ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. července 2013
o opatření/ režimu podpory/státní podpory SA.34369 (13/C) (ex 12/N) - Výstavba a provoz veřejných terminálů intermodální dopravy, které plánuje Slovenská republika
(oznámeno pod číslem C(2013) 4423)
(Pouze slovenské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Komisi byla dne 6. dubna 2011 elektronickou poštou doručena stížnost společnosti METRANS/Danubia/, a.s. dále jen „Metrans“) v souvislosti s údajnou státní podporou poskytnutou na výstavbu veřejných terminálů intermodální dopravy (dále jen „stížnost“). Dne 9. června 2011 obdržela Komise elektronickou poštou od společnosti Metrans další informace. Tato stížnost byla zaevidována pod číslem SA.32828.
(2)
Komise zaslala tuto stížnost Slovensku dopisem ze dne 6. října 2011 se žádostí o informace, na nějž Slovensko odpovědělo dopisem ze dne 6. prosince 2011. V tomto dopise Slovensko uvedlo, že dotyčné opatření je stále ještě ve fázi přípravy a zatím nebyly poskytnuty žádné finanční prostředky. Komise o této odpovědi informovala společnost Metrans dopisem ze dne 12. prosince 2011, v němž uvedla svoje předběžné zjištění, že toto opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a následně věc SA.32828 uzavřela.
(3)
Slovensko dne 16. února 2012 elektronickou poštou předběžně oznámilo opatření na plánovanou výstavbu a provoz veřejných terminálů intermodální dopravy. Ve zprávách doručených elektronickou poštou ze dne 5. června, 12. června, 12. července a 16. července 2012 Slovensko poskytlo o tomto opatření další informace včetně podpůrných dopisů od podniků DHL a GEFCO působících v oblasti dopravy a logistiky.
(4)
Dne 12. července 2012 zaslala společnost Metrans Komisi elektronickou poštou podpůrný dopis od společnosti Green Integrated Logistics (Slovakia) spol. s r. o. (dále jen „GIL“), která provozuje dopravní terminál v Sládkovičovu. Dopisem ze dne 18. července 2012 Komise tento dopis zaslala Slovensku a následně obdržela elektronickou poštou odpověď ze 14. srpna 2012, v níž se opět uvádělo, že na tento projekt zatím nebyly poskytnuty žádné finanční prostředky.
(5)
Dne 17. července 2012 Slovensko toto opatření v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU oznámilo elektronickou poštou Komisi. V rámci tohoto oznámení Slovensko předložilo podpůrné listy od společností DHL Express (Slovakia), spol. s r. o. (dále jen „DHL“), GEFCO SLOVAKIA, spol. s r. o., Bohemiakombi, spol. s r. o. a Kombiverkehr. Ve zprávách zaslaných elektronickou poštou ze dne 3. září, 18., 22., 24., 26. a 29. října, 6., 9., 13. a 14. listopadu a 6. prosince 2012 Slovensko předložilo další informace.
(6)
Komise dopisem ze dne 23. ledna 2013 informovala Slovensko o svém rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dne 12. února 2013 Komise obdržela od Slovenska k tomuto rozhodnutí o zahájení řízení připomínky.
(7)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 16. února 2013 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily připomínky k uvedeným opatřením.
(8)
Komise dne 18. února 2013 zaslala rozhodnutí o zahájení řízení subjektům, které projevily zájem ve fázi předběžného přezkoumání, konkrétně společnostem Bohemiakombi, spol. s r. o., DHL Express (Slovakia), spol. s r. o., GEFCO SLOVAKIA, spol. s r. o., Kombiverkehr, Metrans a jejímu právnímu zástupci SCHWARZ advokáti spol. s r. o., Green Integrated Logistics (Slovakia) spol. s r. o. a dalším stranám, které Komise identifikovala jako potenciálně zainteresované, jako například Žilinské univerzitě - předsedovi železniční dopravy a ZCHFP SR - ChemLog (Zväz chemického a farmaceutického priemyslu Slovenskej republiky).
(9)
Komise obdržela v uvedených dnech připomínky k tomuto rozhodnutí o zahájení řízení od těchto zúčastněných stran:
a)
Zväzu chemického a farmaceutického priemyslu Slovenskej republiky, 22. února 2013;
b)
společnosti Bohemiakombi, 4. března 2013;
c)
společnosti Kombiverkehr, 6. března 2013;
d)
společnosti DHL, 8. března 2013;
e)
kanceláře SCHWARZ advokáti jménem společnosti Metrans, 11. března 2013;
f)
společnost WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (dále jen „WienCont“) dne 6. března 2013 požádala o prodloužení lhůty na předložení připomínek, kterou Komise dne 7. března 2013 prodloužila do 18. března 2013. Dne 18. března 2013 Komise obdržela od společnosti WienCont připomínky k tomuto rozhodnutí o zahájení řízení.
(10)
Komise v dopisech ze dne 19. a 20. března 2013 zaslala Slovensku připomínky, které obdržela od zúčastněných stran. Slovensko zaslalo svoji odpověď na tyto připomínky dne 5. dubna 2013.
(11)
Komise položila společnosti Metrans další otázky elektronickou poštou dne 29. dubna 2013. Společnost Metrans poslala odpovědi elektronickou poštou dne 6. května 2013 a jejich součástí bylo i znění, které nemá důvěrný charakter.
(12)
Informace získané od společnosti Metrans, které neměly důvěrný charakter, Komise zaslala Slovensku elektronickou poštou dne 8. května 2013. Slovensko zaslalo svoje připomínky k těmto informacím dne 16. května 2013.
(13)
Komise položila Slovensku elektronickou poštou dne 8. a 17. května 2013 další otázky, na které Slovensko odpovědělo elektronickou poštou dne 17. a 29. května 2013.
(14)
Komise položila společnosti WienCont elektronickou poštou dne 21. května 2013 další otázky, na něž společnost WienCont odpověděla elektronickou poštou dne 7. června 2013.
(15)
Dne 6. června 2013 se v Bruselu uskutečnilo setkání Komise se Slovenskem.
(16)
Komise dne 10. června 2013 zaslala Slovensku elektronickou poštou informace, které neměly důvěrný charakter a které získala od společností Metrans a WienCont.
(17)
Dopisem ze dne 10. června 2013 Slovensko omezilo rozsah oznámeného opatření na terminál v Žilině.
(18)
Slovensko zaslalo svoje připomínky k informacím od společností Metrans a WienCont dne 14. června 2013.
(19)
Komise požádala dne 18. června 2013 elektronickou poštou Slovensko o další informace, jež obdržela elektronickou poštou dne 19. června 2013.
2. POPIS OPATŘENÍ A PŘIPOMÍNKY ZÍSKANÉ PŘED ZAHÁJENÍM VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
2.1. TERMINÁLY INTERMODÁLNÍ DOPRAVY
(20)
V opatření se podle původního oznámení počítalo s financováním výstavby a provozu sítě veřejných terminálů intermodální dopravy vhodných pro kontinentální kombinovanou dopravu zboží. Konkrétně mělo Slovensko původně v úmyslu financovat výstavbu čtyř veřejně dostupných terminálů intermodální dopravy v Bratislavě-Pálenisku, Lepoldově-Hlohovci, Žilině-Tepličce a v Košicích-Bočiaru.
(21)
Slovensko rozhodlo o původním počtu terminálů a jejich umístění na základě studie trhu, kterou v roce 2007 vypracovala poradenská firma Intraco Consulting sídlící v Belgii a působící v oblasti koordinace kombinované dopravy a logistiky. Při stanovování počtu a umístění terminálů byly vzaty v úvahu tyto faktory:
-
terminály by měly obsluhovat co největší část slovenského území,
-
potenciál plného využití kapacity terminálů,
-
poloha na hlavních železničních trasách, které odpovídají celoevropským dopravním koridorům v rámci Transevropské dopravní sítě (TEN-T), a poloha na železničních trasách, které jsou součástí Evropské dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech,
-
propojení plánovaných průmyslových parků na Slovensku.
(22)
Z důvodu možného narušení hospodářské soutěže, jež vyplývalo z oznámeného opatření, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, se však Slovensko rozhodlo opatření omezit na financování výstavby a provozu jednoho veřejného terminálu intermodální dopravy v Žilině-Tepličce vhodného na kontinentální kombinovanou dopravu zboží. Tento terminál má fungovat jako pilotní projekt pro možnou budoucí výstavbu sítě veřejných terminálů intermodální dopravy na celém Slovensku.
(23)
Terminál v Žilině-Tepličce bude veřejně dostupným terminálem intermodální dopravy, jenž bude v souladu s Evropskou dohodou o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (dále jen „dohoda AGTC“) a pravidly Mezinárodní unie železnic (UIC).
(24)
Místo pro pilotní projekt bylo vybráno jako nejvzdálenější od současných moderních a velkých terminálů, přičemž však stále splňuje požadavky uvedené v 21. bodu odůvodnění.
(25)
Užitná délka terminálu bude 750 metrů kolejí pod dvěma portálovými jeřáby s klešťovými závěsy, které dokážou manipulovat s výměnnými nástavbami a návěsy využívanými při kontinentální dopravě, jakož i intermodálními (ISO) kontejnery pro námořní dopravu. Pod jeřáby budou rovněž parkovací místa na šikmé parkování, která ulehčí manipulaci s návěsy, a krátkodobý úložný prostor pro výměnné nástavby, které se nedají skládat na sebe. Roční kapacita nového terminálu bude 450 000 hrubých tun. Výstavba terminálu by měla být dokončena v roce 2015.
(26)
Terminál zůstane ve vlastnictví státu. Vlastnická práva bude jménem státu uplatňovat správce vnitrostátní železniční infrastruktury, Železnice Slovenskej republiky (dále jen „ŽSR“). Úlohou ŽSR bude především vybírání koncesních poplatků od provozovatele terminálu.
(27)
Provoz terminálů bude zajištěn formou smlouvy na dobu třiceti let se subjektem vybraným na základě nediskriminační a transparentní veřejné soutěže. Protože je třeba zajistit nediskriminační přístup k terminálům a zabránit střetu zájmů mezi vybraným provozovatelem terminálu a dopravními podniky, nemůže být provozovatelem terminálu dopravní podnik, který by ho zároveň využíval, aby nekonkuroval dopravním podnikům a provozovatelům kombinované dopravy, kteří budou terminál využívat. Jestliže vybraný provozovatel nesplní podmínky stanovené koncesní smlouvou, stát může tuto koncesi zrušit a vypsat novou veřejnou soutěž.
(28)
Veřejný přístup k terminálu bude zaručen vložením ustanovení do koncesní smlouvy uzavřené s vybraným provozovatelem terminálů v tom smyslu, že služby se budou nabízet na nediskriminačním základě a za ceny na volném trhu. Rozhodnutí o grantu bude též obsahovat doložku, kterou se zajistí nediskriminační veřejný přístup k infrastruktuře.
2.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD OPATŘENÍ
(29)
Financování tohoto opatření se poskytne na základě § 4 odst. 2 písm. m) zákona č. 231/1999 Z. z., o státní podpoře, ve znění pozdějších předpisů a zákona č. 523/2004 Z. z., o rozpočtových pravidlech veřejné správy a o změně a doplnění některých zákonů.
2.3. ROZPOČET
(30)
Slovensko předpokládá, že na výstavbu terminálu, který vybuduje a bude vlastnit stát, bude zapotřebí počáteční investice 25,04 milionu EUR. Tato částka, poskytnutá z Fondu soudržnosti (85 %) a vlastních zdrojů státu (15 %), pokryje 100 % počátečních investičních nákladů. Provozovatel terminálu bude po dobu 15 let povinen platit koncesní poplatky ve výši nejméně 15 % investičních nákladů.
2.4. PŘÍJEMCE OPATŘENÍ
(31)
Příjemcem opatření je provozovatel terminálu, který bude využívat infrastrukturu a bude za ni platit koncesní poplatky pokrývající jen minimální část celkových nákladů na výstavbu terminálu.
(32)
ŽSR se za příjemce nepovažuje, neboť bude jen uplatňovat vlastnická práva jménem státu. O koncesní poplatky, které bude ŽSR vybírat jménem státu, se potom sníží dotace, které ŽSR dostává od státu za vykonávání veřejné úlohy správce vnitrostátní železniční infrastruktury.
2.5. KUMULACE A POVINNOST POZASTAVIT PROVOZ
(33)
Financování opatření nelze kumulovat s jinými druhy podpory v souvislosti se stejnými oprávněnými náklady.
(34)
Podpora se poskytne až po schválení Komisí.
2.6. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(35)
V souvislosti s původně oznámeným opatřením Komise zahájila řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 SFEU, aby bylo možné zjistit:
a)
zda je nutná výstavba čtyř terminálů intermodální dopravy a rozvoj kontinentální kombinované dopravy na Slovensku s cílem podpořit přechod ze silniční dopravy na železniční a vnitrozemskou vodní dopravu a
b)
zda narušení hospodářské soutěže vyplývající z tohoto opatření nebylo v rozporu se společnými zájmy.
3. PŘIPOMÍNKY SLOVENSKA k ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(36)
Slovensko zopakovalo svůj názor na potřebu poskytnutí podpory, který vychází ze studií a analýz předložených Komisi a zohledňuje názor budoucích uživatelů terminálů, podle něhož není možné bez výstavby veřejných neutrálních terminálů v budoucnosti očekávat výrazný přechod od silniční na železniční a vnitrozemskou vodní dopravu. Slovensko cituje společnost Kombiverkehr, která zjistila, že poptávka po kombinované dopravě na Slovensku výrazně roste, a to zejména na východní a jižní evropské ose. Tuto poptávku je však možné uspokojit jen za předpokladu, že jsou k dispozici vhodně umístěné a funkční terminály s dostatečnou kapacitou, které nabízejí zcela neutrální služby, jaké jsou například součástí německého programu na výstavbu terminálů.
(37)
V souvislosti s pochybnostmi Komise, zda narušení hospodářské soutěže, které vyplývá z opatření, není v rozporu se společnými zájmy, Slovensko zaprvé uvádí, že cílem projektu je rozvoj kontinentální intermodální dopravy představující zcela nový segment intermodální dopravy, který se v současnosti nevyužívá nebo využívá jen ve velmi omezeném rozsahu. Zadruhé, očekávané úspory z hlediska vnějších nákladů jsou 13krát vyšší než investiční náklady, přičemž většina těchto úspor se váže k EU mimo Slovensko. A konečně, možnost narušení hospodářské soutěže se snižuje stanovením podmínky, že provozovatel nových terminálů bude muset zaplatit 15 % celkových investičních nákladů formou koncesních poplatků, přičemž ceny jeho služeb budou regulovány a kontrolovány.
(38)
Na obavy uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení Slovensko odpovídá, že nové terminály budou představovat asi 16 % celkové teoretické kapacity terminálů intermodální dopravy na Slovensku, vyjádřené jako překládková kapacita v jednotkách intermodální dopravy (ITU), jak je uvedeno dále v tabulce.
Kapacita terminálů intermodální dopravy na Slovensku
Terminály intermodální dopravy
Překládková kapacita v ITU
Teoretická
Podíl v %
Bratislava - ÚNS
30 000
Bratislava - přístav
20 000
Sládkovičovo
20 000
Žilina - Intrans
60 000
Dunajská Streda
600 000
Košice - Intrans
45 000
Košice - Haniska
100 000
Dobrá
75 000
Ružomberok
30 000
Stávající - celkem
980 000 (3)
84 %
Bratislava - přístav
40 000
Leopoldov
40 000
Žilina - Teplička
40 000
Košice - Bočiar
40 000
Nové - celkem
180 000 (4)
16 %
Všechny terminály - celkem
1 160 000
100 %
(39)
Kromě toho Slovensko předložilo následující hodnoty týkající se rozvoje mezinárodní silniční nákladní dopravy na Slovensku.
Rok
Mezinárodní silniční nákladní doprava
(v tisících tun)
Meziroční růst
Kumulativní růst
2007
27 202
2008
30 931
13,7
13,7
2009
28 879
- 3,4
9,8
2010
30 866
3,3
13,5
2011
33 585
8,8
23,5
Zdroj: Statistický úřad Slovenské republiky.
(40)
A konečně Slovensko uvádí, že na veřejné terminály intermodální dopravy se bude vztahovat článek 31 a čl. 56 odst. 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU (5), která musí být do 16. června 2015 transponována do vnitrostátních právních předpisů. Podle slovenských orgánů tato pravidla vytvoří dostatečný regulační rámec, kterým se omezí efekt přebírání stávajících zákazníků ze stávajících terminálů.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1. SVAZ CHEMICKÉHO A FARMACEUTICKÉHO PRŮMYSLU SLOVENSKÉ REPUBLIKY
(41)
Svaz chemického a farmaceutického průmyslu Slovenské republiky (Zväz chemického a farmaceutického priemyslu Slovenskej republiky, dále jen „ZCHFP SR“) podporuje bezpečnou a ekologickou dopravu pro chemický průmysl. Proto se zapojil do projektu „ChemLog“ zaměřeného na mapování, analýzu a podporu kombinované dopravy a veřejných terminálů intermodální dopravy na Slovensku.
(42)
ZCHFP SR ke svým připomínkám připojil dvě studie z projektu ChemLog, což je projekt evropské spolupráce mezi regionálními orgány, chemickými svazy a vědeckými institucemi z Německa, Polska, České republiky, Slovenska, Maďarska a Itálie, na nichž se ZCHFP SR podílí, konkrétně Strategii rozvoje kombinované dopravy chemických látek ve střední Evropě a Studii proveditelnosti - Rozvoj železniční dopravy chemických látek na Slovensku ve vazbě na sousední země a připravované terminály kombinované dopravy.
(43)
ZCHFP SR usuzuje, že veřejné terminály na Slovensku pozitivně přispějí zejména k rozvoji kontinentální kombinované dopravy, protože současné terminály přepravují pouze kontejnery ISO. Podle ZCHFP SR se ze Slovenska železniční dopravou přepravilo jen velmi málo výměnných nástaveb a návěsů, neboť současní provozovatelé o ně nemají zájem a v současnosti neexistují pravidelná spojení ze Slovenska do žádného uzlu intermodální dopravy v západní Evropě.
4.2. BOHEMIAKOMBI
(44)
Společnost Bohemiakombi je provozovatel kombinované dopravy, který působí na Slovensku, zejména na vedlejších kolejích společností. Podle společnosti Bohemiakombi jsou v Evropě nejčastějšími uživateli kontinentálních tras malí a středně velcí silniční dopravci a zasílatelé. Ti nabízejí dopravu z domu do domu (door-to-door), a aby mohli využívat kombinovanou dopravu, potřebují mít k dispozici služby neutrálních terminálů a provozovatelů kombinované dopravy. Tyto malé a střední podniky nemohou investovat do vlastních terminálů, a proto potřebují na překládání veřejnou infrastrukturu. V případě absence takové infrastruktury mohou tyto podniky využívat pouze silniční dopravu.
(45)
Společnost Bohemiakombi tvrdí, že soukromé terminály je možné při kontinentální dopravě využívat jen ve velmi omezené míře, protože jejich provozovatelé také nabízejí dopravu z domu do domu, a jsou tak přímou konkurencí silničních dopravců. Využívání soukromých terminálů je proto přímo spojené s rizikem, že provozovatel soukromého terminálu, který má přístup ke všem informacím o dodávkách a nabízí konkurenční služby, tuto dopravu s přechodem ze silnice na železnici přebere.
(46)
Společnost Bohemiakombi konstatuje, že běžná sazba za intermodální překládku na Slovensku je 45-50 EUR za přeloženou jednotku, což představuje dvojnásobek ceny na veřejných terminálech jinde v EU. To je podle společnosti Bohemiakombi bariéra, která brání přechodu ze silniční na železniční dopravu. Společnost Bohemiakombi se domnívá, že veřejné terminály intermodální dopravy, postavené z dotací, budou poskytovat levnější služby, a sníží tak bariéry pro přechod ze silniční dopravy na železniční.
(47)
Na závěr společnost Bohemiakombi dodává, že státní podpora posílí hospodářskou soutěž v oblasti služeb poskytovaných intermodálními terminály.
4.3. KOMBIVERKEHR
(48)
Společnost Kombiverkehr konstatuje, že na Slovensko dopravuje velmi málo kontinentálních jednotek - méně než 1 000 ročně. Společnost Kombiverkehr uvádí, že příčinou jsou především vysoké náklady za překládky, které přesahují 45 EUR za každou jednotku přeloženou z prostředku silniční dopravy na vlak nebo naopak, což je téměř dvojnásobek sazby účtované na státem dotovaných terminálech v Německu. V současnosti se přepravuje zejména zboží z chemického průmyslu, jehož doprava po silnici je nákladnější a spojená s větším environmentálním rizikem. Kromě toho přepravované jednotky z chemického průmyslu je často možné překládat shora, pomocí stejného závěsného rámu, jako v případě námořní kombinované dopravy.
