ta' kilometri li saru f'perjodu determinat mill-maniġer tal-infrastruttura.
3. Il-livell minimu ta' bonus għandu jiġi stabbilit għal EUR 0,0035 għal kull fus/km.
4. Filwaqt li jiffissal-livell tal-bonus, il-maniġer tal-infrastruttura jista' jikkunsidra l-inflazzjoni, l-għadd ta' mili li saru mill-vaguni u l-ispejjeż operattivi marbuta mal-użu ta' vaguni modfikati.
5. Il-livell ta' bonus ikkalkulat skont il-paragrafu 3 u, fejn rilevanti l-paragrafu 4, għandu jiġi stabbilit għal tal-inqas sena.
6. Il-maniġers tal-infrastruttura jistgħu jiddeċiedu li jikkanċellaw jew inaqqsu l-livell tal-bonus skont il-valur tal-ispejjeż tal-modfiki għal dawk il-vaguni li jkunu diġà rċevew pagamenti ta' bonus li jippermettulhom li jirrimborżaw l-ispejjeż tal-modifiki.
Artikolu 5
Bonus għall-ferroviji
1. Il-maniġers tal-infrastruttura jistgħu jintroduċu bonus għall-impriżi ferrovjarji li jħaddmu ferroviji silenzjużi.
2. Għandu jiġi applikat bonus għal kull ferrovija silenzjuża.
3. L-ammont tal-bonus għal ferroviji silenzjużi għandu jkun ta' massimu ta' 50 % tal-valur totali tal-bonusijiet applikabbli għal vaguni modifikati li jiffurmaw dik il-ferrovija u kkalkulat skont l-Artikolu 4.
4. Il-bonus għal ferroviji silenzjużi għandu jakkumula mal-bonusijiet imsemmija fl-Artikoli 4 u 6.
Artikolu 6
Bonus għall-vaguni u l-lokomittivi silenzjużi ħafna
1. Il-maniġers tal-infrastruttura jistgħu jintroduċu bonus għal impriżi ferrovjarji li jħaddmu lokomottivi u vaguni silenzjużi ħafna.
2. Il-bonus imsemmi fil-paragrafu 1 gġandu jkun applikabbli għal kull vagun u lokomottiva silenzjużi ħafna.
3. L-ammont tal-bonus għal kull vagun u lokomottiva silenzjużi ħafna għandu jikkorrispondi b'mod proporzjonat mat-tnaqqis tal-livell tal-istorbju taħt dawn il-valuri limitu u għandu jkun ta' massimu ta' 50 % tal-valur ta' bonus applikabbli għal vagun modifikat kif ikkalkulat skont l-Artikolu 4.
4. Il-bonus għal lokomottivi u vaguni silenzjużi ħafna għandu jakkumula mal-bonusijiet imsemmija fl-Artikoli 4 u 5.
Artikolu 7
Malus
1. Il-maniġers tal-infrastruttura jistgħu jintroduċu malus għall-impriżi ferrovjarji li jħaddmu ferroviji storbjużi.
2. Għandu jiġi applikat malus għal kull ferrovija storbjuża.
3. Is-somma totali ta' malus mħallsa matul il-perjodu tal-iskema ma għandhiex tkun ogħla mill-ammont ta' bonusijiet imsemmija fl-Artikoli 4, 5 u 6.
4. Il-maniġers tal-infrastruttura għandu jkollhom il-possibbiltà li ma japplikawx il-paragrafu 3 jekk tkun applikata imposta simili tal-ispiża tal-istorbju għat-trasport tal-merkanzija bit-triq skont il-liġi tal-Unjoni fl-Istat Membru kkonċernat.
5. B'deroga mill-Artikolu 3, l-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li jkomplu japplikaw jew jintroduċu malus wara li jintemm it-tul taż-żmien tal-iskema skont il-kundizzjoni li miżura simili hija applikata fis-settur tat-trasport tal-merkanzija bit-triq, skont il-liġi tal-Unjoni.
6. Filwaqt li jiddeċiedi li jintroduċi malus u fl-istabbiliment tal-livell tiegħu, il-maniġer tal-infrastruttura jista', kif ikun xieraq u wara konsultazzjoni mal-partijiet ikkonċernati rilevanti, jikkunsidra s-sensittività taż-żona affettwata mit-traffiku ferrovjarju tal-merkanzija, b'mod partikolari d-daqs tal-popolazzjoni affettwata u l-esponiment tagħha għall-istorbju ferrovjarju tul il-linja tal-ferrovija.
Artikolu 8
Arranġamenti amministrattivi
1. Il-maniġers tal-infrastruttura għandhom ikunu responsabbli għall-ġestjoni tal-iskema, inkluż iż-żamma tal-kontijiet għal flussi ma' impriżi finanzjarji. Fuq talba tal-awtoritajiet nazzjonali kompetenti, huma għandhom iqiegħdu għad-dispożizzjoni d-dejta dwar dawn il-flussi finanzjarji matul il-perjodu ta' applikazzjoni tal-iskema u fl-għaxar snin ta' wara l-iskadenza tal-iskema.
2. Il-maniġer tal-infrastruttura għandu juża reġistri eżistenti u għodod oħra disponibbli sabiex tinġabar evidenza li turi l-istatus tal-vaguni jew tal-lokomottivi (modifikati kif jixraq, silenzjużi, storbjużi, jew silenzjużi ħafna).
3. Jekk id-dejta prevista fil-paragrafu 2 ma tistax tinġabar minn reġistri jew għodod, il-maniġer tal-infrastruttura għandu jitlob lill-intrapriżi ferrovjarji biex juru l-istatus tal-vaguni u l-lokomottivi li bi ħsiebhom jużaw.
Fil-każ ta' vagun modifikat, l-impriża ferrovjarja għandha tipprovdi evidenza teknika jew finanzjarja rilevanti li turi li l-modifika saret.
Fil-każ ta' vaguni silenzjużi, l-impriża ferrovjarja għandha tagħti awtorizzazzjoni ta' dħul fis-servizz jew evidenza ekwivalenti oħra.
Fil-każ ta' vaguni silenzjużi ħafna u lokomottivi, l-impriża ferrovjarja għandha tipprovdi evidenza li turi l-livell aktar baxx ta' storbju, inklużi fejn ikun xieraq, id-dettalji tal-modifiki tat-tnaqqis addizzjonali tal-istorbju mwettqa.
4. Miżuri amministrattivi żviluppati fil-livell nazzjonali għall-ġestjoni tal-iskemi eżistenti jistgħu jkomplu japplikaw sakemm dawn ikunu konformi ma' dan ir-Regolament.
5. L-ispejjeż amministrattivi tal-iskema ma għandhomx jitqiesu fid-determinazzjoni tal-livell ta' bonus u malus.
6. Il-maniġers tal-infrastruttura tal-Istati Membri li japplikaw l-iskema għandhom jikkooperaw, b'mod partikolari fir-rigward tas-simplifikazzjoni u l-armonizzazzjoni tal-proċeduri amministrattivi għall-applikazzjoni tal-imposti għall-ispejjeż tal-effetti tal-istorbju kkawżati minn vetturi ferrovjarji merkantili kif previst f'dan ir-Regolament, inkluż dwar il-format tal-evidenza msemmija fil-paragrafu 3.
Artikolu 9
Notifika
1. L-iskemi għandhom jiġu nnotifikati lill-Kummissjoni qabel ma jiġu applikati.
2. Sal-1 ta' Mejju 2016 u sal-1 ta' Mejju ta' kull sena ta' wara, l-Istati Membri għandhom jirrappurtaw lill-Kummissjoni, għas-sena kalendarja ta' qabel tal-inqas id-dejta li ġejja:
(a)
l-għadd ta' vaguni li kienu soġġetti għall-bonus imsemmi fl-Artikolu 4;
(b)
fejn applikabbli, l-għadd ta' vaguni u lokomottivi soġġetti għall-bonus imsemmi fl-Artikolu 6;
(c)
fejn applikabbli, l-għadd ta' ferroviji soġġetti għall-bonus imsemmi fl-Artikolu 5;
(d)
fejn applikabbli, l-għadd ta' ferroviji li kienu soġġetti għal malus;
(e)
l-għadd ta' mili li mxew il-vaguni modifikati fl-Istat Membru kkonċernat;
(f)
stima tal-għadd ta' mili li mxew il-ferroviji silenzjużi u dawk storbjużi fl-Istat Membru kkonċernat.
3. Fuq talba tal-Kummissjoni, għandha tingħata dejta addizzjonali meta tkun disponibbli. Din id-dejta tista' tinkludi:
(a)
l-ammont totali ta' bonusijiet mogħtija għal vaguni, ferroviji silenzjużi u vaguni u lokomottivi silenzjużi ħafna;
(b)
l-ammont totali ta' malusijiet miġbura;
(c)
l-ammont medju ta' bonus u malus għal kull fus/km.
Artikolu 10
Revizjoni
1. Sal-31 ta' Diċembru 2018, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-implimentazzjoni tal-iskemi, b'mod partikpolari fir-rigward tal-progress tal-modifiki tal-vaguni u l-bilanċ bejn bonus imnaqqas u malus diġà mħallas. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha tevalwa l-impatt tal-iskemi fis-seħħ skont dan ir-Regolament u l-kompetittività ġenerali tas-settur tat-trasport ferrovjarju tal-merkanzija u l-għotja tal-inċentivi li jiddaħħlu bl-iskema mill-impriżi ferrovjarji lis-sidien tal-vaguni.
2. Filwaqt li tikkunsidra r-riżultati tal-evalwazzjoni, jekk ikun meħtieġ, il-Kummissjoni tista' temenda dan ir-Regolament b'mod partikolari fir-rigward tal-livell minimu ta' bonus.
Artikolu 11
Skemi eżistenti
1. L-iskemi eżistenti fid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament, inklużi l-kuntratti bbażati fuq dawn l-iskemi, jistgħu jkomplu japplikaw sa mhux aktar tard mill-10 ta' Diċembru 2016. L-iskema prevista b'dan ir-Regolament tista' tapplika biss wara li jkunu ntemmu l-iskemi eżistenti. It-tmiem tal-iskemi eżistenti ma għandux ikun meħtieġ jekk l-iskema eżistenti u l-kuntratti bbażati fuqha jkunu saru konformi ma' dan ir-Regolament mill-maniġer tal-infrastruttura sal-11 ta' Diċembru 2016.
2. Il-maniġers tal-infrastruttura minn Stati Membri fejn kien hemm skemi msemmija fil-paragrafu 1 fis-seħħ jistgħu jiddeċiedu li ma japplikawx l-Artikolu 3(2) diment li t-tul ta' żmien totali tal-iskemi tagħhom huwa tal-inqas ta' 6 snin.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Għandu japplika mis-16 ta' Ġunju 2015.
Dan ir-Regolament jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-13 ta' Marzu 2015.