(49)
Podle společnosti Kombiverkehr většinu mezinárodně přepravovaného zboží na Slovensku tvoří všeobecný náklad, jako jsou balené výrobky, výrobky automobilového průmyslu, zařízení a spotřební zboží, který se přepravuje v návěsech a částečně ve výměnných nástavbách. Slovenské terminály však nemají potřebné vybavení na překládku takových jednotek.
(50)
Společnost Kombiverkehr tvrdí, že pro účely rozvoje trvale udržitelné kontinentální kombinované dopravy je třeba:
a)
aby terminály splňovaly tyto technické parametry:
-
700 m použitelných kolejí,
-
přímé železniční spojení s hlavním železničním koridorem,
-
závěsný rám a klešťové závěsy,
-
dostatečné skladovací prostory i pro jednotky, které nelze skládat na sebe,
-
dostatek odstavných kolejí pro vlaky v prostorech terminálu nebo jeho okolí;
b)
aby sazby za překládku dokázaly konkurovat silniční dopravě - dosahovaly nejvýše 20 až 25 EUR za překládku ze silniční na železniční dopravu;
c)
aby terminál spravovali nezávislí správci, kteří budou zárukou nediskriminačního přístupu. Třebaže současné terminály mohou využívat i třetí strany, společnost Kombiverkehr konstatuje, že se tím vystavují riziku. Zaprvé, protože provozovatelé terminálů jsou zároveň dopravci, třetí strany vždy riskují, že jim provozovatel terminálu přebere klienty. Zadruhé, provozovatelé terminálů mají o třetí strany zájem, jen pokud mají v terminálu volné kapacity. Jakmile mají dostatečný objem vlastní dopravy, zájem poskytovat přístup třetím stranám se vytrácí. A konečně, provozovatel neregulovaného terminálu má mnoho možností, jak třetím stranám využívání svých terminálů ztížit nebo ekonomicky znevýhodnit, například nekonkurenčními stanovenými sazbami, kvalitou služeb a přidělováním časových intervalů na terminálu.
(51)
Vytváření nových přístupových bodů pro klienty v rámci kombinované dopravy znamená pro společnost Kombiverkehr velké počáteční ztráty, které se vyrovnají až po jednom či dvou letech pravidelného provozu. Z tohoto důvodu si nemůže dovolit nabízet nové produkty v případě terminálů bez dlouhodobé záruky.
(52)
Společnost Kombiverkehr proto podporuje úmysl Slovenska, aby nový terminál provozovaly nezávislé podniky. Zároveň si však myslí, že zájem provozovatelů kombinované dopravy o vybudování terminálu by se zvýšil, kdyby měli podíl na jeho provozu. Aby se při provozu terminálu zajistila neutralita a nedocházelo k diskriminaci, měly by být podle společnosti Kombiverkehr dodrženy tyto podmínky:
-
provozovatelem terminálu by měl být nezávislý podnik s nezávislým vedením,
-
žádný provozovatel kombinované dopravy by neměl mít ve společnosti provozující terminál více než 50 % podíl,
-
měla by být stanovena jasná pravidla pro provozovatele terminálu týkající se např. přidělování časových intervalů a podmínek,
-
kontrolu provozovatele terminálu by měla provádět nezávislá dozorčí rada a železniční regulační orgán.
(53)
Podle společnosti Kombiverkehr je potenciál přechodu ze silniční na železniční dopravu zboží značný, zejména na trasách do Německa - Rhein-Ruhr-Gebiet a Hamburg/Hannover, ale i na trasách do Nizozemska a Belgie. Doprava na těchto trasách dosahuje v současnosti objemu okolo 1 000 kamiónů týdně.
(54)
Společnost Kombiverkehr tvrdí, že svůj zájem soustřeďuje výhradně na dopravu nákladů na kontinentu, která se v současnosti realizuje v silniční dopravě. Proto by využíváním nového terminálu nijak nesnížila objem překládek nebo nákladu ve stávajících slovenských terminálech, při nichž se již využívá kombinovaná doprava.
4.4. DHL
(55)
Společnost DHL tvrdí, že současné intermodální terminály na Slovensku nejsou otevřené pro veřejnou službu, ani neposkytují liberalizovaný přístup k překládce mezi veřejnou silniční a železniční infrastrukturou. Společnost DHL podporuje slovenské orgány v úsilí o liberalizaci kombinované dopravy výstavbou čtyř nových terminálů intermodální železniční a silniční dopravy.
4.5. METRANS
(56)
Společnost Metrans tvrdí, že argumenty, kterými Slovensko zdůvodňuje potřebu státní podpory při výstavbě terminálů, jsou nepodložené, nesprávné nebo jinak nerelevantní. Společnost ve zkratce předložila proti původně oznámenému opatření tyto argumenty:
Neutralita stávajících terminálů
(57)
Podle společnosti Metrans je tvrzení Slovenska, že současní provozovatelé terminálů neposkytují požadované neutrální služby, nepravdivé a Slovensko zatím nedokázalo opak. Společnost Metrans provozuje svoje terminály neutrálním způsobem a poskytuje služby i nezávislým přepravcům. Společnost Metrans umožňuje manipulaci i s jinými vlaky. Například v košickém terminálu Interport, který společnost Metrans provozuje, poskytuje výhradně služby související s terminálem, přičemž dopravu zajišťují jiné strany. Podle informací společnosti Metrans platí totéž i pro další veřejně přístupné terminály. Slovensko nikdy nevzneslo žádné oficiální či neoficiální stížnosti vůči společnosti Metrans v souvislosti s údajnou nedostatečnou nestranností, nepožádalo orgány pro hospodářskou soutěž, aby zahájily vyšetřování, ani se jinak v této souvislosti neobrátilo na společnost Metrans. Navíc, podle společnosti Metrans Slovensko nemůže zabránit provozovatelům veřejných terminálů, aby vstupovali i do podnikání v dopravě, čímž by ztratili svoji údajnou neutralitu. A konečně, společnost Metrans tvrdí, že služby all-in-one (poskytované v jednom místě) vedou k vyšší technické efektivnosti, snižování cen (celý proces dopravy a manipulace se ovládá přes počítač, vyšší kvalita služeb) a v kombinaci s kvalitou služeb umožňují terminálům lépe konkurovat silniční dopravě. Pokud jde o to, zda provozovatelé stávajících intermodálních terminálů na Slovensku nabízejí služby těchto terminálů nezávislým provozovatelům kombinované dopravy a jak jsou tyto služby předkládány veřejnosti, společnost Metrans odkázala na část svých webových stránek, v níž nabízí skladovací služby, a předložila seznam nezávislých provozovatelů dopravy, dopravců, lodních společností a leasingových firem, kteří její služby využili. Uvádí též čtyři společnosti využívající její terminály, které nabízejí služby v oblasti intermodální dopravy.
Kontinentální doprava
(58)
Podle společnosti Metrans je vyjádření, že stávající terminály neslouží kontinentální dopravě, nesprávné. Společnost Metrans tvrdí, že z celkového počtu 127 vlaků, které každý týden odbaví, směřuje každý týden 12 vlaků do Duisburgu a 12 do Rotterdamu, přičemž tyto vlaky jsou určeny výhradně pro kontinentální dopravu. Kromě toho 10 % všech odbavených vlaků spadá do kategorie kontinentální dopravy. Přibližně 50 % objemů odbavených v terminálu Košice Haniska je určeno pro kontinentální dopravu. Společnost Metrans ve svých terminálech disponuje zařízením na manipulaci se všemi kontinentálními jednotkami, konkrétně jeřábovými vozy s výložníkovým ramenem či odnímatelnými klešťovými závěsy pro manipulaci s kontinentálními jednotkami, jako jsou výměnné nástavby a návěsy, a v případě potřeby dokáže vybudovat RO-LA rampy. Společnost Metrans však konstatuje, že o tyto služby není zájem. Společnost Metrans rovněž tvrdí, že použití výměnných nástaveb, návěsů nebo nákladních vozidel je neefektivní v porovnaní s kontejnery ISO s šířkou 45 stop (13,7 m), které byly vyrobeny speciálně pro kombinovanou dopravu, neboť náklady na dopravu těchto kontejnerů jsou o 30 % nižší než v případě přívěsů nákladních vozidel. Kromě toho kolem 25 % obratu společnosti pochází ze služeb týkajících se kontinentální dopravy. Příslušný trh překračuje hranice země a terminály v sousedních zemích představují účinnou konkurenci a poskytují služby týkající se kontinentální dopravy. Společnost Metrans tvrdí, že veřejné terminály nebudou přizpůsobeny pro kontinentální dopravu.
Soulad stávajících terminálů s dohodou AGTC
(59)
Podle společnosti Metrans jsou investice do terminálů splňujících parametry dohody AGTC (terminály s kolejemi dlouhými 750 m) z komerčního hlediska neefektivní a představující utopené náklady. Infrastruktura železnic na Slovensku a v sousedních státech (např. v České republice a Maďarsku) neumožňuje využívat vlaky delší než přibližně 550 metrů. Nedá se očekávat, že by se tato situace v průběhu nejbližších pěti až sedmi let změnila, přičemž koleje terminálů v mnoha zařízeních, včetně obou terminálů společnosti Metrans, je možné v průběhu jednoho roku až dvou let účinně prodloužit na 750 metrů a zareagovat tak hned, jakmile železniční infrastruktura umožní vlaky s touto délkou používat.
Výstavba a provoz neutrálních terminálů je možná i bez státní podpory
(60)
Společnost Metrans tvrdí, že sama je nejlepším důkazem toho, že trh s intermodálními terminály je pro soukromé investory atraktivní a že tyto terminály jsou komerčně proveditelné. Kromě investic „na zelené louce“ v případě největšího slovenského terminálu v Dunajské Stredě uvedla společnost Metrans v roce 2012 do provozu nový terminál v Košicích. Každá taková investice je velmi citlivá z hlediska vývoje právního rámce, jakmile svými investicemi a podporou zasáhne do rozvoje kombinované dopravy stát. Plán Slovenska investovat do výstavby terminálů státní prostředky (společně s neefektivní státní dopravní politikou) již teď odrazuje soukromé investory od dalších investic do vylepšování stávajících terminálů nebo realizace dalších investic „na zelené louce“.
Původním oznámeným opatřením se naruší hospodářská soutěž
(61)
Podle společnosti Metrans provozovatelé veřejných terminálů získají jasnou konkurenční výhodu, protože dostanou dotaci na celkové kapitálové náklady ve výši 85 %. Slovensko nemůže účinně zabránit provozovatelům, aby nenabízeli dumpingové ceny (každé stanovení cen koncesní smlouvou by mohlo být dříve či později napadeno jako neoprávněné závažné omezení). Společnost Metrans nesouhlasí s argumentem Slovenska, že veřejné terminály budou účtovat ceny srovnatelné se stávajícími terminály. Tento krok výrazně ovlivní vnitřní trh (překračující hranice země) (např. širší okolí Bratislavy obsluhované ještě dvěma terminály ve Vídni). Společnost Metrans předložila Komisi sazby, které na požádání předkládá všem potenciálním zákazníkům. Podle těchto sazeb si účtuje výrazně méně, než se předpokládá v rámci tohoto opatření za jednu manipulaci s jakýmkoli druhem jednotky. A konečně, plánovaný terminál v Košicích má být jen jeden kilometr od nového terminálu společnosti Metrans. V okolí Bratislavy, kde se postaví další nový terminál, jsou již dva terminály ve Vídni, dva v Budapešti a jeden v Dunajské Stredě.
Výstavbou nových veřejných terminálů se nezvýší objem kombinované dopravy na úkor silniční dopravy
(62)
Jak uvádí společnost Metrans, terminálové služby (manipulace, překládka atd.) představují jen asi 2 % celkových nákladů kombinované dopravy. Asi 40-50 % celkových dopravních nákladů tvoří poplatky za využití železniční infrastruktury. Nové terminály proto přivábí zákazníky, kteří už kombinovanou dopravu využívají. Ke zvýšení objemu kombinované dopravy může přispět jen účinná státní podpora.
Úspory vnějších nákladů
(63)
Úspor vnějších nákladů, na které se Slovensko odvolává, bude dosaženo pouze v případě, že ze silniční na železniční dopravu přejde více dopravců, tedy nejen samotnou výstavbou veřejných terminálů. Společnost Metrans tvrdí, že výstavba terminálů nepovede k výraznému zvýšení objemu kombinované dopravy, takže k těmto úsporám vnějších nákladů nedojde.
Stávající kapacity jsou dostatečné a trh dokáže uspokojit i zvýšenou poptávku
(64)
Podle společnosti Metrans se v případě stávajících terminálů v současnosti využívá přibližně pouze 50 % jejich skutečné kapacity. Kromě toho celkové objemy zboží přepravovaného na Slovensku za poslední roky neustále klesají. Společnost Metrans dokládá toto tvrzení statistikou nákladní dopravy zboží na Slovensku, která uvádí 203 milionů tun přepraveného zboží v roce 2009, 191 milionů tun v roce 2010 a 179 milionů tun v roce 2011. Hospodářské prognózy, které uvedlo Slovensko na podporu svého tvrzení, že objem dopravy narůstá, jsou proto nesprávné a neaktuální. I kdyby rezervní kapacita nedokázala uspokojit zvýšenou poptávku po kombinované dopravě, tuto poptávku by v každém případě bylo možné uspokojit při poměrně nízkých nákladech v krátké či středně dlouhé době, a to buď vylepšením a rozšířením stávajících kapacit, nebo vybudováním nových kapacit soukromými investory. Společnost Metrans uvádí, že v roce 2010 byl celkový objem všech stávajících intermodálních terminálů na Slovensku 1,9 milionu tun. Plánovaná kapacita nových veřejných terminálů je 1,8 milionu tun ročně, což představuje téměř 100 % stávajícího trhu.
(65)
Společnost Metrans na závěr tvrdí, že při současné hospodářské situaci a situaci na trhu (stávající volné kapacity, neustále klesající objemy přepravovaného zboží, nestabilní dopravní politika) nejsou projekty na vytvoření čtyř veřejných terminálů proveditelné. V důsledku jejich výstavby vzniknou další volné kapacity, které povedou jedině k narušení hospodářské soutěže a vytlačí soukromé provozovatele, kteří potřebují fungovat na úrovni pokrývající nejen jejich variabilní, ale i fixní náklady.
4.6. WIENCONT
(66)
Společnost WienCont je vlastníkem a provozovatelem velkého trimodálního terminálu ve Vídni. Společnost tvrdí, že státní podpora na výstavbu čtyř veřejných intermodálních terminálů na Slovensku není pro rozvoj intermodální dopravy na Slovensku zapotřebí a naruší hospodářskou soutěž víc než jen v minimální míře. Společnost WienCont tvrdí, že podpora 135,5 milionu EUR, která má pokrýt 85 % až 100 % nákladů, vůbec není potřebná, protože sama společnost WienCont dostává už od roku 2006 na provoz a rozšiřování terminálu od města Vídně provozní a investiční dotace ve výši 11,6 milionu EUR, přičemž intenzita této podpory představuje 31 %.
(67)
Společnost WienCont dále vyslovuje pochybnosti o růstu intermodální dopravy, který Slovensko předpovídá, a poukazuje na statistiky, podle nichž dosáhl průmyslový růst na Slovensku v letech 2010 až 2012 pouze 13 %. Dále uvádí nedávnou prognózu společnosti Snizek & Partner (2011), v níž se předpokládá růst dopravy zboží bez doprovodu z 300 000 ITU v roce 2008 na 440 000 ITU v roce 2030. Podle teto prognózy dokážou kapacity terminálů společnosti WienCont pokrýt celý tento trh. Rakouské orgány přesto podporují zahajovanou výstavbu dalšího velkého intermodálního terminálu v lokalitě Vienna Inzersdorf.
(68)
Společnost WienCont tvrdí, že výstavba druhého terminálu v této oblasti, tj. v Bratislavě, by oslabila pozici Vídně jako důležitého centra. Společnost dále tvrdí, že výstavba nových terminálů by vedla k přechodu ze silniční na železniční dopravu.
(69)
V letech 2011 a 2012 byla kapacita terminálu společnosti WienCont 250 000 ITU, přičemž v roce 2012 se tu odbavilo 72 541 ITU a v roce 2011 to bylo 71 369 ITU, doprava ze Slovenska v roce 2012 představovala 2 968 ITU a v roce 2011 činila 2 148 ITU, zatímco doprava na Slovensko byla v roce 2012 nulová a v roce 2011 představovala 59 ITU. Sazby za manipulaci za kontejner v terminálu jsou v případě společnosti WienCont porovnatelné se sazbami podle tohoto opatření za kontejner v terminálu a vyšší za využití skladu a za manipulaci s přívěsem.
5. PŘIPOMÍNKY SLOVENSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(70)
Slovensko poznamenalo, že čtyři ze šesti stran, které projevily zájem, podpořily poskytnutí podpory na výstavbu veřejných terminálů. Níže jsou uvedeny odpovědi Slovenska na připomínky předložené společnostmi Metrans a WienCont.
5.1. REAKCE NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI METRANS
Neutralita stávajících terminálů
(71)
Slovensko opětovně zdůrazňuje, že společnost Metrans není nestranným provozovatelem terminálu, protože sama provozuje dopravní služby. Poukazuje na příspěvky společností Bohemiakombi a Kombiverkehr, které uvádějí možné riziko střetu zájmů se společností Metrans, jež vystupuje jako provozovatel terminálu a zároveň jako provozovatel kombinované dopravy a dopravy z domu do domu. Slovensko též připomíná požadavek vyplývající z právní úpravy EU, že provozovatel železniční infrastruktury by neměl konkurovat dopravním podnikům, které tuto infrastrukturu využívají. Slovensko opětovně potvrzuje, že dokáže prosadit nestrannost provozovatele, kterého na provoz svých veřejných terminálů vybere. Pokud jde o dopravce, kteří využívají terminály společnosti Metrans, Slovensku není známo, že by některý z nich provozoval pravidelnou trasu kombinované dopravy.
(72)
Co se týče efektivity služeb all-in-one, Slovensko upozorňuje, že pokud dopravní podnik vlastní infrastrukturu, vede to ke vzniku monopolního postavení, proto by vlastník infrastruktury neměl zároveň tuto infrastrukturu jako dopravce využívat. V této souvislosti Slovensko poukazuje na skutečnost, že společnost Metrans má na trhu podíl 55-60 %.
(73)
Slovensko upozorňuje, že na webové stránce společnosti Metrans, na níž společnost údajně propagovala překládkové služby, se nenabízejí služby intermodálního terminálu pro provozovatele intermodální dopravy, ale jen pro lodní společnosti a leasingové firmy.
Kontinentální doprava
(74)
Slovensko tvrdí, že v žádné statistice se neuvádí kontinentální doprava, na kterou se odvolává společnost Metrans. Slovensko nikdy neobdrželo žádné informace, které by dokazovaly, že společnost Metrans vlastní vybavení potřebné k manipulaci s kontinentálními jednotkami ITU. Předpokládá, že společnost Metrans počítá do kontinentální dopravy i námořní kontejnery, které se nakládají mimo Evropu, ale překládají se v jednom z vnitrozemských terminálů.
(75)
Slovensko tvrdí, že statistika UIRR (6) vyvrací tvrzení společnosti Metrans o tom, že neexistuje trh pro návěsy a výměnné nástavby.
(76)
Slovensko rovněž vysvětluje, že plánované terminály jsou navrženy tak, aby byly vhodné především pro kontinentální dopravu. Vybavení sloužící na překládání bude umožňovat manipulaci s návěsy a výměnnými nástavbami. Prostor pod jeřáby bude rozvržený tak, aby sloužil speciálně pro kontinentální jednotky ITU: budou tu prostory pro ITU, které se musí překládat pomocí klešťového závěsného rámu, i parkovací místa na šikmé parkování pro návěsy, jež umožní přímou manipulaci za použití nákladních vozidel. Proto na rozdíl od jiných terminálů, které se zaměřují na kontejnery, bude překládka těchto druhů IPJ možná v rámci jednoho kroku. Tím se sníží cena za překládku kontinentálních ITU ve veřejných terminálech.
Soulad stávajících terminálů s dohodou AGTC
(77)
V souladu s prioritami EU v oblasti politiky železniční dopravy investuje Slovensko do infrastruktury, která umožní dopravu vlaky o délce 750 m. Slovensko též zastává názor, že prodloužení terminálu společnosti Metrans v Dunajské Stredě nebude možné, protože ho z jedné strany ohraničuje cesta E575 a z druhé strany zahnuté koleje, jimiž je terminál spojen s hlavní železniční sítí.
Výstavba a provoz neutrálních terminálů je možná i bez státní podpory
(78)
Podle Slovenska ekonomické studie vypracované pro veřejné terminály ukazují, že výstavbu a provoz terminálů není možné financovat výhradně z příjmů z činnosti terminálů. Slovensko předpokládá, že společnost Metrans financuje náklady na výstavbu terminálů z příjmů ze své dopravní činnosti.
(79)
Slovensko taktéž navrhlo, že bude se společností Metrans při výstavbě veřejných terminálů spolupracovat, ale společnost Metrans nebyla ochotná splnit podmínky, které Slovensko stanovilo v souvislosti s nediskriminačním přístupem.
Naruší se hospodářská soutěž
(80)
Slovensko připomíná, že ve směrnici 2012/34/EU jsou stanoveny zásady určování poplatků za využívání služeb terminálů a rovněž odpovědnost nezávislého železničního regulačního subjektu tyto poplatky v případě stížností posoudit a regulovat.
(81)
Slovensko připomíná, že podporuje i rozvoj kombinované dopravy soukromými společnostmi, například investovalo do zvýšení kapacity železniční tratě Bratislava-Dunajská Streda, a to v důsledku zvýšení potřeb společnosti Metrans.
(82)
Slovensko upozorňuje, že společnost Metrans označila svůj ceník terminálových služeb za důvěrný, což poukazuje na skutečnost, že tyto ceny nejsou veřejně přístupné.
Výstavba nových veřejných terminálů nepovede ke zvýšení objemu kombinované dopravy na úkor silniční dopravy
(83)
V odpovědi na toto nepodložené tvrzení uvádí Slovensko připomínku společnosti Kombiverkehr, v níž se konstatuje, že kontinentální kombinovaná doprava se bude rozvíjet, jestliže nezávislí provozovatelé terminálů zajistí nediskriminační přístup k službám a pokud sazba za manipulaci nepřesáhne 20-25 EUR za přeloženou jednotku.
(84)
Slovensko dále tvrdí, že podle statistiky UIC (7) představuje kontinentální kombinovaná doprava 47,14 % celkové kombinované dopravy. Protože však na Slovensku ještě nedošlo v tak široké míře k přechodu ze silniční na železniční dopravu, je tu stále vysoký potenciál pro kontinentální intermodální dopravu, kterou netvoří jen námořní kontejnery.
Nedoprovázená kombinovaná doprava: TEU 2011
Segment trhu KD
Kontinentální
Námořní
Celkem
(TEU)
Domácí KD
3 863 110
7 065 030
10 928 140
Mezinárodní KD
4 678 050
2 510 730
7 188 780
KD celkem
8 541 160
9 575 760
18 116 920
(85)
Slovensko tvrdí, že pokud podle společnosti Metrans náklady na překládku představují 2 % celkových nákladů na dopravu a pokud se podle společnosti Kombiverkehr počáteční náklady na novou kontinentální trasu společnosti vrátí až po roce nebo dvou, je vysoce nepravděpodobné, že by provozovatelé nových tras zavedli nové trasy do míst, kde již nějaká trasa existuje. Slovensko uvádí, že zatímco zákazníky společnosti Metrans jsou zejména lodní společnosti a společnost Metrans přepravuje především námořní kontejnery, nový terminál se bude zaměřovat hlavně na překládku zboží ze silnic na železnici. Bude určen pro jinou skupinu zákazníků a bude nabízet služby na jiných segmentech trhů.
Úspory vnějších nákladů; stávající kapacity jsou dostatečné a trh dokáže uspokojit i zvýšenou poptávku
(86)
Slovensko tvrdí, že pokles přepravovaných objemů na Slovensku je pro odhad potenciálu rozvoje kontinentální dopravy irelevantní, protože důvodem tohoto poklesu je především snížení objemu vnitrostátní dopravy. Slovensko proto přikládá větší význam statistikám (předloženým mezi výše uvedenými dokumenty), které zobrazují nárůst objemů silniční dopravy, protože právě to jsou relevantní objemy, na které je třeba se při přechodu ze silniční na železniční dopravu zaměřit.
(87)
Slovensko předpokládá, že nové terminály budou v budoucnosti představovat jen 16 % kapacity slovenských intermodálních terminálů.
(88)
V reakci na připomínky společnosti Metrans týkající se narušení hospodářské soutěže, nemožnosti přilákat nové objemy ze silniční dopravy a uspokojení zvyšující se poptávky stávajícími kapacitami Slovensko upozorňuje na příspěvek společnosti Kombiverkehr, která odhaduje, že potenciál kontinentální kombinované dopravy na Slovensko a ze Slovenska je značný. Společnost Kombiverkehr připomíná, že týdenní objem silniční dopravy mezi Německem, Belgií a Nizozemskem na jedné a Slovenskem na druhé straně dosahuje počtu asi 1 000 kamiónů. Společnost Kombiverkehr zvažuje, že by přesunula jen část objemu nákladu v současnosti přepravovaného silniční dopravou, takže by se tím nedotkla žádného z aktuálních zdrojů obratu stávajících terminálů.
5.2. REAKCE NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI WIENCONT
(89)
Nejprve k tvrzení společnosti WienCont, že použila na rozšíření terminálu podporu s intenzitou pouze 31 %, zatímco Slovensko nabízí při počáteční investici podporu v hodnotě 100 % - Slovensko upozorňuje, že společnost WienCont je z větší části ve vlastnictví veřejné správy. Navíc železniční infrastruktura, kterou využívá, je vlastnictvím správce železniční infrastruktury a půda, na níž terminál stojí, je majetkem města Vídně. Stavební náklady na nové slovenské terminály zahrnují náklady na odkoupení půdy a výstavbu železniční infrastruktury, jakož i náklady na výstavbu zcela nového terminálu. Slovensko připomíná, že celková investice na výstavbu terminálu společnosti WienCont, včetně kolejí a půdy, byla z více než 90 % financována z veřejných zdrojů. Kromě toho je podle Slovenska tato námitka v rozporu s cíli Fondu soudržnosti, jenž je určen na snižování rozdílů mezi členskými státy prostřednictvím dotací v oblasti infrastruktury a ochrany životního prostředí.
(90)
Dále k tvrzení společnosti WienCont, že pokrývá veškerou poptávku v okolí Vídně a bratislavský terminál by ohrozil její obchodní činnost, Slovensko poznamenává, že pouze 4,6 % celkového objemu zboží, který prochází terminálem společnosti WienCont, pochází ze Slovenska. I kdyby společnost WienCont přišla o celý tento objem, o čemž Slovensko pochybuje, neutrpěla by škodu do té míry, aby to bylo důvodem k rozhodnutí nevybudovat moderní trimodální terminál v Bratislavě na Dunaji.
6. NÁSLEDNÁ VÝMĚNA INFORMACÍ MEZI SPOLEČNOSTMI METRANS A WIENCONT A SLOVENSKEM
(91)
Díky následné výměně informací mezi Komisí na jedné straně a Slovenskem a společnostmi Metrans a WienCont na straně druhé se vysvětlily některé nejasnosti v informacích, které tyto strany poskytly.
(92)
I když společnost Metrans není schopna doložit, v jakém rozsahu poskytuje kontinentální kombinovanou dopravu, dokázala, že tento druh dopravy provozuje a její současné objemy kontinentální dopravy nejsou zanedbatelné. Společnost Metrans na kontinentální dopravu používá kontejnery, zejména kontejnery o šířce 45 stop (13,7 m) a cisternové kontejnery. Společnost Metrans také prokázala, že vlastní některá zařízení vhodná pro překládku jednotek intermodální dopravy jiných než kontejnery. Slovensko předložilo Komisi dokumenty se statistickými údaji, které získalo od společnosti Metrans, podle nichž tato společnost nepřepravovala žádné kamióny, výměnné nástavby ani návěsy.
(93)
Aby vyvrátilo argumenty, které předložila společnost Metrans jako důkaz, že neexistuje poptávka po kombinované dopravě jiných jednotek intermodální dopravy (ITU) než kontejnerů, Slovensko uvedlo příklady českého terminálu s neutrálním přístupem v Lovosicích, který byl uveden do provozu v roce 2006 pro pravidelné trasy, na nichž se přepravují zejména kontejnery, a kde množství přepravovaných jednotek ITU mezi roky 2007 a 2012 vzrostlo o 81 % a v roce 2012 tvořily již výměnné nástavby a návěsy 75 % překládek. Dalším příkladem, který Slovensko použilo, je terminál s neutrálním přístupem v lokalitě Wuppertal-Langerfeld, který dnes slouží téměř výhradně na přepravu výměnných nástaveb a návěsů. Dokonce i v terminálu společnosti WienCont, jenž je důležitým překladištěm námořních kontejnerů, tvoří 21 % překládek výměnné nástavby.
(94)
Společnost WienCont předložila prezentaci, kterou vypracovala společnost Snizek & Partner a v níž se uvádí, že jestliže se využívá 88 % kapacity terminálu, výrazně se tím snižuje kvalita jeho provozu.
(95)
A konečně, aby se rozptýlily možné obavy týkající se rozsahu možného narušení hospodářské soutěže a prověřily se domněnky týkající se přechodu ze silniční na železniční dopravu, Slovensko souhlasilo, že nejprve vybuduje jen jeden terminál jako pilotní projekt. Slovensko proto omezilo výchozí oznámení na terminál v Žilině-Tepličce. Tento terminál se bude nacházet více než 200 km od terminálů společnosti Metrans v Dunajské Stredě a Košicích, jakož i od terminálu společnosti WienCont. Navíc Slovensko informovalo Komisi, že stávající terminál Intrans v Žilině bude v blízké budoucnosti uzavřen. Přezkum tohoto opatření, který provedla Komise, je uveden níže.
7. POSOUZENÍ PODPORY
(96)
Ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(97)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. Proto aby bylo možno určit, zda opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je třeba splnit všechny tyto podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
a)
být udělena státem nebo ze státních prostředků;
b)
přinášet výhodu přijímajícím podnikům;
c)
zvýhodňovat určité podnikatele nebo výrobu určitých druhů výrobků (selektivnost);
d)
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(98)
Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie může výstavba a provoz infrastruktury představovat hospodářskou činnost (8). Vzhledem k tomu, že se oznámené opatření týká investiční podpory pro infrastrukturu využívanou ke komerčním účelům, výstavbu a provoz této infrastruktury je nutno považovat za hospodářskou činnost a na opatření se proto vztahuje čl. 107 odst. 1 SFEU.
(99)
Pokud jde o oznámené opatření, slovenské orgány zajistí výstavbu terminálu a vyberou koncesionáře, který bude odpovídat za jeho provoz. Tato počáteční investice bude dotovaná z Fondu soudržnosti (85 %) a z vlastních zdrojů státu (15 %). Protože prostředky Fondu soudržnosti se převádějí příslušnému vnitrostátnímu orgánu, měly by být k dispozici slovenským orgánům a splňovat kritéria státních zdrojů.
(100)
Výhoda: podle předběžného průzkumu trhu provedeného slovenskými orgány nelze vyloučit, že účast v budoucím výběrovém řízení bude velmi omezená a že výběrové řízení nebude splňovat kritéria veřejné soutěže. Z tohoto důvodu a vzhledem k nedostatečné konkurenci ve výběrovém řízení není možné vyloučit, že provozovatel bude hospodářsky zvýhodněn.
(101)
Selektivnost: protože opatření zvýhodňuje výhradně budoucího provozovatele terminálů, mělo by být považováno za opatření selektivní povahy.
(102)
Narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod v EU: pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení podniku vzhledem k jiným konkurenčním podnikům v obchodu uvnitř Unie, musí být tyto konkurenční podniky považovány za ovlivněné podporou (9). Stačí, když je příjemce podpory v konkurenčním postavení vůči ostatním podnikům na trzích otevřených hospodářské soutěži (10). V tomto případě oznámené opatření posilní postavení nových dopravných terminálů vůči stávajícím terminálům, a proto může potenciálně narušit hospodářskou soutěž, pokud je tento trh otevřený hospodářské soutěži. Tato podpora může proto narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v Unii.
(103)
S ohledem na uvedená odůvodnění má Komise za to, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.1. ZÁKONNOST OPATŘENÍ
(104)
Slovenské orgány splnily povinnost v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU a oznámily podporu před jejím poskytnutím. Komise bere na vědomí skutečnost, že podpora bude poskytnuta až po schválení Komisí.
7.2. POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(105)
Komise dříve posuzovala podporu pro projekty týkající se infrastruktury přímo na základě článku 93 SFEU (11) a po rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ve věci Altmark (12), v němž bylo vyloučeno přímé uplatňování článku 93 SFEU, na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU v případě intermodálních terminálů (13). Poté, co nabylo účinnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (14), se článek 93 SFEU stal přímo uplatnitelným jako právní základ pro stanovení slučitelnosti podpory v případě pozemní dopravy, na kterou se nevztahuje uvedené nařízení, a zejména v případě podpory na koordinaci dopravy.
(106)
V článku 93 SFEU se stanoví, že podpora, která odpovídá potřebě koordinovat dopravu, je slučitelná se Smlouvami. Pojem „koordinace dopravy“ použitý v uvedeném ustanovení má význam, který přesahuje pouhou potřebu usnadnit rozvoj hospodářské činnosti. Tento pojem zahrnuje zásah orgánů veřejné správy, jehož cílem je usměrnit rozvoj odvětví dopravy ve společném zájmu. Soudní dvůr Evropské unie rozhodl, že tento článek „považuje za slučitelné se Smlouvou podpory na dopravu pouze v přesně vymezených případech, které nejsou na újmu obecným zájmům Společenství“ (15).
(107)
Postup liberalizace v odvětví pozemní dopravy v některých ohledech značně omezil potřebu koordinace. V účinně liberalizovaném odvětví může koordinace v zásadě vyplývat z působení tržních sil. Dokonce i po liberalizaci odvětví však může docházet k různým selháním trhu. Tato selhání opodstatňují zásah orgánů veřejné správy v této oblasti.
(108)
Odvětví dopravy se může potýkat s těžkostmi při „koordinaci“ v ekonomickém smyslu, například při propojeních mezi jednotlivými dopravními sítěmi. Komise již z těchto důvodů povolila státní podporu na základě článku 93 SFEU (16).
(109)
Aby bylo možné nějaké opatření podpory považovat za „odpovídající potřebě“ koordinovat dopravu, musí být nezbytné a přiměřené z hlediska stanoveného cíle. Kromě toho nesmí narušení hospodářské soutěže, které s sebou podpora přináší, poškodit obecné zájmy Unie.
(110)
Komise proto v souladu s běžnou praxí rozhodovaní považuje podporu za slučitelnou s vnitřním trhem na základě článku 93 SFEU, jestliže jsou splněny tyto podmínky:
a)
podpora přispívá k dosažení cíle společného zájmu;
b)
podpora je nezbytná;
c)
podpora je přiměřená;
d)
přístup k příslušné infrastruktuře je otevřený všem uživatelům na nediskriminačním základě;
e)
podpora nevede k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem.
(111)
Komise proto posoudí, zda v daném případě bylo splněno těchto pět kritérií, aby bylo možné podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě článku 93 SFEU.
7.2.1. Cíl společného zájmu
(112)
Unie již nějaký čas uplatňuje politiku snahy o dosažení vyváženého systému kombinované dopravy a součástí této politiky je podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy ve vztahu k používání silnic. Cílem politiky kombinované dopravy Unie je přechod ze silniční nákladní dopravy na jiné druhy dopravy.
(113)
Nástroje Unie, například směrnice 92/106/EHS (17), se zaměřují na podporu rozvoje kombinované dopravy. Bílá kniha o dopravní politice (18) vyzývá k využívání železniční dopravy a jiných druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se vytvořily konkurenceschopné alternativy k silniční nákladní dopravě.
(114)
Politika kombinované dopravy je navíc v souladu se závěry zasedání Evropské rady v Göteborgu v červnu 2001, na němž bylo přijato prohlášení, že opatření, která pomáhají přechodu od silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí jsou jádrem politiky udržitelné dopravy.
(115)
Komise si uvědomuje, že zlepšování kombinované dopravy na trzích s otevřeným přístupem, na nichž se dodržují pravidla volné hospodářské soutěže a nabídky a poptávky, je v první řadě úlohou provozovatelů na trhu. K plnému rozvinutí potenciálu kombinované dopravy však může být nezbytné stimulovat ochotu přijmout rizika související s přechodem ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy.
(116)
Důraz na multimodální možnosti kromě toho čím dál tím víc odůvodňuje i to, že evropský průmysl si zachovává nebo zvyšuje konkurenceschopnost své evropské výroby do značné míry díky vyspělé logistice, optimalizaci výroby a distribuce a vytvářením hodnoty v rámci procesu. Tyto sofistikované dodavatelské řetězce stále více ohrožuje klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční nákladní dopravy. Logistika kombinované dopravy se proto bude muset stát prvořadým cílem evropského výrobního průmyslu.
(117)
Komise na závěr připomíná nutnost urychlit investice do infrastruktury, zejména do druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, jež jsou součástí transevropských dopravních sítí (TEN) a vysokorychlostních sítí informačních a komunikačních technologií (19).
(118)
Výstavbu intermodálních terminálů, které zajišťují rovný přístup všem uživatelům, podporuje několik nástrojů EU. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 661/2010/EU (20) požaduje vytvoření transevropské dopravní sítě, která musí být pokud možno interoperabilní v rámci různých druhů dopravy a musí podporovat intermodalitu mezi různými druhy dopravy. Projekt společného zájmu má podle tohoto rozhodnutí přispívat k udržitelnému rozvoji dopravy zvyšováním bezpečnosti a snižováním škod na životním prostředí způsobených dopravou, a to zejména podporou přechodu na železniční dopravu, kombinovanou dopravu, vnitrozemské vodní cesty a námořní dopravu. Článek 10 směrnice 91/440/EHS (21) požaduje, aby členské státy zajistily přístup železničních podniků z jiných členských států k infrastruktuře za stejných podmínek za účelem provozování služeb mezinárodní kombinované nákladní dopravy. Komise navíc ve svém návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě (22) navrhla, aby provozovatelé nákladních terminálů zajistili, aby každý nákladní terminál byl přístupný všem provozovatelům a aby se tento přístup poskytoval na nediskriminačním základě a uplatňovaly se transparentní poplatky.
(119)
Výstavba intermodálního terminálu, k němuž mají všichni uživatelé rovný přístup, tudíž směřuje k naplnění cíle společného zájmu, neboť přispívá ke zlepšení kombinované dopravy a k podpoře přechodu ze silniční dopravy na železniční a vnitrozemskou vodní dopravu a tím i snížení dopravního přetížení, nehodovosti, emisí, hluku a negativního vlivu silniční dopravy na klima. V žádné z připomínek předložených v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení se nezpochybňuje, že cíl opatření, jímž je podpora přechodu ze silniční na železniční a vnitrozemskou vodní dopravu, je cílem společného zájmu.
(120)
Pokud jde o navrhovanou výstavbu a provoz terminálu v Žilině-Tepličce, budou podle údajů, které poskytly slovenské orgány, výnosy z hlediska úspor vnějších nákladů více než 15krát vyšší než náklady na výstavbu plánované infrastruktury. Většiny celkových očekávaných výnosů ve výši 399 milionů EUR bude navíc dosaženo v rámci EU mimo Slovensko, neboť větší část dopravy mezi Slovenskem a zbytkem EU obvykle probíhá v zahraničí.
(v EUR)
Úspory z hlediska zatížení životního prostředí v průběhu 30 let v případě terminálu v Žilině
Úspory na přetížení dopravy
107 117 951
Úspory na nehodách
32 175 502
Úspory na emisích
223 748 276
Úspory na hluku
7 338 003
Úspory v oblasti klimatu
16 390 770
Úspory celkem
386 770 502
Zdroj: analýza nákladů a výnosů terminálu v Žilině, kterou předložily slovenské orgány
(121)
Komise proto zastává názor, že výstavba veřejného intermodálního terminálu, v Žilině-Tepličce může vést k naplnění cíle společného zájmu, neboť přispívá ke zlepšení kombinované dopravy a k podpoře přechodu ze silniční dopravy na železniční a vnitrozemskou vodní dopravu a tím i snížení dopravního přetížení, nehodovosti, emisí, hluku a negativního vlivu silniční dopravy na klima.
7.2.2. Nezbytnost a proporcionalita podpory
(122)
V minulosti (23) Komise schválila investiční podporu na intermodální terminály s intenzitou podpory 50 %. Nedávno, když členské státy prokázaly hospodářskou potřebu vyšší intenzity podpory, byla Komise ochotna tyto vyšší intenzity podpory v řádně odůvodněných případech schválit (24).
(123)
V tomto případě slovenské orgány oznámily opatření, v němž se předpokládá intenzita podpory nejméně 85 % ve prospěch budoucího držitele koncese. Tento projekt se liší od soukromých terminálů společnosti Metrans, které společnost vybudovala bez státní podpory Slovenska, a od nedalekého terminálu společnosti WienCont (ve vlastnictví města Vídně), který od roku 2006 obdržel podporu s průměrnou intenzitou 31 % na nákup dodatečného vybavení. V druhém případě však nešlo o počáteční investici do nového terminálu vybudovaného od základů, jako je tomu v případě terminálu v Žilině-Tepličce. Společnost WienCont kromě toho využívá koleje správce infrastruktury a pozemky města Vídně a za pronájem platí částku, která se nemusí rovnat nákladům potřebným na odkoupení tohoto vybavení.
(124)
V každém případě, protože intenzita podpory pro Slovensko je v tomto případě vyšší než 50 %, Komise musí zvážit, zda je možné tuto vysokou intenzitu podpory výjimečně považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.
(125)
Pokud jde o nezbytnost podpory, v analýze nákladů a výnosů, kterou předložily slovenské orgány, se v případě plánovaného dopravního terminálu v Žilině-Tepličce bez veřejné podpory předpokládá negativní vnitřní míra návratnosti. Při zohlednění celkové počáteční investice včetně nákladů na odkoupení půdy odpovídá schodek financování projektu při diskontní sazbě 5 % počáteční investici 25,04 milionu EUR. Diskontní sazba 5 % je srovnatelná s návratností dlouhodobého veřejného dluhu na Slovensku (25).
(126)
V následující tabulce jsou zahrnuty investiční náklady, provozní náklady, očekávaná návratnost investice a výše podpory plánované pro výstavbu terminálu v Žilině a vypočítané v rámci analýzy nákladů a výnosů předložené slovenskými orgány.
v milionech EUR
Terminál
Investiční náklady
Provozní náklady
Celkové náklady
Příjmy
Státní podpora
Očekávaný zisk
Čistá současná hodnota po státní podpoře (5%)
Žilina
25,04
24,81
49,85
24,81
25,04
0
0,00
Zdroj: slovenské orgány, analýza nákladů a výnosů
(127)
Protože se počáteční investice omezuje na schodek financování projektu, Komise dospěla k názoru, že tato podpora je nezbytná na zajištění výstavby terminálu intermodální dopravy a rozvoj kombinované dopravy na Slovensku. Komise se rovněž domnívá, že tato podpora bude omezena na minimální nezbytnou míru, protože je větší než schodek financování, a proto je přiměřená na dosažení cíle společného zájmu zajistit přechod ze silniční na železniční dopravu.
7.2.3. Přístup k příslušné infrastruktuře je otevřený všem uživatelům na nediskriminačním základě
(128)
Účelem opatření je vybudovat veřejně přístupné terminály intermodální dopravy zaměřené na kontinentální kombinovanou dopravu, především návěsů a výměnných nástaveb, s cílem podpořit přechod ze silniční na železniční dopravu. Za tímto účelem terminály budou:
a)
provozované společnostmi nezávislými na všech společnostech využívajících terminál;
b)
umožňovat volný přístup;
c)
mít nediskriminační a transparentní podmínky.
(129)
Aby bylo možné zabezpečit nediskriminační přístup k terminálům a zabránit střetu zájmů mezi vybraným provozovatelem terminálu a dopravními podniky, bude provozovatel terminálů nezávislý na dopravních podnicích.
(130)
Slovenská republika navíc zůstane vlastníkem terminálů a v každé koncesní smlouvě uvede podmínku pro provozovatele terminálů, že musí zaručit volný přístup všem uživatelům, včetně všech dopravců a provozovatelů terminálů intermodální dopravy, na nediskriminačním základě. V případě, že provozovatel tuto podmínku koncesní smlouvy nesplní, stát bude mít pravomoc koncesi odebrat a znovu na ni vyhlásit veřejnou soutěž.
(131)
Přístup k příslušné infrastruktuře bude proto otevřený pro všechny uživatele na nediskriminačním základě.
7.2.4. Podpora nevede k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem
(132)
Původní oznámené opatření by ovlivnilo služby intermodálních terminálů ve Slovenské republice, které přitahují i přeshraniční poptávku z Rakouska, České republiky, Maďarska a v menší míře i z Polska. Aby se předešlo riziku narušení hospodářské soutěže uvedenému v rozhodnutí o zahájení řízení a aby potvrdily svůj předpoklad o vlivu terminálu na přesun dopravy zboží ze silnic na železnice, slovenské orgány se zavázaly, že omezí projekt pouze na výstavbu jen jednoho pilotního terminálu v Žilině-Tepličce. Tento terminál se bude nacházet více než 200 km od současných terminálů společností Metrans a WienCont. Jeho záchytné oblasti se proto nebudou překrývat s oblastmi společností Metrans a WienCont. Tím se omezí vliv opatření na hospodářskou soutěž (26).
(133)
Podle slovenských orgánů se však v Žilině nachází provizorní terminál, který patří společnosti Intrans. Na rozdíl od plánovaného terminálu je však tento terminál malý a situovaný v centru města. V tomto terminálu je navíc z nakládací rampy dostupná jen jedna kolej dlouhá 400 m a její další prodloužení není možné. Terminál je zaměřený na námořní kontejnery a nedisponuje žádnými portálovými jeřáby ani vybavením na překládku výměnných nástaveb a návěsů. Z důvodu urbanistického rozvoje bude stávající žilinský terminál v každém případě v dohledné budoucnosti uzavřen.
(134)
Slovenské orgány potvrdily, že manipulační poplatky ve veřejných terminálech budou odpovídat manipulačním poplatkům v terminálech intermodální dopravy působících na trhu. Podle průzkumu provedeného slovenskými orgány se výše poplatků účtovaných terminály v EU za manipulaci na jednotku pohybuje mezi 16,30 EUR a 56 EUR, přičemž průměrná sazba je 30 EUR. Analýza nákladů a výnosů předložená slovenskými orgány byla vypracována za předpokladu, že budoucí manipulační poplatky za jednotku pro všechny čtyři veřejné terminály budou 28 až 29 EUR. Poplatky ve veřejném terminálu v Žilině-Tepličce se proto stanoví tak, aby byla zachována konkurenceschopnost železniční dopravy v porovnání s odvětvím silniční dopravy. Zvýšení poplatků by znamenalo, že provozovatel veřejných terminálů by nebyl schopen přilákat dostatek nákladu z odvětví silniční dopravy na pokrytí provozních nákladů.
(135)
Komise proto dospěla k názoru, že daná vzdálenost nenaruší hospodářskou soutěž v takovém rozsahu, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.
8. ZÁVĚR
(136)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že všechny podmínky byly splněny a že investiční podpora ve výši 25,04 milionu EUR pro terminál v Žilině-Tepličce je slučitelná s vnitřním trhem.
(137)
Vzhledem k původnímu záměru Slovenska vybudovat čtyři veřejné intermodální terminály Komise požaduje, aby terminál vybudovaný na základě aktuálně oznámeného pilotního projektu byl monitorován. Toto monitorování umožní Komisi přijmout odůvodněnější rozhodnutí o nezbytnosti podpory a jejím účinku na hospodářskou soutěž v případě, že se Slovensko v budoucnosti rozhodne oznámit podporu v souvislosti s ostatními třemi plánovanými terminály,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou se Slovenská republika chystá poskytnout v rámci výstavby terminálu v Žilině-Tepličce formou počáteční investiční podpory ve výši 25,04 milionu EUR je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu článku 93 Smlouvy o fungovaní Evropské unie.
Na základě toho se poskytnutí této podpory ve výši 25,04 milionu EUR schvaluje.
Článek 2
Slovenská republika poskytne po třech letech tyto informace:
a)
celkový objem intermodální dopravy, objem kontinentální dopravy a objem kontinentální dopravy využívající jiné prostředky než kontejnery ISO na Slovensku a v terminálu v Žilině-Tepličce;
b)
ceny účtované v terminálu v Žilině-Tepličce;
c)
zda klienti nových terminálů předtím využívali stávající terminály a pokud ano, důvody, které je vedly ke změně terminálu.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.
V Bruselu dne 17. července 2013.
DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-17 ta' Lulju 2013
dwar il-miżura/l-iskema ta' għajnuna/l-għajnuna mill-istat SA.34369 (13/C) (ex 12/N) - Il-kostruzzjoni u l-operat ta' terminals pubbliċi għat-trasport intermodali, li r-Repubblika Slovakka qiegħda tippjana li timplimenta
(notifikata bid-dokument C(2013) 4423)
(It-test Slovakk biss huwa awtentiku)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/524/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 108(2) tiegħu,
Wara li kkunsidrat il-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 62(1)(a) tiegħu,
Wara li talbet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom skont id-dispożizzjonijiet iċċitati hawn fuq (1), u wara li kkunsidrat il-kummenti tagħhom,
Billi:
1. PROĊEDURA
(1)
Permezz ta' e-mail datata s-6 ta' April 2011, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand METRANS/Danubia/, a.s. (“Metrans”) dwar l-allegata għajnuna mill-Istat li ngħatat għall-kostruzzjoni ta' terminals pubbliċi għat-trasferiment intermodali (“l-ilment”). Il-Kummissjoni rċeviet aktar informazzjoni mingħand Metrans permezz ta' e-mail datata d-9 ta' Ġunju 2011. L-ilment ġie rreġistrat bħala l-każ SA.32828.
(2)
Permezz ta' ittra datata s-6 ta' Ottubru 2011, il-Kummissjoni bagħtet l-ilment lis-Slovakkja b'talba għall-informazzjoni, li s-Slovakkja wieġbet għaliha permezz ta' ittra datata s-6 ta' Diċembru 2011, fejn qalet li l-miżura inkwistjoni kienet għadha fil-fażi preparatorja u li kien għadu ma ngħata ebda finanzjament. Il-Kummissjoni għarrfet lil Metrans b'din it-tweġiba permezz ta' ittra datata t-12 ta' Diċembru 2011, li fiha hija ddikjarat is-sejba preliminari tagħha li l-miżura ma kienet tikkostitwixxi ebda għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE u sussegwentement għalqet il-każ SA.32828.
(3)
Fis-16 ta' Frar 2012, is-Slovakkja nnotifikat minn qabel b'mod elettroniku miżura għall-kostruzzjoni u l-operat ippjanati ta' terminals pubbliċi għat-trasport intermodali. Permezz ta' e-mails datati l-5 ta' Ġunju, it-12 ta' Ġunju, it-12 ta' Lulju u s-16 ta' Lulju 2012, is-Slovakkja pprovdiet aktar informazzjoni dwar din il-miżura, inklużi ittri ta' appoġġ mill-impriżi tat-trasport u l-loġistika DHL u GEFCO.
(4)
Permezz ta' e-mail datata t-12 ta' Lulju 2012, Metrans bagħat ittra ta' appoġġ lill-Kummissjoni minn Green Integrated Logistics (is-Slovakkja) s.r.o. (“GIL”), li topera t-terminal tat-trasferiment fi Sládkovičovo. Il-Kummissjoni bagħtet din l-ittra lis-Slovakkja permezz ta' ittra datata t-18 ta' Lulju 2012, li għaliha sussegwentement irċeviet tweġiba permezz ta' e-mail datata l-14 ta' Awwissu 2012, fejn tenniet li kien għadu ma ngħata ebda finanzjament għall-proġett.
(5)
Fis-17 ta' Lulju 2012, is-Slovakkja nnotifikat il-miżura b'mod elettroniku lill-Kummissjoni skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE. Bħala parti minn dik in-notifika, is-Slovakkja bagħtet ittri ta' appoġġ minn DHL Express (is-Slovakkja), s.r.o. (“DHL”), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. u Kombiverkehr. Is-Slovakkja bagħtet aktar informazzjoni permezz ta' e-mails datati t-3 ta' Settembru, it-18, it-22, l-24, is-26 u d-29 ta' Ottubru, is-6, id-9, it-13 u l-14 ta' Novembru u s-6 ta' Diċembru 2012.
(6)
Permezz ta' ittra datata t-23 ta' Jannar 2013, il-Kummissjoni għarrfet lis-Slovakkja bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE. Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ mis-Slovakkja fit-12 ta' Frar 2013.
(7)
Id-deċiżjoni tal-ftuħ ġiet ippubblikata f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (2) fis-16 ta' Frar 2013. Il-Kummissjoni stiednet lill-partijiet interessati sabiex jissottomettu l-kummenti tagħhom dwar il-miżuri kkonċernati fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni.
(8)
Il-Kummissjoni bagħtet id-deċiżjoni għall-bidu tal-proċedura lill-entitajiet li esprimew l-interess tagħhom matul l-eżaminazzjoni preliminari, jiġifieri Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (is-Slovakkja), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans u l-konsulenza legali tiegħu SCHWARZ advokáti s.r.o. u Green Integrated Logistics (is-Slovakkja) s.r.o., kif ukoll lil partijiet potenzjalment interessati oħrajn li ġew identifikati mill-Kummissjoni, jiġifieri l-Università ta' Žilina - iċ-Chairperson tat-trasport bil-ferrovija u ZCHFP SR - ChemLog (l-Assoċjazzjoni tal-Industrija Kimika u Farmaċewtika tar-Repubblika Slovakka) fit-18 ta' Frar 2013.
(9)
Il-Kummissjoni rċeviet kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ mingħand il-partijiet interessati li ġejjin fid-dati segwenti:
(a)
L-Assoċjazzjoni tal-Industrija Kimika u Farmaċewtika tar-Repubblika Slovakka fit-22 ta' Frar 2013;
(b)
Bohemiakombi fl-4 ta' Marzu 2013;
(c)
Kombiverkehr fis-6 ta' Marzu 2013;
(d)
DHL fit-8 ta' Marzu 2013,
(e)
SCHWARZ advokáti f'isem Metrans fil-11 ta' Marzu 2013;
(f)
Fis-6 ta' Marzu 2013, WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (“WienCont”) talbet għal estensjoni tal-iskadenza għas-sottomissjoni tal-kummenti tagħha. Fis-7 ta' Marzu 2013, il-Kummissjoni tat estensjoni lil WienCont sat-18 ta' Marzu 2013. Il-Kummissjoni rċeviet il-kummenti dwar id-deċiżjoni tal-ftuħ mingħand WienCont fit-18 ta' Marzu 2013.
(10)
Permezz ta' ittri datati d-19 u l-20 ta' Marzu 2013, il-Kummissjoni bagħtet il-kummenti li rċeviet mingħand il-partijiet interessati lis-Slovakkja. Is-Slovakkja bagħtet it-tweġiba tagħha għal dawn il-kummenti fil-5 ta' April 2013.
(11)
Permezz ta' e-mail datata d-29 ta' April 2013, il-Kummissjoni saqsiet aktar mistoqsijiet lil Metrans. Permezz ta' e-mail datata s-6 ta' Mejju 2013, Metrans bagħtet it-tweġibiet tagħha, li kienu jinkludu verżjoni mhux kunfidenzjali.
(12)
Permezz ta' e-mail datata t-8 ta' Mejju 2013, il-Kummissjoni bagħtet l-informazzjoni mhux kunfidenzjali li rċeviet mingħand Metrans lis-Slovakkja. Is-Slovakkja bagħtet il-kummenti tagħha fis-16 ta' Mejju 2013.
(13)
Permezz ta' e-mails tat-8 u tas-17 ta' Mejju 2013, il-Kummissjoni saqsiet aktar mistoqsijiet lis-Slovakkja, li s-Slovakkja wieġbet għalihom permezz ta' e-mails datati s-17 u d-29 ta' Mejju 2013.
(14)
Il-Kummissjoni saqsiet aktar mistoqsijiet lil WienCont permezz ta' e-mail datata l-21 ta' Mejju 2013, li WienCont wieġbet għalihom permezz ta' e-mail datata s-7 ta' Ġunju 2013.
(15)
Fis-6 ta' Ġunju, il-Kummissjoni u s-Slovakkja kellhom laqgħa fi Brussell.
(16)
Il-Kummissjoni bagħtet l-informazzjoni mhux kunfidenzjali li rċeviet mingħand Metrans u WienCont lis-Slovakkja permezz ta' e-mails datati l-10 ta' Ġunju 2013.
(17)
Permezz ta' ittra datata l-10 ta' Ġunju 2013, is-Slovakkja llimitat in-notifika għal terminal wieħed f'Žilina.
(18)
Is-Slovakkja bagħtet il-kummenti tagħha dwar l-informazzjoni mibgħuta minn Metrans u WienCont fl-14 ta' Ġunju 2013.
(19)
Permezz ta' e-mail tat-18 ta' Ġunju 2013, il-Kummissjoni talbet aktar informazzjoni, li sussegwentement hija rċeviet permezz ta' e-mail tad-19 ta' Ġunju 2013.
2. DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA U TAL-KUMMENTI RĊEVUTI QABEL IL-BIDU TAL-PROĊEDURA TA' INVESTIGAZZJONI
2.1. IT-TERMINALS GĦAT-TRASFERIMENT INTERMODALI
(20)
Fin-notifika oriġinali, il-miżura pprovdiet għall-kostruzzjoni u l-operat ta' netwerk ta' terminals pubbliċi għat-trasferiment intermodali addattati għat-trasport ikkombinat kontinentali tal-merkanzija. Oriġinarjament, is-Slovakkja ppjanat li tiffinanzja l-kostruzzjoni ta' erba' terminals għat-trasferiment intermodali li jkunu aċċessibbli għall-pubbliku fi Bratislava-Pálenisko, Leopoldov- Hlohovec, Žilina-Teplička u Košice-Bočiar.
(21)
Is-Slovakkja ddeċidiet dwar in-numru oriġinali ta' terminals u l-lokazzjoni tagħhom fuq il-bażi ta' studju tas-suq imħejji fl-2007 minn Intraco Consulting, impriża ta' konsulenza bbażata fil-Belġju għall-koordinazzjoni kkombinata tat-trasport u l-loġistika. In-numru u l-lokazzjoni tat-terminals ġew iddeterminati wara li ġew ikkunsidrati l-fatturi li ġejjin:
-
it-terminals għandhom iservu l-akbar territorju possibbli fis-Slovakkja;
-
il-potenzjal sabiex il-kapaċità tat-terminals tiġi utilizzata b'mod sħiħ;
-
il-lokazzjoni fuq il-linji ferrovjarji ewlenin, li jikkorrispondu għall-kurituri pan-Ewropej tat-trasport bħala parti min-Netwerk Trans-Ewropew tat-Trasport (TEN-T) u l-lokazzjoni fuq il-konnessjonijiet ferrovjarji inklużi fil-Ftehim Ewropew dwar il-Linji tat-Trasport Ikkombinat Internazzjonali Importanti u l-Installazzjonijiet Relatati (“il-Ftehim AGTC”);
-
il-konnettività tal-parks industrijali ppjanati fis-Slovakkja.
(22)
Billi l-miżura kif innotifikata tista' twassal għal distorsjoni tal-kompetizzjoni, kif iddikjarat fid-deċiżjoni tal-ftuħ, is-Slovakkja ddeċidiet li tillimitaha għall-finanzjament tal-kostruzzjoni u l-operat ta' terminal pubbliku wieħed għat-trasferiment intermodali f'Žilina - Teplička, li jkun addattat għat-trasport ikkombinat kontinentali tal-merkanzija. Dan it-terminal għandu jkun proġett pilota għall-kostruzzjoni possibbli fil-ġejjieni ta' netwerk ta' terminals pubbliċi għat-trasferiment intermodali madwar is-Slovakkja.
(23)
Dan sejjer ikun terminal għat-trasferiment intermodali aċċessibbli għall-pubbliku li jkun konformi mal-Ftehim AGTC u mar-regoli tal-International Union of Railways (UIC).
(24)
Il-lokazzjoni tal-proġett pilota ntgħażlet minħabba li tinsab l-aktar 'il bogħod mit-terminals kbar u moderni eżistenti, minbarra li tissodisfa r-rekwiżiti msemmija fil-paragrafu 21.
(25)
It-tul utli ta' kull wieħed mit-terminals sejjer ikun ta' 750 metru ta' korsa taħt żewġ krejnijiet tal-irfid mgħammra b'piggy-back hangers li jkunu jistgħu jimmaniġġjaw il-kaxxi skambjabbli u s-semitrejlers li jintużaw għat-trasport kontinentali, kif ukoll il-kontejners tal-baħar għat-trasport intermodali (ISO). Ser jiġu allokati wkoll postijiet ta' parkeġġ angulari taħt il-krejnijiet għall-aħjar immaniġġjar tas-semitrejlers, kif ukoll spazju ta' ħażna għal żmien qasir taħt il-krejnijiet għall-kaxxi skambjabbli li ma jkunux flessibbli. It-terminal il-ġdid ser ikollu kapaċità annwali ta' 450 000 tunnellata grossa. Il-kostruzzjoni tat-terminal għandha titlesta matul l-2015.
(26)
It-terminal sejjer jibqa' proprjetà tal-Istat. Il-kumpanija li timmaniġġja l-infrastruttura ferrovjarja nazzjonali, Železnice Slovenskej republiky (“ŽSR”), sejra tesegwixxi d-drittijiet tal-proprjetà għall-Istat. B'mod partikolari, ŽSR sejra tiġi inkarigata mill-ġbir tal-miżati ta' konċessjoni mingħand l-operatur tat-terminal.
(27)
L-operat tat-terminal sejjer jiġi kkuntrattat għal perjodu ta' tletin sena lil operatur li jintgħażel fuq il-bażi ta' proċedura ta' offerti li tkun trasparenti u mhux diskriminatorja. Sabiex jiġi żgurat aċċess mhux diskriminatorju għat-terminal u jiġi evitat kwalunkwe kunflitt ta' interess li jista' jirriżulta bejn l-operatur tat-terminal magħżul u l-impriżi tat-trasport, l-operatur tat-terminal ma jistax ikun impriża tat-trasport li tuża t-terminal, sabiex b'hekk ma jkunx qiegħed jikkompeti mal-impriżi tat-trasport u l-operaturi kkombinati tat-trasport li jkunu qegħdin jagħmlu użu mit-terminal. Jekk l-operatur magħżul jonqos milli jissodisfa l-kundizzjonijiet maqbula skont il-ftehim ta' konċessjoni, l-Istat jista' jirtira l-konċessjoni u jerġa' joħroġha għall-offerti.
(28)
L-aċċess pubbliku għat-terminal sejjer jiġi ggarantit billi tiddaħħal dispożizzjoni fil-ftehim ta' konċessjoni konkluż mal-operatur magħżul tat-terminals li tistipula li s-servizzi sejrin jiġu offruti fuq bażi mhux diskriminatorja u bir-rati tas-suq miftuħ. Id-deċiżjoni tal-għotja nnifisha għandha tinkludi wkoll klawżola li tassigura aċċess pubbliku mhux diskriminatorju għall-infrastruttura.
2.2. IL-BAŻI LEGALI GĦALL-MIŻURA
(29)
Il-finanzjament għall-miżura sejjer jingħata fuq il-bażi tat-Taqsima 4(2)(m) tal-Att dwar l-Għajnuna mill-Istat Nru. 231/1999, kif emendat, u tal-Att Nru. 523/2004 dwar ir-regoli baġitarji tal-amministrazzjoni pubblika, li jemenda ċerti atti.
2.3. BAĠIT
(30)
Is-Slovakkja qiegħda tippjana investiment inizjali ta' EUR 25,04 miljun għall-kostruzzjoni tat-terminal, li sejjer jinbena mill-Istat u jkun proprjetà tiegħu. Dan l-ammont, li sejjer jiġi ffinanzjat mill-Fond ta' Koeżjoni (85 %), kif ukoll ir-riżorsi proprji tal-Istat (15 %), se jkopri 100 % tal-ispejjeż tal-investiment inizjali. Madankollu, l-operatur tat-terminal sejjer jintalab iħallas il-miżati ta' konċessjoni ta' mill-inqas 15 % tal-ispejjeż tal-investiment fuq perjodu ta' ħmistax-il sena.
2.4. IL-BENEFIĊJARJU TAL-MIŻURA
(31)
Il-benefiċjarju tal-miżura huwa l-operatur tat-terminal, minħabba li huwa sejjer jibbenifika minn infrastruttura li għaliha jħallas miżati ta' konċessjoni li jkopru biss parti żgħira mill-ispejjeż totali tal-kostruzzjoni tat-terminal.
(32)
ŽSR mhijiex meqjusa bħala benefiċjarja tal-miżura, minħabba li hija sejra tamministra biss id-drittijiet tal-proprjetà f'isem l-Istat. Il-miżati ta' konċessjoni li trid tiġbor ŽSR f'isem l-Istat għandhom ibaxxu l-kumpens li hija tirċievi mingħand l-Istat għat-twettiq tal-kompitu pubbliku tagħha bħala l-maniġer tal-infrastruttura tal-ferrovija nazzjonali.
2.5. IL-KUMULAZZJONI U L-OBBLIGU TA' STANDSTILL
(33)
Il-miżura ma tistax tirċievi għajnuna minn sorsi oħrajn għall-istess spejjeż eliġibbli.
(34)
L-għajnuna sejra tingħata wara li jinkiseb il-kunsens tal-Kummissjoni.
2.6. IR-RAĠUNIJIET GĦALL-BIDU TAL-PROĊEDURA
(35)
Fid-deċiżjoni li tagħti bidu għall-proċedura prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tan-notifika oriġinali, il-Kummissjoni kkunsidrat:
(a)
jekk kienx hemm ħtieġa għall-kostruzzjoni tat-terminals tat-trasferiment intermodali u għall-iżvilupp ta' trasport ikkombinat kontinentali fis-Slovakkja sabiex tiġi mħeġġa bidla modali mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija u permezz tal-passaġġi tal-ilma interni; u
(b)
jekk id-distorsjoni tal-kompetizzjoni konsegwenti li tirriżulta mill-miżura tmurx kontra l-interess komuni.
3. KUMMENTI MIS-SLOVAKKJA DWAR ID-DEĊIŻJONI LI TINBEDA L-PROĊEDURA TA' INVESTIGAZZJONI
(36)
Fir-rigward tal-ħtieġa għall-għajnuna, is-Slovakkja tenniet l-opinjoni tagħha, ibbażata fuq l-istudji u l-analiżi sottomessi lill-Kummissjoni u fuq il-fehmiet tal-utenti futuri tat-terminals, li mingħajr il-kostruzzjoni ta' terminals newtrali pubbliċi ma jista' jkun hemm ebda bidla sinifikanti fil-ġejjieni mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija u permezz tal-passaġġi tal-ilma interni. Is-Slovakkja ssemmi lil Kombiverkehr, li sabet tkabbir konsiderevoli fid-domanda għat-trasport ikkombinat fis-Slovakkja, speċjalment fuq l-assi tal-lvant u tan-nofsinhar tal-Ewropa. Madankollu, din id-domanda tiġi ssodisfata biss jekk ikun hemm aċċess għal terminals li jiffunzjonaw u f'pożizzjoni tajba b'kapaċità adegwata li jipprovdu servizzi kompletament newtrali, kif stipulat fil-programm Ġermaniż għall-kostruzzjoni tat-terminals.
(37)
Fir-rigward tad-dubji tal-Kummissjoni dwar distorsjoni tal-kompetizzjoni li tmur kontra l-interess komuni, is-Slovakkja tgħid, l-ewwelnett, li l-għan tal-proġett huwa li jiġi żviluppat trasport intermodali kontinentali, li, bħala segment għal kollox ġdid fit-trasport intermodali, bħalissa mhuwiex qiegħed jintuża jew qiegħed jintuża biss b'mod limitat ħafna. It-tieni, l-iffrankar mistenni f'termini tal-ispejjeż esterni huwa 13-il darba ogħla mill-ispejjeż tal-investiment u l-biċċa l-kbira ta' dan l-iffrankar sejjer iseħħ fl-UE barra mis-Slovakkja. Fl-aħħarnett, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni hija minimalizzata mill-kundizzjoni li l-operatur tat-terminals il-ġodda ser ikollu jħallas 15 % tal-ispejjeż tal-investiment totali fil-forma ta' miżati ta' konċessjoni, filwaqt li l-prezzijiet għas-servizzi tiegħu sejrin jiġu rregolati u kkontrollati.
(38)
B'reazzjoni għat-tħassib imqajjem fid-deċiżjoni li tagħti bidu għall-proċedura ta' investigazzjoni, is-Slovakkja tgħid li t-terminals il-ġodda sejrin jirrappreżentaw madwar 16 % tal-kapaċità teoretika totali tat-terminals intermodali fis-Slovakkja espressa fil-kapaċità tat-trasbord fl-unitajiet tat-trasport intermodali (ITU), kif muri fit-tabella ta' hawn taħt.
Il-kapaċità tat-terminals għat-trasport intermodali fis-Slovakja
It-terminals għat-trasport intermodali
Il-kapaċità tat-trasbord fl-ITUs
Teoretiku
Perċentwal (%) tas-sehem
Bratislava - ÚNS
30 000
Bratislava - Prístav
20 000
Sládkovičovo
20 000
Žilina - Intrans
60 000
Dunajská Streda
600 000
Košice - Intrans
45 000
Košice - Haniska
100 000
Dobrá
75 000
Ružomberok
30 000
Eżistenti - totali
980 000 (*)
84 %
Bratislava - Prístav
40 000
Leopoldov
40 000
Žilina - Teplička
40 000
Košice - Bočiar
40 000
Ġodda - totali
180 000 (**)
16 %
It-terminals kollha - totali
1 160 000
100 %
(39)
Barra minn hekk, is-Slovakkja pprovdiet in-numri li ġejjin fir-rigward tal-iżvilupp tat-trasport internazzjonali tal-merkanzija bit-triq fis-Slovakkja.
Sena
It-trasport bit-triq internazzjonali
(f’eluf ta’ tunnellati)
Tkabbir sena b’sena
Tkabbir kumulattiv
2007
27 202
2008
30 931
13,7
13,7
2009
28 879
- 3,4
9,8
2010
30 866
3,3
13,5
2011
33 585
8,8
23,5
Sors: L-Uffiċċju tal-Istatistika tar-Repubblika Slovakka.
(40)
Fl-aħħarnett, is-Slovakkja qiegħda tiddikjara li hija sejra tapplika l-Artikoli 31 u 56(9) tad-Direttiva 2012/34/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3), għat-terminal intermodali pubbliku tagħha, li ser ikollha tiġi trasposta f'liġi nazzjonali sas-16 ta' Ġunju 2015. Skont l-awtoritajiet Slovakki, dawn ir-regoli sejrin jipprovdu qafas regolatorju adegwat li għandu jnaqqas l-effett tal-akkwiżizzjoni tal-klijenti eżistenti mit-terminals eżistenti.
4. KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
4.1. L-ASSOĊJAZZJONI TAL-INDUSTRIJA KIMIKA U FARMAĊEWTIKA TAR-REPUBBLIKA SLOVAKKA
(41)
L-Assoċjazzjoni tal-Industrija Kimika u Farmaċewtika tar-Repubblika Slovakka (“ZCHFP SR”) għandha interess fit-trasport ekoloġiku u mingħajr periklu għall-industrija kimika. Għaldaqstant, hija pparteċipat fil-proġett ChemLog, li kien immirat sabiex jidentifika, janalizza u jappoġġa t-trasport ikkombinat u t-terminals intermodali pubbliċi fis-Slovakkja.
(42)
ZCHFP SR żiedet mal-kummenti tagħha żewġ studji li saru minn ChemLog, proġett ta' kooperazzjoni Ewropea bejn l-awtoritajiet reġjonali, l-assoċjazzjonijiet tal-industrija kimika u istituzzjonijiet xjentifiċi mill-Ġermanja, mill-Polonja, mir-Repubblika Ċeka, mis-Slovakkja, mill-Ungerija u mill-Italja, li fih tipparteċipa ZCHFP SR: “The Strategy of Combined Transport Development of Chemicals in Central Europe” (L-Istrateġija tal-Iżvilupp tas-Sustanzi Kimiċi fit-Trasport Ikkombinat fl-Ewropa Ċentrali) u “Feasibility Study - Development of railway transport of chemicals in Slovakia in relation to adjacent countries and prepared combined transport terminals” (Studju tal-Fattibbiltà - L-iżvilupp tat-trasport tas-sustanzi kimiċi bil-ferrovija fis-Slovakkja fir-rigward tal-pajjiżi ġirien u t-terminals imħejjija għat-trasport ikkombinat).
(43)
ZCHFP SR tikkonkludi li t-terminals pubbliċi fis-Slovakkja sejrin jikkontribwixxu b'mod pożittiv primarjament għat-trasport ikkombinat kontinentali, minħabba li t-terminals attwali jittrasportaw biss kontejners tal-ISO. Skont ZCHFP SR, ġew ittrasportati biss ftit kaxxi skambjabbli u semitrejlers mis-Slovakkja permezz tal-ferrovija, minħabba li l-operaturi attwali mhumiex interessati fihom u bħalissa ma hemm ebda konnessjoni regolari mis-Slovakkja lejn punt intermodali fil-punent tal-Ewropa.
4.2. BOHEMIAKOMBI
(44)
Bohemialkombi huwa operatur tat-trasport ikkombinat attiv fis-Slovakkja, fejn huwa jopera primarjament mill-binarji sekondarji tal-kumpaniji. Skont Bohemiakombi, l-aktar utenti komuni tal-linji kontinentali fl-Ewropa huma t-trasportaturi bit-triq u l-aġenti tal-merkanzija żgħar u ta' daqs medju. Huma joffru trasport bieb bieb u, bil-għan li jużaw trasport ikkombinat, huma jeħtieġu s-servizzi ta' terminals newtrali u operaturi tat-trasport ikkombinat. Dawn l-SMEs ma jistgħux jinvestu f'terminals tagħhom stess u għalhekk jeħtieġu l-infrastruttura pubblika għat-trasbord. Fin-nuqqas ta' tali infrastruttura, dawn l-impriżi jużaw biss it-trasport bit-triq.
(45)
Bohemiakombi ssostni li t-terminals privati jistgħu jintużaw biss għat-trasport kontinentali b'mod limitat ħafna, minħabba li l-operaturi tat-terminals joffru wkoll trasport bieb bieb u għalhekk jinsabu f'kompetizzjoni diretta mat-trasportaturi bit-triq. B'hekk, l-użu tat-terminals privati huwa marbut mar-riskju li t-trasport ittrasferit mit-triq għall-ferroviji jista' jittieħed f'idejn l-operatur tat-terminal privat, li għandu aċċess għall-informazzjoni kollha dwar il-konsenji u joffri servizzi li jikkompetu.
(46)
Bohemiakombi tgħid li l-ħlas li normalment jintalab għat-trasbord intermodali fis-Slovakkja huwa ta' EUR 45-50 għal kull unità li tiġi ttrasbordata, li huwa d-doppju tal-ħlas mitlub fit-terminals pubbliċi fi bnadi oħra fl-UE. Skont Bohemiakombi, dan iservi ta' ostakolu għall-bidla modali mit-trasport bit-triq għal dak bil-ferrovija. Bohemiakombi temmen li t-terminals intermodali pubbliċi mibnija permezz tal-fondi pubbliċi sejrin jipprovdu servizzi orħos u, b'hekk, għandhom inaqqsu l-ostakolu għat-tranżizzjoni għat-trasport bil-ferrovija.
(47)
Bohemiakombi tikkonkludi li l-għajnuna mill-Istat għandha ssaħħaħ il-kompetizzjoni fis-servizzi tat-terminals intermodali.
4.3. KOMBIVERKEHR
(48)
Kombiverkehr tirrimarka li hija tittrasporta ftit unitajiet kontinentali lejn is-Slovakkja - inqas minn 1 000 fis-sena. Kombiverkehr issostni li dan huwa dovut l-aktar għall-ispejjeż għoljin tat-trasbord, li jaqbżu l-EUR 45 għal kull unità li tiġi ttrasferita minn trakk għal ferrovija jew viċi versa, jew madwar id-doppju tal-ispejjeż fit-terminals ikkofinanzjati pubblikament fil-Ġermanja. L-unitajiet li qegħdin jiġu ttrasportati bħalissa ġejjin primarjament mill-industrija kimika, li t-trasport bit-triq għalihom jiswa aktar flus u huwa assoċjat ma' riskji ambjentali ogħla. Barra minn hekk, l-unitajiet tat-trasport tal-industrija kimika jistgħu ta' spiss jiġu mmaniġġjati minn fuq bl-użu tal-istess spreader bħal kif jiġri fit-trasport marittimu kkombinat.
(49)
Skont Kombiverkehr, il-maġġoranza tat-trasport internazzjonali fis-Slovakkja hija merkanzija ġenerali, bħal prodotti ppakkjati, prodotti tal-industrija tal-karozzi, magni u prodotti tal-konsumaturi, li jiġu ttrasportati f'semitrejlers u parzjalment f'kaxxi skambjabbli. Madankollu, it-terminals Slovakki ma għandhomx it-tagħmir neċessarju għat-trasbord ta' unitajiet bħal dawn.
(50)
Skont Kombiverkehr, l-iżvilupp ta' trasport kontinentali kkombinat u sostenibbli jeħtieġ
(a)
terminals bl-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li ġejjin:
-
700 m ta' binarji li jistgħu jintużaw;
-
konnessjoni ferrovjarja diretta għal kuritur ferrovjarju ewlieni;
-
spreaders u piggy-back hangers;
-
maħżen ta' daqs suffiċjenti li jieħu f'kunsiderazzjoni li l-unitajiet ma jistgħux jiġu stivati fuq xulxin;
-
holding sidings suffiċjenti għall-ferroviji fit-terminal jew fil-viċinanzi tiegħu;
(b)
tariffi tat-trasbord li jikkompetu sewwa mat-trasport bit-triq - sa EUR 20-25 għal kull trasbord bit-triq u bil-ferrovija;
(c)
maniġers tat-terminal indipendenti li jistgħu jiżguraw aċċess mhux diskriminatorju. Għalkemm jistgħu jintużaw it-terminals attwali mill-partijiet terzi, Kombiverkehr tgħid li l-kundizzjonijiet għall-partijiet terzi huma prekarji. L-ewwelnett, billi l-operaturi tat-terminal huma wkoll trasportaturi, dejjem hemm periklu għall-operaturi terzi tat-trasport ikkombinat li l-klijenti tagħhom jispiċċaw jittieħdu mill-operatur tat-terminal. It-tieni, l-operaturi tat-terminal huma interessati fil-partijiet terzi biss sakemm ikollhom post vojt għalihom fit-terminal. Hekk kif ikollhom volumi ta' trasport suffiċjenti, l-interess tagħhom fl-għoti ta' aċċess għall-partijiet terzi jaqa'. Fl-aħħarnett, operatur tat-terminal mhux irregolat għandu bosta modi kif jagħmel l-użu tat-terminal tiegħu mill-partijiet terzi aktar diffiċli jew ekonomikament żvantaġġjat, pereżempju, permezz tal-iffissar tal-prezzijiet, il-kwalità tas-servizz u d-distribuzzjoni tal-ispazji għall-parkeġġ fit-terminal.
(51)
Għal Kombiverkehr, l-iżvilupp ta' punti ta' aċċess ġodda għat-trasport ikkombinat għall-klijenti tagħha jinvolvi telf inizjali kbir li jista' jiġi rkuprat biss wara sena sa sentejn ta' tħaddim regolari. Għaldaqstant, hija ma tistax taffordja li toffri prodotti ġodda fit-terminals mingħajr sigurtà fit-tul.
(52)
Għalhekk, Kombiverkehr tappoġġa l-pjan tas-Slovakkja sabiex it-terminal il-ġdid jibda jitħaddem minn impriżi indipendenti. Madankollu, fl-istess ħin, hija temmen li l-operaturi tat-trasport ikkombinat ikunu aktar interessati fl-iżvilupp tat-terminal jekk ikollhom interess fl-operat tiegħu. Sabiex l-operat tat-terminal ikun newtrali u mhux diskriminatorju, Kombiverkehr hija favur il-kundizzjonijiet li ġejjin:
-
l-operatur tat-terminal għandu jkun impriża indipendenti b'maniġment indipendenti;
-
ebda operatur tat-trasport ikkombinat ma għandu jkollu sjieda ta' aktar minn 50 % tal-kumpanija li topera t-terminal;
-
regoli ċari għall-operatur tat-terminal li jikkonċernaw, pereżempju, l-allokazzjoni u l-kundizzjonijiet tal-ispazji għall-parkeġġ;
-
kontroll tal-operatur tat-terminal minn bord superviżorju indipendenti u mir-regolatur tal-linji tal-ferrovija.
(53)
Skont Kombiverkehr, il-potenzjal għal bidla fit-trasport tal-merkanzija mit-triq għall-ferrovija huwa kbir ħafna, b'mod partikolari fuq rotot lejn il-Ġermanja (Rhein-Ruhr-Gebiet u Hamburg/Hannover), kif ukoll lejn il-Pajjiżi l-Baxxi u l-Belġju. Bħalissa, it-traffiku fuq dawn ir-rotot huwa ta' madwar 1 000 trakk fil-ġimgħa.
(54)
Kombiverkehr tafferma li huwa interessat biss fit-trasport kontinentali tal-merkanzija, li bħalissa qiegħed isir bit-triq. Għaldaqstant, bl-użu tat-terminal il-ġdid hija mhix sejra tbaxxi l-volumi tat-trasbord u tal-merkanzija fit-terminals eżistenti fis-Slovakkja, fejn diġà qiegħed jintuża t-trasport ikkombinat.
4.4. DHL
(55)
Il-kumpanija DHL issostni li t-terminals intermodali attwali fis-Slovakkja mhumiex miftuħa għas-servizz pubbliku u ma jipprovdu ebda aċċess liberalizzat għat-trasbord bejn l-infrastruttura pubblika għat-trasport bit-triq u bil-ferrovija. DHL tappoġġa lill-awtoritajiet Slovakki fl-isforz tagħhom sabiex jilliberalizzaw it-trasport ikkombinat permezz tal-kostruzzjoni tal-erba' terminals intermodali ġodda għat-trasport bit-triq u bil-ferrovija.
4.5. METRANS
(56)
Metrans issostni li l-argumenti li tuża s-Slovakkja sabiex tiġġustifika l-għajnuna mill-Istat għall-kostruzzjoni tat-terminals mhumiex issostanzjati u korretti, jew inkella mhumiex rilevanti. Fil-qosor, l-argumenti tal-kumpanija kontra l-miżura kif innotifikata oriġinarjament huma dawn li ġejjin:
In-newtralità tat-terminals eżistenti
(57)
Skont Metrans, l-affermazzjoni tas-Slovakkja li l-operaturi tat-terminal attwali ma jipprovdux is-servizzi newtrali meħtieġa mhijiex vera u, sa issa, is-Slovakkja naqset milli tipprovdi xi evidenza għal din l-affermazzjoni. Metrans topera t-terminals tagħha fuq bażi newtrali u tipprovdi s-servizzi tagħha wkoll lil trasportaturi indipendenti. Metrans tippermetti operazzjonijiet li jagħmlu użu minn ferroviji oħrajn. Pereżempju, fit-terminal ta' Interport f'Košice, li huwa operat minn Metrans stess, hija tipprovdi servizzi li huma esklussivament relatati mat-terminal, filwaqt li kwalunkwe trasport jiġi mmaniġġjat minn partijiet oħrajn. Safejn taf Metrans, l-istess japplika għal terminals oħrajn li huma aċċessibbli għall-pubbliku. Is-Slovakkja qatt ma ressqet ilmenti uffiċjali jew mhux uffiċjali lil Metrans fir-rigward ta' xi allegat nuqqas ta' newtralità u lanqas qatt ma kien hemm xi awtorità tal-kompetizzjoni li fetħet xi investigazzjoni jew li indirizzat lil Metrans b'xi mod ieħor f'dan ir-rigward. Barra minn hekk, skont Metrans, is-Slovakkja ma tistax twaqqaf lill-operaturi ta' terminals pubbliċi milli jidħlu wkoll fin-negozju tat-trasportazzjoni, li jkun ifisser it-telf tal-allegata newtralità tagħhom. Fl-aħħarnett, Metrans issostni li s-servizzi komprensivi jwasslu għal effiċjenza teknika akbar u għal tnaqqis fil-prezzijiet (bil-proċess kollu tat-trasport u tal-immaniġġjar ikkontrollat permezz tal-kompjuter u bi kwalità ta' servizz aħjar), li, flimkien mal-kwalità tas-servizz, jagħtu ċ-ċans sabiex it-terminals jikkompetu aħjar mat-trasport bit-triq. Fir-rigward tal-kwistjoni ta' jekk l-operaturi tat-terminal intermodali eżistenti fis-Slovakkja joffrux servizzi tat-terminal intermodali lil operaturi indipendenti tat-trasport ikkombinat u kif dawn is-servizzi jiġu rreklamati pubblikament, Metrans irreferiet għat-taqsima tal-websajt tagħha li toffri servizzi ta' ħażna u pprovdiet lista ta' operaturi tat-trasport indipendenti, trasportaturi, kumpaniji ta' trasport marittimu u kumpaniji tal-kiri li għamlu użu mis-servizzi tagħha. Metrans tirreferi wkoll għal erba' kumpaniji li jużaw it-terminal tagħha u li joffru servizzi ta' trasport intermodali.
It-trasport kontinentali
(58)
Skont Metrans, mhuwiex korrett li jintqal li t-terminals eżistenti ma joperawx trasport kontinentali. Metrans issostni li mit-total ta' 127 ferrovija li topera fil-ġimgħa, tnax minnhom jintbagħtu lejn Duisburg u tnax oħra lejn Rotterdam, fejn dawn il-ferroviji jintużaw esklussivament għat-trasport kontinentali. Barra minn hekk, 10 % tal-ferroviji kollha operati jaqgħu fil-kategorija tat-trasport kontinentali. Madwar 50 % tal-volumi operati fit-terminal tagħha f'Košice Haniska huma għat-trasport kontinentali. Fit-terminals tagħha, Metrans għandha t-tagħmir sabiex tħaddem l-unitajiet kontinentali kollha, bħal reach stackers jew piggy-back spreaders li jinqalgħu għall-immaniġġjar tal-unitajiet kontinentali, bħal kaxxi skambjabbli u semitrejlers, u tista', meta jkollha bżonn, tibni rampi hekk imsejħa “RO-LA”. Madankollu, Metrans tirrimarka li ma hemm ebda domanda għal servizzi bħal dawn. Metrans issostni li l-użu ta' kaxxi skambjabbli, semitrejlers jew trakkijiet huwa ineffiċjenti meta mqabbla mal-kontejners tal-pallets ISO b'wisa' ta' 45 pied (13,7 metri) li huma ddisinjati speċifikament għat-trasport ikkombinat, minħabba li l-ispejjeż tat-trasport għal dawn il-kontejners huma 30 % inqas minn dawk għat-trasport tat-trejlers tat-trakkijiet. Barra minn hekk, madwar 25 % tal-fatturat tal-kumpanija jiġi ġġenerat minn servizzi relatati mat-trasport kontinentali. Is-suq rilevanti jestendi lil hinn mill-fruntiera Slovakka, b'terminals fil-pajjiżi ġirien li jikkostitwixxu kompetizzjoni effettiva u li jwettqu servizzi relatati mat-trasport kontinentali. Metrans issostni li t-terminals pubbliċi mhumiex ser jitfasslu għat-trasport kontinentali.
Il-konformità tat-terminals eżistenti mal-Ftehim tal-AGTC
(59)
Skont Metrans, l-investiment fit-terminals b'parametri konformi mal-AGTC (bil-binarji tat-terminal b'tul ta' 750 m) huwa kummerċjalment ineffiċjenti u jikkostitwixxi spejjeż mitlufa. L-infrastruttura ferrovjarja fis-Slovakkja u fil-pajjiżi ġirien (bħar-Repubblika Ċeka u l-Ungerija) ma tippermettix l-operat ta' ferroviji itwal minn madwar 550 metru. Din is-sitwazzjoni mhux mistennija tinbidel matul il-5-7 snin li ġejjin, iżda bosta terminals, inklużi ż-żewġ terminals ta' Metrans, jinsabu f'pożizzjoni li jestendu l-binarji tat-terminal tagħhom sa 750 metru f'limitu ta' żmien ta' bejn sena u sentejn u b'hekk jirreaġixxu hekk kif il-kapaċità tal-infrastruttura ferrovjarja tippermetti l-użu ta' tali ferroviji.
Il-kostruzzjoni u l-operat ta' terminals newtrali huma possibbli mingħajr għajnuna mill-Istat
(60)
Metrans issostni li hija stess hija l-aqwa prova li s-suq tat-terminal intermodali huwa attraenti għall-investituri privati u li dawn it-terminals jistgħu jkunu kummerċjalment fattibbli. Minbarra l-investiment ġdid tagħha fl-akbar terminal fis-Slovakkja, proprju f'Dunajská Streda, fl-2012 Metrans fetħet terminal ġdid f'Košice. Kwalunkwe investiment bħal dan huwa sensittiv ħafna kemm għall-bidliet fil-liġi wara li jkun sar l-investiment, kif ukoll għall-appoġġ mill-Istat għat-trasport ikkombinat. Il-pjanijiet tas-Slovakkja li tinvesti l-flus tal-Istat fit-terminals (flimkien ma' politika ineffiċjenti tal-Istat dwar it-trasport) diġà qegħdin jiskoraġġixxu lill-investituri privati milli jagħmlu investimenti ulterjuri fit-titjib tat-terminals eżistenti jew milli jagħmlu aktar investimenti ġodda.
Il-miżura kif innotifikata oriġinarjament tfixkel il-kompetizzjoni
(61)
Skont Metrans, l-operaturi tat-terminals pubbliċi se jiksbu vantaġġ kompetittiv sinifikanti, minħabba li sejrin jirċievu sussidju ta' 85 % fuq l-ispiża kapitali totali. Is-Slovakkja ma tistax twaqqaf b'mod effettiv lill-operaturi milli joffru prezzijiet soġġetti għad-dumping (kwalunkwe ffissar tal-prezzijiet fil-ftehim ta' konċessjoni jista' f'xi punt jiġi kkontestat bħala restrizzjoni serja illegali). Metrans ma taqbilx mal-argument tas-Slovakkja li t-terminals pubbliċi sejrin jitolbu prezzijiet komparabbli għat-terminals eżistenti. Is-suq intern (li jestendi lil hinn mill-fruntieri tas-Slovakkja) sejjer jiġi affettwat b'mod sinifikanti; pereżempju, l-akbar żona ta' Bratislava li hija servuta wkoll minn żewġ terminals fi Vjenna. Metrans ipprovdiet lill-Kummissjoni bit-tariffi li hija toffri fuq talba lil kwalunkwe klijent interessat. Skont din l-iskeda ta' tariffi, il-kumpanija titlob ħlasijiet konsiderevolment aktar baxxi minn dawk previsti skont il-miżura għal kull operazzjoni għal kwalunkwe tip ta' unità. Fl-aħħarnett, it-terminal ippjanat f'Košice sejjer jinbena kilometru biss bogħod mit-terminal il-ġdid ta' Metrans. Fil-viċinanza ta' Bratislava, fejn mistenni jinbena terminal ġdid ieħor, diġà hemm żewġ terminals fi Vjenna, tnejn f'Budapest u wieħed f'Dunajská Streda.
Il-kostruzzjoni ta' terminals pubbliċi ġodda mhijiex ser tattira volumi ġodda mit-trasport bit-triq għal dak ikkombinat
(62)
Kif tgħid Metrans, is-servizzi tat-terminal (immaniġġjar, tagħbija mill-ġdid, eċċ.) jikkostitwixxu biss madwar 2 % tal-ispejjeż totali tat-trasport ikkombinat. It-tariffi għall-użu tal-infrastruttura ferrovjarja jammontaw għal madwar 40 - 50 % tal-ispejjeż totali tat-trasport. Għaldaqstant, it-terminals il-ġodda jattiraw biss klijenti li diġà qegħdin jużaw it-trasport ikkombinat. Huwa biss l-appoġġ effettiv mill-Istat għat-trasport ikkombinat li jista' jgħin sabiex jiżdiedu l-volumi.
L-iffrankar fl-ispejjeż esterni
(63)
L-iffrankar fl-ispejjeż esterni kif affermat mis-Slovakkja jista' jsir biss jekk jiġi attirat trasport addizzjonali mit-triq għall-ferrovija u, anki meta jseħħ dan, l-iffrankar ma jiġix biss mill-kostruzzjoni ta' terminals pubbliċi. Metrans issostni li l-kostruzzjoni tat-terminals mhijiex ser twassal għal żieda sinifikanti fil-volumi tat-trasport ikkombinat u b'hekk ma jkunx jista' jinkiseb l-iffrankar fl-ispejjeż esterni.
Il-kapaċitajiet eżistenti huma suffiċjenti u ż-żieda fid-domanda tista' tiġi ssodisfata mis-suq
(64)
Skont Metrans, it-terminals eżistenti bħalissa qegħdin jużaw biss madwar 50 % tal-kapaċità proprja tagħhom. Barra minn hekk, il-volumi totali tal-merkanzija ttrasportata fis-Slovakkja naqsu b'mod stabbli fis-snin riċenti. Metrans tappoġġa din l-affermazzjoni bi statistika dwar it-trasportazzjoni tal-merkanzija fis-Slovakkja, li turi 203 miljun tunnellata fl-2009, 191 miljun tunnellata fl-2010 u 179 miljun tunnellata fl-2011. B'hekk, il-previżjonijiet ekonomiċi ċċitati mis-Slovakkja bħala sostenn għall-affermazzjoni tagħha huma skorretti u mhux aġġornati. Anki jekk iż-żieda fid-domanda għat-trasport ikkombinat ma tistax tintlaħaq permezz tal-kapaċitajiet żejda eżistenti, hija tista' tintlaħaq bi spiża relattivament baxxa fuq perjodu ta' żmien qasir jew medju billi jittejbu u jiġu estiżi l-kapaċitajiet eżistenti jew billi l-investituri privati jibnu kapaċitajiet ġodda. Metrans tgħid li, fl-2010, il-volum totali tat-terminals intermodali eżistenti kollha fis-Slovakkja kien ta' 1.9 miljun tunnellata. Il-kapaċità ppjanata tat-terminals pubbliċi ġodda hija ta' 1.8 miljun tunnellata fis-sena, li tirrappreżenta kważi 100 % tas-suq.
(65)
Metrans tikkonkludi li, fis-sitwazzjoni ekonomika u tas-suq attwali (il-kapaċitajiet żejda eżistenti, il-volumi li qegħdin jonqsu b'mod stabbli tal-merkanzija ttrasportata, il-politika tat-trasportazzjoni instabbli), l-erba' terminals pubbliċi mhumiex proġetti vijabbli. Jekk jinbnew, huma jispiċċaw jagħtu lok għal kapaċità żejda ulterjuri, li twassal biss sabiex tfixkel il-kompetizzjoni u tiskoraġġixxi lill-operaturi privati, li jeħtieġ li joperaw fuq livell li jkopri mhux biss l-ispejjeż varjabbli tagħhom iżda wkoll dawk fissi.
4.6. WIENCONT
(66)
WienCont hija s-sid u l-operatur ta' terminal trimodali kbir fi Vjenna. Hija ssostni li l-għajnuna mill-Istat għall-kostruzzjoni ta' erba' terminals intermodali pubbliċi fis-Slovakkja mhijiex meħtieġa għall-iżvilupp tat-trasport intermodali fis-Slovakkja u tispiċċa tfixkel il-kompetizzjoni b'mod mhux negliġibbli. WienCont issostni li l-għajnuna ta' EUR 135,5 miljun u l-intensità tal-għajnuna ta' 85 %/100 % assolutament mhumiex meħtieġa, minħabba li WienCont ilha mill-2006 topera u tespandi t-terminal tagħha b'sussidji operattivi u ta' investiment mill-Belt ta' Vjenna ta' EUR 11,6 miljun u b'intensità tal-għajnuna ta' 31 %.
(67)
WienCont tkompli tqajjem dubji dwar il-previżjoni fuq it-tkabbir fit-trasport intermodali pprovduta mis-Slovakkja u tirreferi għall-istatistika li turi li t-tkabbir industrijali fis-Slovakkja bejn l-2010 u l-2012 kien ta' 13 % biss. Hija tagħmel referenza wkoll għal previżjoni aktar riċenti minn Snizek & Partner (2011), li tassumi tkabbir fit-trasport ta' merkanzija mhux akkumpanjata minn 300 000 ITU fl-2008 għal 440 000 ITU fl-2030. Skont din il-previżjoni, is-suq kollu jista' jiġi kopert mill-kapaċitajiet tat-terminals ta' WienCont. Madankollu, l-awtoritajiet Awstrijaċi qegħdin jappoġġaw il-kostruzzjoni ta' terminal intermodali kbir ieħor fi Vjenna Inzersdorf, li fil-fatt għadha kif bdiet.
(68)
WienCont issostni li l-kostruzzjoni tat-tieni terminal fir-reġjun, fi Bratislava, iddgħajjef il-pożizzjoni ta' Vjenna bħala ċentru. Hija ssostni wkoll li l-kostruzzjoni tat-terminals il-ġodda għandha twassal għal bidla mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija.
(69)
Fl-2011 u fl-2012, il-kapaċità ta' WienCont kienet ta' 250 000 ITUs. Hija mmaniġġjat 72 541 ITUs fl-2012 u 71 369 ITUs fl-2011, bit-trasport mis-Slovakkja jammonta għal 2 968 ITUs fl-2012 u għal 2 148 ITUs fl-2011, filwaqt li t-trasport lejn is-Slovakkja kien żero fl-2012 u 59 ITUs fl-2011. It-tariffi tal-immaniġġjar ta' WienCont għal kull kontejner huma komparabbli ma' dawk fil-miżura għal kontejner fit-terminal, iżda huma ogħla għall-użu tal-maħżen u għall-immaniġġjar ta' trejler.
5. IL-KUMMENTI TAS-SLOVAKKJA DWAR IL-KUMMENTI MILL-PARTIJIET INTERESSATI
(70)
Is-Slovakkja rrimarkat li erbgħa mis-sitt partijiet li wrew l-interess tagħhom esprimew l-appoġġ tagħhom għall-għajnuna intiża għall-kostruzzjoni tat-terminals pubbliċi. Ir-reazzjonijiet tas-Slovakkja għas-sottomissjonijiet li saru minn Metrans u WienCont huma ppreżentati hawn taħt.
5.1. REAZZJONI GĦAS-SOTTOMISSJONI MINN METRANS
In-newtralità tat-terminals eżistenti
(71)
Is-Slovakkja ttenni li Metrans mhijiex operatur ta' terminal newtrali minħabba li hija nnifisha hija operatur tat-trasport. Hija tirreferi għas-sottomissjonijiet minn Bohemiakombi u Kombiverkehr, li jsemmu riskju possibbli ta' kunflitt ta' interess ta' Metrans li taġixxi kemm bħala operatur tat-terminal kif ukoll bħala operatur tat-trasport ikkombinat u tat-trasport bieb bieb. Is-Slovakkja tirreferi wkoll għar-rekwiżit skont il-liġi tal-UE li operatur ta' infrastruttura ferrovjarja ma jistax ikun f'kompetizzjoni mal-impriżi tat-trasport li jużaw dik l-infrastruttura ferrovjarja. Is-Slovakkja ttenni li hija tista' tinforza n-newtralità tal-operatur li tagħżel għall-operat tat-terminals pubbliċi tagħha. Fir-rigward tat-trasportaturi li jużaw it-terminals ta' Metrans, is-Slovakkja tirrimarka li hija ma taf b'ebda wieħed minnhom li jopera rotta regolari ta' trasport ikkombinat.
(72)
Fir-rigward tal-effiċjenza tas-servizzi komprensivi, is-Slovakkja tirrimarka li s-sjieda tal-infrastruttura minn impriża tat-trasport twassal għal pożizzjoni ta' monopolju u, għalhekk, is-sid tal-infrastruttura ma għandux ukoll juża l-infrastruttura bħala operatur tat-trasport. F'din il-konnessjoni, is-Slovakkja tirreferi għall-fatt li Metrans għandha sehem mis-suq ta' 55-60 %.
(73)
Is-Slovakkja tirrimarka li s-sit elettroniku ta' Metrans, li fuqu Metrans tafferma li tirreklama s-servizzi ta' trasbord tagħha, ma joffrix is-servizz ta' terminal intermodali għall-operaturi tat-trasport intermodali, iżda għall-kumpaniji tat-trasport marittimu u għall-kumpaniji tal-kiri.
It-trasport kontinentali
(74)
Is-Slovakkja tafferma li ma hemm ebda statistika li turi t-trasport kontinentali affermat minn Metrans. Is-Slovakkja qatt ma rċeviet informazzjoni li turi li Metrans għandha t-tagħmir meħtieġ għall-immaniġġjar tal-ITUs kontinentali. Hija tassumi li Metrans qiegħda tikkunsidra t-trasport kontinentali sabiex tinkludi l-kontejners marittimi li tgħabbew barra mill-Ewropa, iżda li ġew ittrasbordati f'wieħed mit-terminals interni.
(75)
Is-Slovakkja ssostni li l-istatistika tal-UIRR (4) tirribatti l-affermazzjoni ta' Metrans li ma jeżisti ebda suq għas-semitrejlers u għall-kaxxi skambjabbli.
(76)
Is-Slovakkja tispjega wkoll li d-disinn tat-terminals ippjanati huwa partikolarment addattat għat-trasport kontinentali. It-tagħmir tat-trasbord ser ikun jista' jimmaniġġja s-semitrejlers u l-kaxxi skambjabbli. L-ispazju taħt il-krejn sejjer jiġi ddisinjat speċifikament sabiex iservi l-ITUs kontinentali: ser ikun hemm spazji bejn l-ITUs li huma meħtieġa għall-immaniġġjar permezz tal-piggy-back hangers; u ser ikun hemm spazji ta' parkeġġ dijagonali għas-semitrejlers, li għandhom jippermettu mmaniġġjar dirett mit-trakkijiet. Għalhekk, kuntrarju għal dak li jiġri f'terminals oħrajn li huma speċjalizzati fil-kontejners, ser ikun possibbli li dawn it-tipi ta' ITUs jiġu mmaniġġjati b'pass wieħed. Dan għandu jbaxxi l-prezz tat-trasbord għall-ITUs kontinentali fit-terminals pubbliċi.
Il-konformità tat-terminals eżistenti mal-Ftehim tal-AGTC
(77)
Skont il-prijoritajiet tal-UE għall-politika tat-trasport bil-ferrovija, is-Slovakkja qiegħda tinvesti f'infrastruttura li tippermetti t-trasportazzjoni ta' ferroviji b'tul ta' 750 metru. Is-Slovakkja hija tal-fehma wkoll li t-terminal ta' Metrans f'Dunajská Streda ma jistax jiġi estiż, minħabba li dan huwa limitat, minn naħa waħda, mit-triq E575 u, min-naħa l-oħra, mill-mogħdija milwija li tgħaqqad it-terminal man-netwerk ferrovjarju ewlieni.
Il-kostruzzjoni u l-operat ta' terminals newtrali huma possibbli mingħajr għajnuna mill-Istat
(78)
Skont is-Slovakkja, l-istudji ekonomiċi mħejjija għat-terminals pubbliċi juru li l-kostruzzjoni u l-operat tat-terminals ma jistgħux jiġu ffinanzjati biss mid-dħul li jiġi ġġenerat mill-attivitajiet tat-terminals. Is-Slovakkja qiegħda tassumi li Metrans se tipprovdi finanzjament trasversali għall-kostruzzjoni tat-terminals mid-dħul li jiġġenera mill-attivitajiet tat-trasport.
(79)
Is-Slovakkja offriet ukoll li tikkoopera ma' Metrans fil-kostruzzjoni tat-terminals pubbliċi, iżda Metrans ma kenitx lesta li tissodisfa l-kundizzjonijiet tas-Slovakkja fir-rigward tal-aċċess mhux diskriminatorju.
Il-kompetizzjoni ser tiġi mfixkla
(80)
Is-Slovakkja tirreferi għall-fatt li d-Direttiva 2012/34/UE tistipula l-prinċipji għall-iffissar tal-miżati għall-użu tas-servizzi tat-terminals, kif ukoll ir-responsabbiltà ta' regolatur ferrovjarju indipendenti sabiex jevalwa dawn il-miżati u jirregolahom f'każ li jkun hemm xi ilmenti.
(81)
Is-Slovakkja tgħid li hija tappoġġa wkoll l-iżvilupp tat-trasport ikkombinat minn kumpaniji privati; pereżempju, hija investiet fiż-żieda tal-kapaċità fuq il-binarji ferrovjarji ta' Bratislava-Dunajská, li kienet dovuta għall-ħtiġijiet miżjuda ta' Metrans.
(82)
Is-Slovakkja tirrimarka li Metrans immarkat il-lista tal-prezzijiet tagħha għas-servizzi tat-terminal bħala kunfidenzjali, li juri li l-prezzijiet tagħha mhumiex ippubblikati.
Il-kostruzzjoni ta' terminals pubbliċi ġodda mhijiex ser tattira volumi ġodda mit-trasport bit-triq għat-trasport ikkombinat
(83)
Fir-reazzjoni tagħha għal din l-affermazzjoni mhux issostanzjata, is-Slovakkja tiċċita s-sottomissjoni minn Kombiverkehr, li tgħid li t-trasport ikkombinat kontinentali jiżviluppa jekk l-operaturi indipendenti tat-terminals jiżguraw aċċess mhux diskriminatorju għas-servizzi tagħhom u jekk il-prezz għal kull operazzjoni ta' mmaniġġjar ma jaqbiżx l-ammont ta' EUR 20-25 għal kull unità ttrasbordata.
(84)
Is-Slovakkja ssostni wkoll li skont l-istatistika tal-UIC (5), it-trasport ikkombinat kontinentali jammonta għal 47.14 % tat-trasport ikkombinat totali. Madankollu, billi fis-Slovakkja, il-bidla mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija għadha ma laħqitx dan il-livell, għad hemm potenzjal għoli għat-trasport intermodali kontinentali, minflok għall-kontejners marittimi biss.
It-trasport ikkombinat ta' merkanzija mhux akkumpanjata: TEU 2011
segment tas-suq tat-trasport ikkombinat
Kontinentali
Marittimu
Total
(TEU)
Trasport ikkombinat domestiku
3 863 110
7 065 030
10 928 140
Trasport ikkombinat internazzjonali
4 678 050
2 510 730
7 188 780
Trasport ikkombinat totali
8 541 160
9 575 760
18 116 920
(85)
Is-Slovakkja ssostni li, minħabba li, skont Metrans, l-ispejjeż tat-trasbord jirrappreżentaw madwar 2 % tal-ispejjeż tat-trasport totali u, minħabba li, skont Kombiverkehr, l-ispiża inizjali ta' rotta kontinentali ġdida tista' tiġi rkuprata biss wara sena jew sentejn, huwa improbabbli ħafna li l-operaturi tar-rotot il-ġodda jintroduċu rotot ġodda lejn destinazzjonijiet fejn diġà teżisti rotta. Is-Slovakkja tafferma li, filwaqt li l-klijenti ta' Metrans huma fil-biċċa l-kbira tagħhom kumpaniji tat-trasport marittimu u Metrans tittrasporta l-aktar kontejners marittimi, it-terminal il-ġdid sejjer jiffoka fuq it-trasferiment tal-merkanzija mit-triq għal fuq il-ferroviji. Dan it-terminal huwa intiż għal grupp differenti ta' klijenti u joffri s-servizzi tiegħu f'segmenti differenti tas-suq.
L-iffrankar fl-ispejjeż esterni; il-kapaċitajiet eżistenti huma suffiċjenti u ż-żieda fid-domanda tista' tiġi ssodisfata mis-suq
(86)
Is-Slovakkja ssostni li t-tnaqqis fil-volumi ttrasportati fis-Slovakkja huwa irrilevanti għall-istima tal-potenzjal għall-iżvilupp tat-trasport kontinentali, minħabba li t-tnaqqis huwa dovut l-aktar għat-tnaqqis fil-volumi tat-trasport nazzjonali. Għaldaqstant, is-Slovakkja tagħti importanza aktar imsaħħa lill-istatistika (ipprovduta fis-sottomissjoni tagħha hawn fuq) li turi ż-żieda fil-volumi tat-trasport bit-triq, billi dawn huma l-volumi rilevanti li għandhom jiġu mmirati mill-bidla mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija.
(87)
Is-Slovakkja ssostni li t-terminals il-ġodda sejrin jirrappreżentaw biss 16 % tal-kapaċità tat-terminals intermodali Slovakki fil-ġejjieni.
(88)
B'reazzjoni għall-kummenti minn Metrans fir-rigward tad-distorsjoni tal-kompetizzjoni, in-nuqqas ta' abbiltà li jiġu attirati volumi ġodda mit-trasport bit-triq u l-kopertura ta' domanda ġdida bl-użu tal-kapaċitajiet eżistenti, is-Slovakkja tirreferi għas-sottomissjoni minn Kombiverkehr, li tistma li l-potenzjal għat-trasport ikkombinat kontinentali lejn u mis-Slovakkja huwa wieħed konsiderevoli. Kombiverkehr tgħid li l-volum tat-trasport bit-triq fil-ġimgħa mit-tramuntana tal-Ġermanja, mill-Belġju u mill-Pajjiżi l-Baxxi lejn is-Slovakkja u viċi versa huwa ta' madwar 1 000 trakk. Kombiverkehr qiegħda tipprevedi li tittrasferixxi biss parti mill-merkanzija li qiegħda tiġi ttrasportata bħalissa bit-triq, u għalhekk mhijiex timmira lejn xi waħda mis-sorsi attwali tad-dħul li jiġi ġġenerat mit-terminals eżistenti.
5.2. REAZZJONI GĦAS-SOTTOMISSJONI MINN WIENCONT
(89)
L-ewwelnett, b'reazzjoni għall-punt ta' WienCont li hija kellha intensità tal-għajnuna ta' 31 % biss għall-espansjoni tat-terminal tagħha, filwaqt li s-Slovakkja qiegħda toffri għajnuna ta' 100 % għall-investiment inizjali, is-Slovakkja tirrimarka li WienCont hija operatur b'sehem azzjonarju maġġoritarju mill-awtoritajiet pubbliċi. Barra minn hekk, l-infrastruttura ferrovjarja li tuża tappartjeni għall-maniġer tal-infrastruttura ferrovjarja u l-art li tuża tappartjeni għall-Belt ta' Vjenna. L-ispejjeż tal-kostruzzjoni għat-terminals Slovakki l-ġodda jinkludu kemm ix-xiri tal-art u l-kostruzzjoni tal-infrastruttura ferrovjarja, kif ukoll il-kostruzzjoni ta' terminal kompletament ġdid. Is-Slovakkja tiddikjara li aktar minn 90 % tal-investiment globali fil-kostruzzjoni tat-terminal ta' WienCont, inklużi l-binarji u l-art, kien iffinanzjat mill-fondi pubbliċi. Barra minn hekk, skont is-Slovakkja, din l-oġġezzjoni tmur kontra l-objettivi tal-Fond ta' Koeżjoni, li għandu l-għan li jnaqqas id-differenzi bejn l-Istati Membri permezz tal-finanzjament għall-infrastruttura u l-protezzjoni ambjentali.
(90)
It-tieni, b'reazzjoni għall-affermazzjoni li WienCont tkopri d-domanda kollha fiż-żona ta' Vjenna u li t-terminal ta' Bratislava huwa ta' theddida għall-attivitajiet kummerċjali tagħha, is-Slovakkja tirrimarka li 4,6 % biss tal-volumi totali mmaniġġjati minn WienCont huma mis-Slovakkja. Anki li kieku WienCont titlef dawn il-volumi kollha, li s-Slovakkja għandha dubji kemm jista' jseħħ, il-kumpanija ma ġġarrabx ħsara tant li tkun tista' tiġġustifika li ma tibnix terminal trimodali modern fi Bratislava fuq id-Danubju.
6. SEGWITU GĦALL-ISKAMBJU TA' INFORMAZZJONI MA' Metrans, WienCont U S-Slovakkja
(91)
Is-segwitu tal-Kummissjoni għall-iskambju ta' informazzjoni mas-Slovakkja, Metrans u WienCont ikkjarifika għadd ta' kwistjonijiet fl-informazzjoni pprovduta minn dawn il-partijiet.
(92)
Għalkemm Metrans ma setgħetx turi safejn hija tipprovdi t-trasport ikkombinat kontinentali, hija setgħet turi li fil-fatt tipprovdi tali trasport u li l-volumi tat-trasport kontinentali attwali tagħha mhumiex negliġibbli. Għat-trasport kontinentali, Metrans tuża l-kontejners, b'mod partikolari l-kontejners b'wisa' ta' 45 pied (13,7 m) u l-kontejners tat-tankijiet. Metrans uriet wkoll li hija għandha ċertu tagħmir, li huwa addattat għat-trasbord ta' unitajiet tat-trasport intermodali differenti minn kontejners. Is-Slovakkja pprovdiet lill-Kummissjoni b'folji ta' dejta ta' statistika miksuba minn Metrans li juru li Metrans ma ttrasportat ebda trakk, kaxxa skambjabbli jew semitrejler.
(93)
Sabiex tirribatti l-argumenti mressqa minn Metrans li ma hemm ebda domanda għat-trasport ikkombinat f'unitajiet ta' trasport intermodali (ITU) minbarra kontejners, is-Slovakkja tippreżenta eżempji tat-terminal b'aċċess newtrali f'Lovosice fir-Repubblika Ċeka, li beda jopera fl-2006 b'rotot regolari, primarjament għat-trasportazzjoni tal-kontejners, fejn l-ammont tal-ITUs ittrasportati żdied b'81 % bejn l-2007 u l-2012, filwaqt li, sal-2012, il-kaxxi skambjabbli u s-semitrejlers kienu jammontaw għal 75 % tal-unitajiet ittrasbordati. Eżempju ieħor mogħti mis-Slovakkja huwa t-terminal b'aċċess newtrali ta' Wuppertal-Langerfled, li bħalissa qiegħed jittrasporta, kważi esklussivament, kaxxi skambjabbli u semitrejlers. Anki fit-terminal ta' WienCont, li huwa post ta' trasbord sinifikanti għall-kontejners marittimi, il-kaxxi skambjabbli jammontaw għal 21 % tal-unitajiet ittrasbordati.
(94)
WienCont ipprovda preżentazzjoni li ġiet prodotta minn Snizek & Partner, li tafferma li f'terminal li qiegħed jopera fi 88 % tal-kapaċità tiegħu, il-kwalità tal-operazzjonijiet tiġi indebolita serjament.
(95)
Fl-aħħarnett, bil-għan li ttaffi t-tħassib possibbli fir-rigward tal-medda tad-distorsjoni possibbli tal-kompetizzjoni u sabiex tittestja s-suppożizzjonijiet tagħha fir-rigward tat-trasferiment tal-merkanzija mit-triq għall-ferrovija, is-Slovakkja qablet li għall-ewwel hija għandha tibni terminal wieħed biss bħala proġett pilota. Għalhekk, is-Slovakkja rrestrinġiet in-notifika oriġinali għal terminal wieħed biss f'Žilina-Teplička. Dan it-terminal sejjer ikun aktar minn 200 km bogħod mit-terminals ta' Metrans f'Dunajská Streda u f'Košice u mit-terminal ta' WienCont. Barra minn hekk, is-Slovakkja għarrfet lill-Kummissjoni li t-terminal eżistenti ta' Intrans f'Žilina mistenni jingħalaq fil-futur qrib. Il-valutazzjoni tal-miżura mill-Kummissjoni hija stipulata hawn taħt.
7. VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA
(96)
L-Artikolu 107(1) tat-TFUE jgħid li “kwalunkwe għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta” riżorsi tal-Istat fi kwalunkwe forma li tfixkel jew thedded li tfixkel il-kompetizzjoni billi tiffavorixxi lil ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta' ċerti prodotti għandha, sakemm taffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri, titqies bħala inkompatibbli mas-suq intern.'
(97)
Il-kriterji stipulati fl-Artikolu 107(1) tat-TFUE huma kumulattivi. Għalhekk, sabiex jiġi ddeterminat jekk il-miżura tikkostitwix għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE, jeħtieġ li jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet kollha li ġejjin. B'mod speċifiku, l-appoġġ finanzjarju għandu:
(a)
jingħata mill-Istat jew permezz ta' riżorsi tal-Istat;
(b)
jikkonferixxi vantaġġ fuq l-impriżi benefiċjarji;
(c)
jiffavorixxi lil ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta' ċerti prodotti (il-kriterju tas-selettività);
(d)
jfixkel jew jhedded li jfixkel il-kompetizzjoni, kif ukoll jaffettwa l-kummerċ bejn l-Istati Membri.
(98)
Skont il-każistika tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea, il-kostruzzjoni u l-operat tal-infrastruttura jistgħu jikkostitwixxu attività ekonomika (6). Billi l-miżura nnotifikata tikkonċerna l-għajnuna ta' investiment għall-infrastruttura li tintuża għall-esplojtazzjoni kummerċjali, il-kostruzzjoni u l-operat ta' tali infrastruttura għandhom jitqiesu bħala li jikkostitwixxu attività ekonomika u, għaldaqstant, il-miżura taqa' fil-kamp ta' applikazzjoni tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
(99)
Għall-miżura nnotifikata, l-awtoritajiet Slovakki sejrin jibnu t-terminal u jagħżlu d-detentur tal-konċessjoni, li għandu jkun responsabbli mill-operat tiegħu. Dan l-investiment inizjali sejjer jiġi ffinanzjat mill-Fond ta' Koeżjoni (85 %) u mir-riżorsi proprji tal-Istat (15 %). Minħabba li r-riżorsi tal-Fond ta' Koeżjoni jiġu ttrasferiti lill-awtorità nazzjonali rilevanti, huma jitqiesu bħala li jinsabu għad-dispożizzjoni tal-awtoritajiet Slovakki u bħala li jikkostitwixxu riżorsi tal-Istat.
(100)
Vantaġġ: abbażi tal-investigazzjoni preliminari tas-suq imwettqa mill-awtoritajiet Slovakki, ma jistax jiġi eskluż li, fil-proċess tal-għażla fil-ġejjieni, il-parteċipazzjoni sejra tkun limitata ħafna u li l-proċess tal-għażla mhuwiex ser jissodisfa l-kriterji ta' offerta kompetittiva. Konsegwentement, u fid-dawl tal-probabbiltà kbira li l-proċess tal-offerti ma jkunx kompetittiv biżżejjed, ma jistax jiġi eskluż li ser jiġi kkonferit vantaġġ ekonomiku fuq l-operatur.
(101)
Selettività: minħabba li mill-miżura jibbenifika esklussivament l-operatur magħżul tat-terminal, tali miżura titqies bħala selettiva fin-natura tagħha.
(102)
Id-distorsjoni tal-kompetizzjoni u l-effett fuq il-kummerċ ġewwa l-UE: meta l-għajnuna mogħtija minn Stat Membru ssaħħaħ il-pożizzjoni ta' impriża meta mqabbla ma' dik ta' impriżi oħrajn li jikkompetu fil-kummerċ ġewwa l-Unjoni, tal-aħħar għandhom jitqiesu bħala li ġew affettwati minn dik l-għajnuna (7). Huwa biżżejjed li l-benefiċjarju tal-għajnuna jikkompeti ma' impriżi oħrajn fi swieq li huma miftuħa għall-kompetizzjoni (8). Fil-każ preżenti, il-miżura nnotifikata għandha ssaħħaħ il-pożizzjoni tat-terminals tat-trasferiment il-ġodda fir-rigward tat-terminals eżistenti u, għalhekk, għandha effetti li potenzjalment jistgħu jfixklu l-kompetizzjoni sakemm dan is-suq huwa miftuħ għall-kompetizzjoni. B'hekk, l-għajnuna tista' tfixkel il-kompetizzjoni u taffettwa l-kummerċ fi ħdan l-Unjoni.
(103)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura tikkostitwixxi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE.
7.1. IL-LEGALITÀ TAL-MIŻURA
(104)
L-awtoritajiet Slovakki ssodisfaw l-obbligu tagħhom, skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE, illi jinnotifikaw l-għajnuna qabel idaħħluha fis-seħħ. Il-Kummissjoni tieħu nota tal-fatt li l-għajnuna mhijiex ser tingħata qabel tiġi approvata mill-Kummissjoni.
7.2. VALUTAZZJONI TAL-KOMPATIBBILTÀ
(105)
Preċedentement, il-Kummissjoni vvalutat l-għajnuna għall-proġetti ta' infrastruttura direttament fuq il-bażi tal-Artikolu 93 tat-TFUE (9) u, wara s-sentenza tas-CJEU fil-kawża ta' Altmark (10), li pprekludiet l-applikazzjoni diretta tal-Artikolu 93 tat-TFUE, fuq il-bażi tal-Artikolu 107(3)(c) tat-TFUE għat-terminals intermodali (11). Minn mindu ddaħħal fis-seħħ ir-Regolament (KE) Nru 1370/2007 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (12), l-Artikolu 93 tat-TFUE sar direttament applikabbli bħala l-bażi legali għall-istabbiliment tal-kompatibbiltà tal-għajnuna għat-trasport bit-triq mhux koperta minn dak ir-Regolament u, b'mod partikolari, tal-għajnuna għall-koordinazzjoni tat-trasport.
(106)
L-Artikolu 93 tat-TFUE jgħid li l-għajnuna li tissodisfa l-ħtiġijiet tal-koordinazzjoni tat-trasport hija kompatibbli mat-Trattati. It-terminu “koordinazzjoni tat-trasport” użat f'dik id-dispożizzjoni għandu sinifikat li jmur “lil hinn milli sempliċiment jiffaċilita l-iżvilupp ta” attività ekonomika. Huwa jikkomprendi intervent mill-awtoritajiet pubbliċi intiż biex jiggwida l-iżvilupp tas-settur tat-trasport fl-interess komuni. Il-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea ddeċidiet li dan l-Artikolu “jirrikonoxxi li l-għajnuna għat-trasport hija kompatibbli mat-Trattat biss f'każijiet determinati sewwa li ma jipperikolawx l-interessi ġenerali tal-Komunità” (13).
(107)
F'ċerti aspetti, il-progress li sar fil-liberalizzazzjoni tas-settur tat-trasport bl-art naqqas b'mod konsiderevoli l-ħtieġa għall-koordinazzjoni. F'settur liberalizzat b'mod effikaċi, fil-prinċipju, il-koordinazzjoni tista' tirriżulta mill-azzjoni tal-forzi tas-suq. Madankollu, anki wara l-liberalizzazzjoni tas-settur, xorta waħda jista' jkun hemm diversi nuqqasijiet fis-suq. Dawn jiġġustifikaw l-intervent tal-awtoritajiet pubbliċi f'dan il-qasam.
(108)
Is-settur tat-trasport jista' jesperjenza diffikultajiet ta' “koordinazzjoni” fis-sens ekonomiku tat-terminu, pereżempju, fil-konnessjonijiet bejn in-netwerks differenti tat-trasport. Għaldaqstant, il-Kummissjoni diġà awtorizzat l-għajnuna mill-Istat fuq il-bażi tal-Artikolu 93 tat-TFUE (14).
(109)
Sabiex miżura ta' għajnuna partikolari tkun tista' titqies bħala li “tissodisfa l-ħtiġijiet” tal-koordinazzjoni tat-trasport, tali miżura għandha tkun neċessarja u proporzjonata għall-iskop maħsub. Barra minn hekk, id-distorsjoni tal-kompetizzjoni, li hija inerenti fl-għajnuna, ma għandhiex tipperikola l-interessi ġenerali tal-Unjoni.
(110)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni sostniet b'mod konsistenti li l-għajnuna hija kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 93 tat-TFUE jekk jiġu ssodisfati l-kundizzjonijiet li ġejjin:
(a)
l-għajnuna tikkontribwixxi għal objettiv ta' interess komuni;
(b)
l-għajnuna hija meħtieġa;
(c)
l-għajnuna hija proporzjonata;
(d)
l-aċċess għall-infrastruttura inkwistjoni huwa miftuħ għall-utenti kollha fuq bażi mhux diskriminatorja;
(e)
l-għajnuna ma twassalx għal distorsjonijiet tal-kompetizzjoni li jmorru kontra l-interess komuni.
(111)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni sejra tevalwa jekk dawn il-ħames kriterji humiex issodisfati fil-każ preżenti, sabiex l-għajnuna tkun tista' titqies bħala kompatibbli mas-suq intern fuq il-bażi tal-Artikolu 93 tat-TFUE.
7.2.1. Objettiv ta' interess komuni
(112)
Għal xi żmien, l-Unjoni segwiet politika li permezz tagħha kisbet sistema bbilanċjata ta' trasport ikkombinat, u t-trawwim tal-kompetittività tat-trasport ikkombinat vis-à-vis l-użu tat-triq huwa parti minn din il-politika. L-għan tal-politika tal-Unjoni dwar it-trasport ikkombinat huwa li tinkiseb bidla modali mit-trasport bit-triq għal modi oħrajn ta' trasport.
(113)
L-istrumenti tal-Unjoni, bħad-Direttiva tal-Kunsill 92/106/KEE (15) tas-7 ta' Diċembru 1992, għandhom l-għan li jrawmu l-iżvilupp tat-trasport ikkombinat. Il-White Paper dwar il-Politika tat-Trasport (16) tinkoraġġixxi l-użu tat-trasport bil-ferrovija u ta' modi ta' trasport oħrajn li ma jagħmlux ħsara lill-ambjent sabiex jiġu żviluppati alternattivi kompetittivi għat-trasport bit-triq.
(114)
Barra minn hekk, il-politika dwar it-trasport ikkombinat hija konformi mal-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew ta' Gothenburg ta' Ġunju 2001, li ddikjara li l-miżuri li jgħinu sabiex titwettaq il-bidla modali mit-trasport bit-triq għal modi ta' trasport li jagħmlu inqas ħsara lill-ambjent jinsabu fil-qalba tal-politika għat-trasport sostenibbli.
(115)
Il-Kummissjoni tirrikonoxxi li huwa primarjament il-kompitu tal-operaturi fis-suq li jtejbu t-trasport ikkombinat fis-swieq b'aċċess ħieles u fejn jipprevalu r-regoli tal-kompetizzjoni ħielsa, il-provvista u d-domanda. Madankollu, sabiex jinħareġ kompletament il-potenzjal tat-trasport ikkombinat, jista' jkun hemm bżonn li tiġi stimolata r-rieda li jittieħdu riskji inerenti fil-bidla mit-trasport bit-triq għal modi alternattivi ta' trasport.
(116)
Barra minn hekk, l-enfasi fuq l-għażliet tat-trasport ikkombinat qiegħda tkun dejjem aktar ġustifikata mill-kunsiderazzjoni li ġejja: l-industrija tal-Ewropa żżomm jew iżżid il-kompetittività tal-produzzjoni tagħha bbażata fl-Ewropa l-aktar permezz ta' loġistika avvanzata, l-ottimizzazzjoni tal-produzzjoni u d-distribuzzjoni, kif ukoll permezz tal-ħolqien ta' valur fil-proċess. Dawn il-ktajjen tal-provvista sofistikati qegħdin isiru dejjem aktar vulnerabbli għall-affidabbiltà dejjem tonqos u għall-ispejjeż dejjem jiżdiedu tat-trasport bit-triq. B'hekk, il-loġistika tat-trasport ikkombinat għandha ssir objettiv prinċipali għall-industrija tal-manifattura tal-Ewropa.
(117)
Fl-aħħarnett, il-Kummissjoni tirreferi għall-ħtieġa li jitħaffu l-investimenti fl-infrastruttura, b'mod partikolari fil-modi tat-trasport li ma jagħmlux ħsara lill-ambjent, li huma parti min-Netwerks Trans-Ewropej (TENs) u min-netwerks tal-ICT b'veloċità għolja (17).
(118)
Il-kostruzzjoni tat-terminals intermodali li jiggarantixxu aċċess ugwali għall-utenti kollha ġiet appoġġata minn bosta strumenti tal-UE. Id-Deċiżjoni Nru. 661/2010/EU tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (18) tesiġi li għandu jiġi stabbilit netwerk ta' trasport trans-Ewropew li, safejn ikun possibbli, għandu jkun interoperabbli fi ħdan il-modi ta' trasport u jinkoraġġixxi l-intermodalità bejn il-modi ta' trasport differenti. Skont dik id-deċiżjoni, il-proġetti ta' interess komuni għandhom jikkontribwixxu għall-iżvilupp sostenibbli tat-trasport billi jtejbu s-sigurtà u jnaqqsu d-danni ambjentali kkawżati mit-trasport, b'mod partikolari billi jippromwovu bidla modali lejn il-linji ferrovjarji, it-trasport intermodali, il-passaġġi tal-ilma interni u t-trasport marittimu. L-Artikolu 10 tad-Direttiva tal-Kunsill 91/440/KEE (19) tad-29 ta' Lulju 1991 dwar l-iżvilupp tal-linji tal-ferrovija tal-Komunità jitlob lill-Istati Membri jiżguraw li l-impriżi ferrovjarji minn Stati Membri oħrajn ikollhom aċċess għall-infrastruttura fuq kundizzjonijiet ekwitabbli għall-iskop tal-operat ta' servizzi internazzjonali għat-trasport ikkombinat tal-merkanzija. Barra minn hekk, fil-Proposta tagħha għal Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-linji gwida tal-Unjoni għall-iżvilupp tan-Netwerk tat-Trasport Trans-Ewropew (20), il-Kummissjoni pproponiet li l-operaturi tat-terminals tal-merkanzija għandhom jiżguraw li t-terminals tal-merkanzija jkunu miftuħa għall-operaturi kollha, jipprovdu dan l-aċċess b'mod mhux diskriminatorju u japplikaw tariffi trasparenti.
(119)
Il-kostruzzjoni tat-terminals intermodali li jiggarantixxu aċċess ugwali għall-utenti kollha hija intiża lejn il-kisba ta' objettiv ta' interess komuni, minħabba li tikkontribwixxi għat-titjib tat-trasport ikkombinat u tinkoraġġixxi bidla modali mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija u permezz ta' passaġġi tal-ilma interni u, b'hekk, tnaqqas il-konġestjoni, ir-rati ta' inċidenti, l-emissjonijiet, il-ħsejjes u l-impatt negattiv fuq il-klima, li lkoll jirriżultaw mit-trasport bit-triq. Tali kostruzzjoni ma hija kkontestata minn ebda waħda mis-sottomissjonijiet li saru b'reazzjoni għall-bidu tal-proċedura li l-objettiv tal-miżura, jiġifieri li tappoġġa l-bidla mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija u permezz ta' passaġġi tal-ilma interni, huwa tabilħaqq objettiv ta' interess komuni.
(120)
Fir-rigward tal-kostruzzjoni u l-operat ippjanati tat-terminal f'Žilina-Teplička, skont id-dejta pprovduta mill-awtoritajiet Slovakki, il-benefiċċji f'termini tal-iffrankar fi spejjeż esterni huma aktar minn 15-il darba ogħla mill-ispejjeż tal-kostruzzjoni tal-infrastruttura ppjanata. Barra minn hekk, il-maġġoranza tal-benefiċċji mistennija totali ta' EUR 399 miljun sejrin jinkisbu fl-UE barra mis-Slovakkja, minħabba li għat-trasport bejn is-Slovakkja u l-bqija tal-UE, il-medda tal-vjaġġ li jsir barra s-Slovakkja ġeneralment tkun itwal mill-medda tal-vjaġġ ġewwa s-Slovakkja.
(f'Eur)
L-iffrankar ambjentali fuq medda ta' 30 sena għat-terminal ta' Žilina
L-iffrankar fuq il-konġestjoni
107 117 951
L-iffrankar fuq l-inċidenti
32 175 502
L-iffrankar fuq l-emissjonijiet
223 748 276
L-iffrankar fuq il-ħsejjes
7 338 003
L-iffrankar fuq il-klima
16 390 770
L-iffrankar totali
386 770 502
Sors: Analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji għat-terminal ta' Žilina sottomessa mill-awtoritajiet Slovakki
(121)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-kostruzzjoni tat-terminal intermodali f'Žilina-Teplička tista' tgħin sabiex jintlaħaq objettiv ta' interess komuni minħabba li tikkontribwixxi għat-titjib tat-trasport multimodali u tinkoraġġixxi bidla modali mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija u permezz ta' passaġġi tal-ilma interni, sabiex b'hekk tnaqqas il-konġestjoni, l-inċidenti, l-emissjonijiet, il-ħsejjes u l-impatt negattiv fuq il-klima kkawżati mit-trasport bit-triq.
7.2.2. In-neċessità u l-proporzjonalità
(122)
Fil-passat (21), il-Kummissjoni awtorizzat l-għajnuna ta' investiment għat-terminals intermodali b'intensità tal-għajnuna ta' 50 %. Riċentament, meta l-Istati Membri wrew il-ħtieġa ekonomika għal intensità ta' għajnuna ogħla, il-Kummissjoni kienet lesta li taċċetta tali intensitajiet ogħla f'każijiet debitament ġustifikati (22).
(123)
Fil-każ preżenti, l-awtoritajiet Slovakki nnotifikaw miżura li tipprevedi intensità tal-għajnuna ta' mill-inqas 85 % favur id-detentur tal-konċessjoni fil-ġejjieni. Dan il-proġett huwa differenti mit-terminals privati ta' Metrans, li nbnew mill-kumpanija mingħajr ebda għajnuna mill-Istat mis-Slovakkja, filwaqt li huwa differenti wkoll mit-terminal fil-qrib ta' WienCont (li jappartjeni għall-Belt ta' Vjenna), li kien ilu jirċievi l-għajnuna b'intensità medja ta' 31 % għax-xiri ta' tagħmir addizzjonali mill-2006. Fil-każ ta' WienCont, l-investiment ma kienx investiment inizjali għal terminal ġdid mibni mill-bidunett, bħalma kien il-każ tat-terminal f'Žilina-Teplička. Barra minn hekk, WienCont tuża l-binarji tal-maniġer tal-infrastruttura u l-art tal-Belt ta' Vjenna, li għalihom ikollha tħallas kera li mhux neċessarjament tkun ugwali għas-somma li tkun involuta għax-xiri ta' dawn il-faċilitajiet.
(124)
Fi kwalunkwe każ, billi l-intensità tal-għajnuna fil-każ Slovakk hija 'l fuq minn 50 %, il-Kummissjoni trid tikkunsidra jekk din l-intensità ta' għajnuna ogħla tistax, b'mod eċċezzjonali, tinstab bħala li hija kompatibbli mas-suq intern.
(125)
Fir-rigward tan-neċessità tal-għajnuna, l-analiżi tal-ispejjeż u tal-benefiċċji sottomessa mill-awtoritajiet Slovakki tipprojetta rata interna negattiva ta' redditu għat-terminal tat-trasport li huwa ppjanat li jinbena f'Žilina-Teplička mingħajr appoġġ pubbliku. Meta s-Slovakkja tikkunsidra l-investiment inizjali kollu, inklużi l-ispejjeż għax-xiri tal-art, id-diskrepanza fil-finanzjament tal-proġett b'rata mraħħsa ta' 5 % tikkorrispondi għall-investiment inizjali ta' EUR 25,04 miljun. Rata mraħħsa ta' 5 % hija komparabbli mar-redditu fuq id-dejn pubbliku fit-tul fis-Slovakkja (23).
(126)
It-tabella ta' hawn taħt tiġbor fil-qosor l-ispejjeż tal-investiment, l-ispejjeż operattivi, ir-redditu mistenni fuq l-investiment u l-ammont ta' għajnuna ppjanata għall-kostruzzjoni tat-terminal f'Žilina kif ikkalkolat fl-analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji sottomessa mill-awtoritajiet Slovakki.
F’miljuni ta’ EUR
Terminal
Spejjeż tal-investiment
Spejjeż operattivi
Spejjeż totali
Dħul
Għajnuna mill- Istat
Profitt mistenni
NPV wara l-għajnuna mill-Istat (5%)
Žilina
25,04
24,81
49,85
24,81
25,04
0
0,00
Sors: Analiżi tal-ispejjeż u l-benefiċċji mill-awtoritajiet Slovakki
(127)
Billi l-investiment inizjali huwa limitat għad-diskrepanza fil-finanzjament tal-proġett, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-għajnuna hija meħtieġa sabiex tiżgura l-kostruzzjoni tat-terminal għat-trasferiment intermodali u l-iżvilupp tat-trasport ikkombinat fis-Slovakkja. Hija tal-fehma wkoll li l-għajnuna għandha tinżamm għall-minimu neċessarju, minħabba li hija akbar mid-diskrepanza fil-finanzjament u, għalhekk, hija proporzjonata sabiex tilħaq l-objettiv ta' interess komuni li tiġi żgurata l-bidla mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija.
7.2.3. L-aċċess għall-infrastruttura inkwistjoni huwa miftuħ għall-utenti kollha fuq bażi mhux diskriminatorja
(128)
L-għan tal-miżura huwa li jinbnew terminals pubbliċi ta' trasferiment intermodali għat-trasport ikkombinat kontinentali, b'mod partikolari s-semitrejlers u l-kaxxi skambjabbli, sabiex jappoġġaw il-bidla mit-trasport bit-triq għat-trasport bil-ferrovija. Bil-għan li jilħqu dan l-għan, it-terminals sejrin:
(a)
jitħaddmu minn kumpaniji li huma indipendenti mill-kumpaniji tat-trasport illi jużawhom;
(b)
jipprovdu aċċess miftuħ;
(c)
joffru kundizzjonijiet trasparenti u mhux diskriminatorji.
(129)
Sabiex jiġi żgurat aċċess mhux diskriminatorju għat-terminals u jiġi evitat li jinħoloq kunflitt ta' interessi bejn l-operatur tat-terminal magħżul u l-impriżi tat-trasport, l-operatur tat-terminals għandu jkun indipendenti mill-impriżi tat-trasport.
(130)
Barra minn hekk, l-Istat Slovakk sejjer jibqa' s-sid tat-terminals u sejjer jinkludi, fi kwalunkwe ftehim ta' konċessjoni, l-obbligu għall-operatur tat-terminals li jiggarantixxi aċċess miftuħ għall-utenti kollha, inklużi t-trasportaturi u l-operaturi kollha tat-terminals tat-trasport intermodali, fuq bażi mhux diskriminatorja. Jekk l-operatur magħżul jonqos milli jissodisfa din il-kundizzjoni tal-ftehim ta' konċessjoni, l-Istat ikollu s-setgħa li jirtira l-konċessjoni u jerġa' jpoġġiha għall-offerti.
(131)
Għaldaqstant, l-aċċess għall-infrastruttura inkwistjoni sejjer ikun miftuħ għall-utenti kollha fuq bażi mhux diskriminatorja.
7.2.4. L-għajnuna ma twassalx għal distorsjonijiet tal-kompetizzjoni li jmorru kontra l-interess komuni
(132)
Il-miżura kif innotifikata oriġinarjament għandha taffettwa s-servizzi tat-terminal intermodali fir-Repubblika Slovakka, li jattira wkoll domanda transfruntieri mill-Awstrija, mir-Repubblika Ċeka, mill-Ungerija u, sa ċertu punt, mill-Polonja. Sabiex jiġi evitat ir-riskju tad-distorsjoni tal-kompetizzjoni, kif stabbilit fid-deċiżjoni li tagħti bidu għall-proċedura, kif ukoll sabiex tiġi ttestjata s-suppożizzjoni tagħhom fir-rigward tal-impatt tat-terminal fuq il-bidla tat-trasport tal-merkanzija mit-triq għall-ferrovija, l-awtoritajiet Slovakki impenjaw ruħhom sabiex jillimitaw il-proġett għall-bini ta' terminal wieħed bħala proġett pilota f'Žilina-Teplička. Dan it-terminal ser ikun aktar minn 200 km 'il bogħod mit-terminals attwali ta' Metrans u WienCont. Għalhekk, iż-żoni li jservi mhumiex sejrin jikkoinċidu maż-żoni ta' Metrans u WienCont. Dan għandu jillimita l-impatt tal-miżura fuq il-kompetizzjoni. (24)
(133)
Skont l-awtoritajiet Slovakki, bħalissa hemm terminal temporanju f'Žilina li jappartjeni għal Intrans. Kuntrarju għat-terminal li huwa ppjanat li jinbena, dan it-terminal huwa żgħir u jinsab fiċ-ċentru tal-belt. Ir-rampa tat-tagħbija f'dan it-terminal hija aċċessibbli biss minn binarju wieħed b'tul ta' 400 m, li mhuwiex possibbli li jiġi estiż. It-terminal huwa ddisinjat għall-kontejners tal-baħar u ma għandu ebda krejn tal-irfid jew tagħmir għat-trasbord tal-kaxxi skambjabbli u semitrejlers. Minħabba l-iżviluppi tal-ippjanar urban, it-terminal eżistenti ta' Žilina ser ikollu jingħalaq fil-futur qrib.
(134)
L-awtoritajiet Slovakki kkonfermaw li l-ħlasijiet tal-ipproċessar tal-merkanzija fit-terminals pubbliċi sejrin jikkorrispondu għall-ħlasijiet tal-ipproċessar applikabbli fit-terminals għat-trasport intermodali li qegħdin joperaw diġà fis-suq. Skont stħarriġ li sar mill-awtoritajiet Slovakki, il-ħlasijiet tal-ipproċessar fit-terminals fl-UE huma bejn EUR 16,30 u EUR 56 għal kull unità, fejn il-ħlas medju huwa ta' EUR 30. L-analiżi kost-benefiċċju sottomessa mill-awtoritajiet Slovakki kienet ibbażata fuq is-suppożizzjoni li, fil-ġejjieni, il-ħlasijiet tal-ipproċessar għal kull unità fl-erba' terminals pubbliċi kollha sejrin ikunu ta' EUR 28-29. Għaldaqstant, il-ħlasijiet imposti fit-terminal pubbliku ta' Žilina-Teplička sejrin ikunu stabbiliti biex iżommu l-kompetittività tat-trasport bil-ferrovija mqabbel mas-settur tat-trasport bit-triq. Żidiet fil-miżati jkunu jfissru li l-operatur tat-terminals pubbliċi ma jkunx jista' jattira biżżejjed merkanzija mis-settur tat-trasport bit-triq sabiex ikopri l-ispejjeż operattivi tiegħu.
(135)
Għaldaqstant, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-miżura ma tfixkilx il-kompetizzjoni tant li tmur kontra l-interess komuni.
8. KONKLUŻJONI
(136)
Fid-dawl ta' dak li ntqal hawn fuq, il-Kummissjoni tikkonkludi li l-kundizzjonijiet kollha ġew issodisfati u li l-għajnuna għall-investiment ta' EUR 25,04 miljun għat-terminal ta' Žilina-Teplička hija kompatibbli mas-suq intern.
(137)
Fid-dawl tal-pjan oriġinali tas-Slovakkja li tibni erba' terminals intermodali pubbliċi, il-Kummissjoni titlob li jsir monitoraġġ tat-terminal li għandu jinbena fuq il-bażi tal-proġett pilota li huwa nnotifikat bħalissa. Dan il-monitoraġġ għandu jippermetti lill-Kummissjoni tieħu deċiżjoni aktar b'saħħitha dwar il-ħtieġa tal-għajnuna u l-effett tagħha fuq il-kompetizzjoni, jekk f'xi punt fil-ġejjieni, is-Slovakkja tinnotifika l-għajnuna għat-tliet terminals li jifdal,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-għajnuna mill-Istat li r-Repubblika Slovakka qiegħda tippjana li timplimenta għall-kostruzzjoni tat-terminal f'Žilina-Teplička fil-forma ta' għajnuna għal investiment inizjali ta' EUR 25,04 miljun hija kompatibbli mas-suq intern skont it-tifsira tal-Artikolu 93 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
L-implimentazzjoni ta' din l-għajnuna ta' EUR 25,04 miljun hija għalhekk awtorizzata.
Artikolu 2
Fi żmien tliet snin, ir-Repubblika Slovakka għandha tipprovdi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
il-volum totali tat-trasport intermodali, il-volum tat-trasport kontinentali u l-volum tat-trasport bl-użu ta' mezzi oħrajn minbarra l-kontejners tal-ISO fis-Slovakkja u fit-terminal ta' Žilina-Teplička;
(b)
il-prezzijiet imposti fit-terminal ta' Žilina-Teplička;
(c)
jekk il-klijenti tat-terminals il-ġodda kinux qed jagħmlu użu mit-terminals eżistenti qabel u, jekk iva, stħarriġ dwar ir-raġuni(jiet) għaliex qalbu għal dawk ġodda.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika Slovakka.
Magħmul Brussell, is-17 ta' Lulju 2013.